Od sljedeće sedmice autocestom od Zagreba do Ploča za oko 58 KM - Klix.ba\nbiznis Od sljedeće sedmice autocestom od Zagreba do Ploča za oko 58 KM\nOd sljedeće sedmice autocestom od Zagreba do Ploča za oko 58 KM\n14.12.2013. u 17:04\nKrajem sljedeće sedmice bit će pušten u promet zadnji 11,1 kilometar autoceste od Zagreba do Ploča koja se gradila više od pet godina. Hrvatske autoceste završile su radove na tom dijelu autoceste i u toku je tehnički pregled dionice, nakon čega se očekuje izdavanje upotrebne dozvole, piše večernji.hr.\nOsim dionice Vrgorac – Ploče, završeni su i radovi na spojnoj cesti od čvora Ploče do cestarinskog prijelaza Karamatići, dugoj pet kilometara, sagrađeno je i šest kilometara od čvora Ploče do interregionalnog čvora Metković te 4,6 kilometara do granice s BiH. Ukupno će tako biti pušteno u promet 26,7 kilometara novih cesta, u što je uloženo 1,7 milijardi kuna. Na dionici do Ploča zbog izuzetno teškog terena sagrađeno je čak 15 objekata, i to sedam vijadukata, dva nadvožnjaka, dva podvožnjaka i četiri tunela. Najveći je objekt tunel Mali Prolog, čija je desna cijev duga 1092 metra, a lijeva 1029 metara.\nAutocesta je do Ploča prvobitno trebala doći 2008., no do kašnjenja je došlo zbog izmjene trase dionice od Ravče do Ploča 2007. godine, iz južne u sjevernu, što je poskupilo radove, ali i zbog čega su tadašnji čelnici HAC-a postali meta DORH-a jer su radove za novu trasu ugovorili bez javnog konkursa, a to su morali učiniti.\nPoddionica Ravča – Vrgorac puštena je u promet u julu 2011. godine. Osim zbog novog projektiranja, radovi na toj dionici, kažu u HAC-u, kasnili su i zbog nedostatka projektne dokumentacije, neriješenih imovinsko-pravnih odnosa, loših vremenskih uvjeta, ali i zbog finansijskih teškoća u koje su upali neki od izvođača radova poput Konstruktora. Osim te splitske građevinske firme, autocestu do Ploča gradili su i Hidroelektra niskogradnja, Viadukt, Strabag, Cesta Varaždin, Zagorje Tehnobeton i Ingra. Cijena cestarine od Zagreba do Ploča za osobna vozila bit će 228 kuna (58 KM).


VUČIĆ "UDARIO BRIGU NA VESELJE": Dovešću Erdogana da proba ćevape! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tVUČIĆ „UDARIO BRIGU NA VESELJE“: Dovešću Erdogana da proba ćevape!\nPredsednik Srbije je na otvaranju hotela „Mona Plaza“ istakao da Srbiji ne bi smetao dolazak kineskih turista i da bi bilo organizovano da svi budu pregledani.\n„Beograd je jedan od najotvorenijih gradova i imaćemo sve više uspeha u turizmu i hotelijerstvu“, poručio je Vučić.\nIstakao je, takođe, da Srbija ima bezvizni režim i sa zemljama na istoku i zapadu, sa najmoćnijim azijskim zemljama. Imamo najveći porast broja turista, Rumunija, Turska i Kina, rekao je on.\nDodao je da imamo i rast turista iz Rusije i Nemačke i da bi sa njima trebalo napraviti više aranžmana. Poručio je hotelu Mona da istraje u naredna dva ili tri meseca zbog panike i širenja negativnih vesti oko koronavirusa, kao i da će država pomoći ako bude trebalo.\nHotel Mona Plaza, u čiju je izgradnju uloženo 30 miliona evra, svečano je otvoren danas.\n„Porodično udruživanje zasnovano na ljubavi, poštovanju, ali i zajedničkom interesu za prosperitetom i očuvanjem porodice je najsnažniji i najjači motiv za ovakav uspeh. Za nas je privatna inicijativa spas. Vi niste samo jedna vredna i složna porodica, vi sve simbol uspeha i napretka Srbije, hvala vam u ime građana Srbije što vredno i marljivo radite, ne samo za sebe već i za svoju zemlju. Živela Srbija!“ – Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je svečanom otvaranju hotela Mona Plaza.\nHotel se prostire na oko 20.000 kvadrata, kategorisan je sa četiri zvezdice, a izgrađen je na Dorćolu na mestu na kojem se nekada nalazila prva srpska fabrika čokolade čiji je tvorac trgovac i industrijalac Kosta Šonda.\nVučić je obišao hotel i razgovarao sa zaposlenima, a posebno se zadržao u restoranu, gde se fotografisao sa kuvarima i saznao, kako su mu rekli, da oni dobro spremaju i savremena i tradicionalna jela, kao i da će imati poseban recept za ćevape.\n„Gledaću da dovedem Erdogana da proba ćevape koji se prave od junetine i ovčetine.\nOn je normalan čovek, voli da ode među narod i da proba to što ljudi pripreme.\nTo će biti signal i ostalima da dolaze u vaš hotel“, kazao je Vučić.\nAleksandar VučićRedžep Tajip Erdogan


Šta je permakultura - Drugi deo: Principi — Perforum\n19/08/2020 30/08/2020 Anel\nDvanaest principa dizajna permakulture su alati za razmišljanje koji nam, kada se zajedno koriste, omogućavaju kreativno redizajniranje našeg okruženja i našeg ponašanja u svetu smanjene potrošnje energije i resursa. Ovi principi se smatraju univerzalnima, iako metode koje se koriste za njihovo izražavanje variraju u zavisnosti od mesta i situacije. Mogu se primenti na našu ličnu, ekonomsku, društvenu i političku reorganizaciju, dok je etička osnova permakulture vodič za korišćenje ovih alata za dizajniranje i obezbeđuje njihovu odgovarajuću upotrebu.\nSvaki princip može da se zamisli kao vrata koja se otvaraju ka čitavom sistemu razmišljanja, pružajući drugačiju perspektivu koja se može razumeti na različitim nivoima dubine i primene. Dejvid Holmgren, jedan od tvoraca permakulture, redefinisao je principe permakulture u svojoj uticajnoj knjizi: „Permakultura: Principi i putevi iznad održivosti“. Kada sam počela da držim govore o permakulturi različitim tipovima publike, odlučila sam da napišem sopstvena objašnjenja i primenim principe ne samo na dizajn vrtova i farmi, već i na posao, društvo i kulturu. Svaki princip dolazi sa Dejvidovom „poslovicom“ i propraćen je mojim objašnjenjem.\n1. Posmatraj i sudeluj\n„Lepota je u oku posmatrača.“\nZa mene je ovaj element mirnoće i posmatranja ključ dizajna permakulture. U svetu naglih preobražaja, “fast” svega, imati sposobnost posmatranja godišnjih doba, praćenje promenljive mikroklime na komadu zemlje, razumevanje kako obrasci vetra, vremeskih prilika i nagiba utiču na mrazne džepove i rast biljaka, jeste prilika da započnemo sa učenjem o dubljim aspektima brige o planeti. Također nas to čini sposobnijima za donošenje mudrih odluka o tome kako dizajniramo ili ekološki renoviramo naše kuće i planiramo naše bašte i farme.\n2. Zadrži i skladišti energiju\n„Pravite seno dok sunce sija.“\nKako bi umanjili potrebu za traženjem resursa spolja, umetnost hvatanja energije u dizajnu je blisko povezana sa posmatranjem. U vrtu se to odnosi na izbegavanje sadnje nežnih sadnica u mraznim džepovima na proleće ili maksimiziranju solarnog dobitka postavljanjem plastenika na južnoj strani zgrade kako bismo mogli produžiti sezonu, ali i zagrejati kuću pasivno dobijenim solarnim dobitkom. Kada god možemo, pokušavamo zadržati vodu, sunčevu svetlost, toplotu, zemljište, biomasu i plodnost kako bismo postali samootporniji.\n3. Ostvari prinos\n„Ne možeš raditi na prazan stomak.“\nHrana čini čak trećinu našeg ekološkog otiska, tako da ima smisla uzgajati koliko god možemo sami, čak i ako se to ograniči na ukusna proklijala zrna na prozoru stana. Dakle, permakulturni vrt obično predstavlja jestiv pejzaž s dobrim cvetnim pratiocima za privlačenje korisnih insekata, a zgrada je potencijalno skladište toplote i struktura za solarne panele. Ali koncept „prinosa“ nije samo u obnovljivoj energiji ili povrću; prinos može biti i u socijalnom kapitalu. Za nas u Permaculture Magazine Videti ljude kako menjaju svoj život na bolje, stvaraju veze u zajednici i smanjuju svoj ugljični otisak nakon čitanja naših knjiga ili časopisa, jeste ultimativni pozitivni prinos jednog izdavača.\n4. Primenjuj samoregulaciju i prihvati povratne informacije\n„Gresi predaka prenose se i na sedmu generaciju potomaka.“\nSagorevajući fosilna goriva oslobađamo CO2 u atmosferu, zadržavamo toplotu zbog čega temperature rastu. To uzrokuje topljenje leda, što pritom dovodi do gubitka reflektujuće površine, što zatim dovodi do veće apsorpcije sunčeve svetlosti i još viših temperatura. Moramo prihvatiti odgovornost za svoje postupke.\n5. Koristi i ceni obnovljive resurse i usluge\n„Pustite prirodu da ide svojim tokom.“\nKad god je moguće, permakultura nastoji da koristi resurse koji se mogu obnoviti. Naravno, to se odnosi na energiju, ali i na ekološku izgradnju, panjače, očuvanje tla i sadnju višegodišnjih prehrambenih kultura, kao i jednogodišinjih biljki uz uštedu semena. Opasnosti oslanjanja na neobnovljive izvore energije, tehnološke popravke i spekulativni novac postaju sve očitije.\n6. Ne stvaraj otpad\n“Ne bacaj, već čuvaj.” ili “Bolje sprečiti nego lečiti.”\nU Velikoj Britaniji svake nedelje bacimo ekvivalent 24 vreće šećera po domaćinstvu: 14,1kg. To je 29 miliona tona (55% toga su domaćinstva) godišnje. Moja omiljena izreka kaže da će današnja deponija biti “rudnik“ sutra. Mi u Permaculture magazine ne prikupljamo otpad i naše poslovanje je zasnovano na principima permakulture. Višestruko koristimo i recikliramo sve moguće materijale: papir, karton, tekstil, staklo – i kompostiramo svu organsku materiju, od kuhinjskog otpada do rezanog papira. Kompost zatim hrani našu baštu u dvorištu naše kancelarije i obezbeđuje medijum za uzgoj biljaka za druge projekte u Centru za održivost.\n7. Dizajniraj od uzoraka prema detaljima\n“Od drveća ne vidiš šumu”\nKad smo Tim Harland i ja dizajnirali našu kuću i baštu, čitali smo o dizajnu permakulture, šumarstvu, obnovljivoj energiji, ekološkoj arhitekturi i ekološkoj obnovi onoliko koliko smo mogli. Proveli smo godinu dana posmatrajući naš koma zemlje pre nego što smo započeli sadnju i isplanirali kako da našu kuću učinimo srećnim, energetski efikasnim mestom za život. Posmatrali smo godišnja doba, klimatske razlike, vremenske prilike, obrasce tla, nagib i sopstvene, ljudske i porodične aktivnosti na toj lokaciji.\nTakođe smo razmotrili rubno područje između kuće i bašte, te kako to možemo učiniti i estetskim i produktivnim u pogledu useva hrane i prikupljanja energije. Drugim rečima, započeli smo sa pogledom na širu sliku, na obrazac održivog življenja, sa primerima iz drugih mesta, a zatim smo precizirali naše istraživanje u detalje koji su pogodni za našu lokaciju. Nismo napravili „listu za kupovinu“ pojedinačnih predmeta ili projekata i pokušali da ih umrežimo u mišmaš nečega što se može smatrati „zelenim“.\n8. Uključi umesto da isključuješ\n“Više ruku olakšat će rad”\nImamo kulturološku tendenciju da odvojimo povrtne vrtove od cvetnih vrtova i koristimo tvrde ivice za dizajn naših prostora. Međutim, vrtlari koji prakticiraju miješanje kulutra znaju da što je voćnjak više integrisan sa livadom divljih vrsta, ili je povrće sa cvećem koje posećuju korisni insekti, to će manje štetočina privlačiti. Isto važi i za ljude. Kulturna raznolikost stvara snažnu i plodnu kulturu, dok kruta monokultura politike i religije može doneti sterilnost, pa čak i socijalnu i političku represiju.\n9. Primeni sitna i spora rešenja\n„Što su veći, teže padaju.“ ili “Tko visoko leti nisko pada”\nNaše društvo trenutno zavisi od ogromnog unosa fosilnih goriva, dok je biosfera preopterećena njihovim proizvodima. Što su naša tehnologija i lanci snabdevanja pristupačniji i lakši za popraviti, to je sistem snažniji. Ovaj princip govori o ručnim alatima, odgovarajućoj tehnologiji koja se lako može popraviti i o premeštanju.\nTrenutno imamo trodnevni „baš na vreme“ lanac snabdevanja supermarketa. Ako se prekine nabavka goriva, police supermarketa će se alarmantno isprazniti. Bolje je ugraditi otpornost u naše sisteme tako što ćemo što više relocirati naše suštinske potrebe i imati tehnološke alternative koje možemo popraviti.\n10. Koristi i ceni raznolikost\n„Ne stavljaj sva jaja u istu korpu.“\nBiološka raznolikost stvara zdrave ekosisteme. Raznolikost u pogledu useva, izvora energije i zaposlenosti doprinosi većoj održivosti. Cenjenje raznolikosti među ljudima stvara mirnije i pravednije društvo. Sukobi i ratovi su najveće ubice održivog razvoja.\nKoristi rubna područja i ceni marginalno\n„Nemoj misliti da si na pravom putu samo zato što je staza utabana.“\nPrimeri rubnih područja ili ivica u prirodi su tamo gde se krošnje susreću sa čistinom u šumi, pozivajući vazduh, sunce i obilne količine cveće; gde se more i reka susreću sa kopnom u plodnom sučelju ušća, prepunom beskimečnjaka, riba i ptica; tamo gde se obale potoka susreću sa ivicom vode i plodnost je izgrađena nataloženim blatom i peskom tokom poplava, dajući život neredu biljnog života; tamo gde se susreću ravnice i voda, poplave i aluvijalna tla…\nRubna područja u prirodi podrazumevaju povećanu raznolikost povećanjem međusobne povezanosti elemenata: zemlje, vazduha, vatre (sunca) i vode. Ova pojava povećava mogućnost za život u svoj svojoj čudesnoj plodnosti formi. U ljudskom društvu, rubna područja su tamo gde imamo kulturnu raznolikost. To je mesto u kojem napreduju slobodni mislioci i takozvani „alternativci“, gde je dozvoljeno da se razvijaju nove ideje a staroj mudrosti se s pravom daje poštovanje. Rubna područja su potisnuta u nedemokratskim državama i zemljama koje zahtevaju teološku pripadnost jednoj religiji.\n12. Promene koristi kreativno i reaguj na njih\n„Vizija ne znači videti stvari onakvima kakve jesu, već onakvima kakve će biti.“\nU prirodi postoji proces sukcesije. Golo tlo je kolonizovano korovom koji je potom zamenjen dračom. Zatim slede pioniri poput srebrne breze, jove i gorse koje stabilizuju tlo. Poslednja dva pomenuta čak fiksiraju azot i stvaraju okruženje koje može ugostiti sporo rastućih vrsta iz umerenih klima, poput hrasta, bukve i tise. Ali priroda je dinamična i sukcesiju mogu prekinuti životinje koje brste biljke, oluje koje ruše drveća i stvaraju čistine ili promenljiva klima koja je manje gostoljubiva za određene džinove kao što su hrast i bukva.\nIzazov permakulturnog dizajnera jeste razumeti kako svi ti faktori međusobno deluju u pejzažu ili na određenoj parceli zemljišta, i zatim dizajnirati u skladu s tim. Nije dobro uspostavljati koprivu bez ograđivanja od jelena ili saditi drveće, ako će ono zaseniti solarnu ploču decenijama kasnije. Također moramo shvatiti kako će klimatske promene uticati na našu poljoprivredu, sa višim letnjim temperaturama, većim količinama kiše u zimskim i prolećnim periodama i jačim olujama sa većom brzinom vetra. Toplija leta mogu omogućiti uspostavljanje više vinograda na blagim južnim obroncima kredne doline (u južnoj Enleskoj). Ona također mogu uticati na to da engleski hrastovi budu manje izdrživi na jugu. Šta onda da sadimo i kako da dizajniramo u skladu sa našim naseobinama?\nJedan primer jeste sadnja više zaštitnih pojaseva za poljoprivredna zemljišta, kao i stambena imanja i prestanak izgradnje na poplavnim površinama. Međutim, princip je mnogo dublji od ovoga. Poziva nas da zamislimo svet u budućnosti, svet bez jeftine nafte i svet koji nužno i radikalno smanjuje emisije ugljenika u atmosferu. Radeći to, preduzimamo prve korake ka njegovom stvaranju. Mi stojimo na temeljima permakulturne etike, brige o Zemlji, brige o ljudima i pravedne raspodele, a osnaženi smo kompletom principa koji mogu usmjeriti naše planiranje i akcije. Ljudska bića mogu biti ili rušitelji ili samoizabrani domaćini na našoj planeti. Imamo sposobnost da doslovno sprovedemo reči u dela.\nPermakulturnim dizajnom stvaramo potencijal za snažan i koristan odnos sa Zemljom. Možemo postati domaćini naše planete, a da istovremeno održavamo otvorenost i poniznost, da prihvatimo prirodu kao najmoćnijeg i najpametnijeg učitelja. Kakvu bismo kulturu mogli izgraditi da su ove dve perspektive temelj naše civilizacije! Verujem da ćemo se, kako naša svest raste, umjesto dizajniranja sopstvenih privatnih “rajeva” pobrinuti za ostatak čovečanstva i biosfere. Ne možemo da izgradimo ekološke arke na planeti koja propada. Mi smo deo međusobno zavisnog ekološkog sistema. U ekologiji nema „njih“ i „nas“. Permakultura nas uči o nisko-ugljeničnom, ekološkom životu u solidarnom izobilju. Ona je također etički zasnovan sistem dizajna za ljude koji žele ne samo da transformišu svoj život i život sebi bliskih, ali i da igraju ulogu u stvaranju ekološki uravnoteženog, pravičnog i prijatnijeg sveta. To je naš izazov.\nIzvor: What is permaculture – Part 2: Principles, Naslovna slika: Permaculture Principles,\n<< Prvi deo: Etika\nTreći deo: Dizajn >>\n← Šta je permakultura – Prvi deo: Etika\nŠta je permakultura – treći deo: Dizajn →\n10/01/2020 Nikola Komentari isključeni za 2 godine primjene permakulture u pustinji\n13/02/2015 Sa foruma Komentari isključeni za Svjetski primjeri “komercijalnih” permakulturnih farmi\nRaketna peć by Nikola 136038 141\nNajbolje drvo za ogrijev 127110 21\nRaketna peć - upute za gradnju, primjeri, usporedbe 111091 153\nRaketna peć by Goran.P 108476 241\nPodloge za cijepljenje voćaka 108151 73\nUpload slika 106465 176\nIzgradnja male kuće 94940 75\nRaketna peć by fazy 85562 133\nŠumski vrt a la Nikola 81325 105\nMjesečev sjetveni kalendar za 2014. godinu 61392 41


Hocu.ba IAESTE BiH: Studijska posjeta firmama – Hocu.ba\nIAESTE BiH: Studijska posjeta firmama\nUdruženje za međunarodnu razmjenu studenata radi stručne prakse IAESTE BiH poziva sve zainteresovane studente da apliciraju za učestvovanje u njihovom projektu pod nazivom „Company Shuttle“.\nProjekat predstavlja jednodnevne posjete firmama prilikom kojih će biti prezentovan organizacioni ciklus, prikazani detalji poslovanja i pružen uvid u praktičan rad iz oblasti vašeg usmjerenja, od strane stručnih inženjera, kako bi stekli uvid u način poslovanja kompanije i naučili nešto novo iz svoje struke.\nUčestvovanje u projektu je besplatno i sprovodiće se u prvoj polovini novembra mjeseca 2015. godine. Sve informacije o projektu, načinu prijavljivanja, kao i uslovima učešća možete pronaći na sajtu www.companyshuttle.ba.\n« Iskažite svoje mišljenje putem globalne Youth Speak ankete\nPoziv na trening “LGBT aktivizam i prava – zajedno smo jači/e” »


Kriza umetnosti i pitanje šta (ni)je umetničko delo? / Sanda Ristić-Stojanović | (005) Архив У ОСНИВАЊУ > Прототип\nПретходни чланакНови број часописа ИСТОК, 2-4/2014.Следећи чланакSrđa po drugi put među Srbima / Sv. Basara


Pavle bio optužen za ubistvo Anđele Bašlić (16), umro kao beskućnik: Telo našli u napuštenoj zgradi - Telegraf.rs\n26/02/20 | 16:24\nTelo Pavlja Bulja, koji je godinama živeo kao beskućnik i koji je bolovao od karcinoma, pronađeno je u Splitu\nSplitska policija primila je jutros oko 1.50 sati dojavu da je u napuštenoj zgradi "Dalmacijavina" pronađeno beživotno telo muške osobe.\nTokom uviđaja utvrđeno je da se radi o 63-godišnjem Pavlu Bulju iz sinjskog naselja Suhač, koji je svojevremeno bio osumnjičen za ubistvo Anđele Bešlić. Na njegovom telu nisu pronađeni tragovi koji bi upućivali da se radi o nasilnoj smrti ili da ima bilo kakvih elemenata krivičnog dela, javlja Slobodna Dalmacija.\nPrvi rezultati istrage pokazuju da je Bulj preminuo od infarkta.\nPavao Bulj javnosti je postao poznat kada je zajedno sa svojim rođakom Ivanom Buljem bio optužen za saučesništvo u nezapamćenom zločinu, za ubistvo tada 16-godišnje devojke Anđele Bešlić početkom marta 2002. godine. Ivan Bulj pravosnažno je osuđen na 22 godine zatvora dok je Pavao Bulj bio oslobođen optužbe za teško ubistvo.\nU martu 2005. godine, kada je objavljena prva oslobađajuća presuda, Pavlu je ukinut pritvor u kojem je proveo gotovo pune tri godine. Tužilaštvo se zatim žalilo Vrhovnom sudu koji Pavla ponovno vraća u pritvor u januaru 2006. godine i ukida njegovu oslobađajuću presudu i nalaže ponovno suđenje. Ponovnom oslobađajućom presudom 2007. godine ukinut mu je pritvor i on je na slobodi dočekao pravosnažnost odluke.\nVrhovni sud je, oslobađajući Pavla, naveo kako je odlučujući značaj imala izjava njegovog rođaka Ivana koji je u drugom suđenju, kao svedok, rekao više puta kako sporne večeri Pavle Bulj nije bio s njim. Drugi ključni dokaz koji je isključio Bulja iz priče bio je lekarski nalaz koji je potvrdio da mu je u noći ubistva jedna noga bila u gipsu, pa je bio smanjeno pokretljiv.\nNakon što je oslobođen Pavle Bulj pokrenuo je parnicu protiv države i tražio isplatu tri miliona kuna zbog neosnovanog pritvaranja. Početkom 2012. godine nepravosnažno mu je dosuđeno 580.000 odštete.\nPoslednjih godina Bulj je živeo kao beskućnik, bolovao je od karcinoma jetre, a bio je i zavisnik od narkotika, piše Slobodna Dalmacija.\n(UŽIVO) Osmoro dece zaraženo u Italiji, SZO kaže da nema pandemije: Korona virus stigao i u Mostar?\nMostarci "spalili" ambasadorku na lomači. Kažu, nije to ništa, goreo je i premijer\nStravično uputstvo lekarima Hitne pomoći: "Objasnite obolelima da im je bolje da umru kod kuće"


Brzi start: kreiranje radne sveske - Excel\nBrzi start: kreiranje radne sveske\nKada kreirate novu radnu svesku, možete da koristite prazan predložak radne sveske ili da zasnujete radnu svesku na postojećem predlošku koji već sadrži neke podatke, raspored i oblikovanje koje želite da koristite.\nOvo će se otvoriti u programu Microsoft Office Backstage prikaz koji privremeno skriva radnog lista.\nU okviru Dostupni predlošci izaberite predložak radne sveske koji želite da koristite.\nSaveti Ako želite novu, praznu radnu svesku, kliknite dvaput na stavku Prazna radna sveska.\nAko želite radnu svesku zasnovanu na postojećoj radnoj svesci, izaberite stavku Nova na osnovu postojeće, potražite lokaciju radne sveske koju želite da koristite, a zatim kliknite na dugme Kreiraj novu.\nAko želite radnu svesku zasnovanu na predlošku, izaberite stavke Uzorci predložaka ili Moji predlošci, a zatim izaberite željeni predložak.\nDetaljna uputstva o tome kako da kreirate novu radnu svesku potražite u članku Kreiranje nove radne sveske.


Osnove • Matrix Pools\nKripto-valuta je digitalna imovina, osmišljena da služi kao sredstvo razmene. Najčešće kažemo za kripto-valute da su digitalni novčići, ili samo „novčići“, često „koin“ (eng. coin).\nSvi zapisi i kompletna istorija vlasništva novčića jedne kripto-valute čuvaju se u javnoj, digitalnoj knjizi vlasništva, koja je realizovana kroz kompjutersku bazu podataka. Izvršavanje transakcija kroz moderan kompjuterizovan sistem osigurava su sve transakcije novčića 100% sigurne i pouzdane. Kako bismo izbegli da vas u ovom trenutku opterećujemo detaljima, možete da shvatite kripto-valute kao super-siguran, anoniman, Internet novac… za sada. Novčići se kupuju i prodaju u mnogobrojnim Internet menjačnicama, a čuvaju se u lako pristupačnim digitalnim novčanicima. Menjačnice mogu da traže dodatne informacije o vama, da bi poslovali u skladu sa zakonom.\nNastavite sa čitanjem naših informativnih resursa da razumete više o tome kako tačno kripto-valute funkcionišu ispod površine.\nRizici i nestabilnost\nDo sada bi trebalo da znate iz svakodnevnog života da su kripto-valute ekstremno promenljive vrednosti kada gledamo njihove cene na tržištu razmene. Uprkos tome, ova digitalna imovina nije mnogo različita od druge robe na tržištu (npr. od tradicionalnog novca, koga žargonski zovemo „fiat“ ili akcija). Cene kripto-valuta na tržištu se kreću u zavisnosti od klasičnih zakona ponude i potražnje. To znači da ako ljudi žele da kupe kripto-valute, njihova cena raste. Ako ljudi žele da prodaju kripto-valute, njihova cena opada. Razlika u odnosu na tradicionalne finansijske instrumente je u tome što su tržišta kripto-valuta i dalje mala u smislu tržišne kapitalizacije i kao takva podložnija većim promenama cena.\nKao posledica manjeg tržišta, čak i neka manja premeštanja kripto-valuta mogu imati ogroman uticaj na njihovu vrednost na tržištu. Osim toga, raspodela bogatstva nekih kripto-valuta je još više iskrivljena od raspodele tradicionalnog bogatstva. Na primer, Bitkoin „kitovi“ — investitori koji su među prvima prepoznali vrednost Bitkoina — drže nesrazmerne količine moći nad tržišnom vrednošću Bitkoina.\nKao primer volatilnosti prikazujemo sledeći grafik: nestabilnost Ripple (XRP) valute u periodu od jednog meseca:\nEvo jednog primera nestabilnosti kripto-valute. Možeš da kupiš kripto-valutu koja vredi 4 dinara u vreme kupovine, ali njena vrednost može opasti na 2 dinara sledećeg dana, i ponovo skočiti na 8 ili 10 dinara sledećeg dana. To znači da, ako imaš 1000 novčića kupljenih po ceni od 4 dinara, ukupna vrednost tvojih novčića bila bi 4000 dinara u vreme kupovine. Ako vrednost novčića opadne na 2 dinara, svih tvojih 1000 novčića bili bi vredni ukupno 2000 dinara. Ako vrednost novčića skoči na 8 ili 10 dinara, ukupna vrednost tvojih 1000 novčića bila bi 8000 ili 10000 dinara.\nNaravno, nije sve potpuno nepredvidivo. Postoje razni indikatori koji mogu pomoći da ispravno pretpostavimo uspon i pad vrednosti kripto-valute. Ipak, ono što savetujemo kao najbolju praksu je da redovno proveravate vrednost kripto-valuta koje posedujete, poredite s drugim kripto-valutama slične popularnosti, i to je (uglavnom) dovoljno da donesete ispravnu odluku o kupovini ili prodaji novčića. Bitno je, takođe, zapamtiti da nisu sve kripto-valute jednako nestabilne kao ekstremni slučajevi.\nBitno je napomenuti da postoje i stabilni novčići koji prate vrednost npr. dolara, kao što je Tether (USDT) ili US dollar coin (USDC).\nZa više informacija o kripto-valutama, možeš pogledati naučni opis Bitkoin protokola, pregled Etereum ili Kardano platforme, ili jednostavno tražiti informacije na Internetu – ne postoji manjak resursa za učenje.\nSvakako, preporučujemo da prođete kroz sve naše informativne resurse jer oni pružaju pojednostavljen i koncentrisan uvod u ono što mi pokušavamo da uradimo.


Zašto je IKEA nameštaj zgodan za baš svaki dom? - Domino Magazin\nNaslovna Život Gradski život Zašto je IKEA nameštaj zgodan za baš svaki dom?\nZašto je IKEA nameštaj zgodan za baš svaki dom?\nIKEA otvara svoju prvu robnu kuću u Beogradu 10. avgusta. Da li će se proizvodi u Srbiji razlikovati od onih za druga tržišta? Koje boje vole naši potrošači? Koji su to proizvodi koje najviše čekaju kupci? Da li će cene biti iste kao i u zemljama regiona? Na sva ova pitanja za Domino Magazin odgovara Maja Vujašković Đureinović, menadžer za korporativne komunikacije, IKEA Srbija.\nDomino Magazin: IKEA u svojoj ponudi ima oko 10.000 proizvoda i oni su (skoro svi) isti za ceo svet. Kako IKEA uspeva da njeni proizvodi budu uspešni na toliko različitih tržišta? 10.000 proizvoda i nije toliko mnogo a ipak je dovoljno da se dopadne baš svima širom planete.\nMaja Vujašković Đureinović: IKEA dizajn je inspirisan švedskom kulturom i načinom stanovanja. Odlikuje ga sklad sa prirodom i funkcionalnost. Iako su naši proizvodi dizajnirani za svačiji ukus i u skladu sa trendovima, mi neprestano radimo na funkcionalnim rešenjima koja mogu da se nadograđuju novim detaljima tako da vaš dom uvek izgleda vizuelno sveže i atraktivno. Finalni dizajn je takođe rezultat opsežnih istraživanja potreba ljudi širom sveta. Ali cilj ovog nakupljenog znanja o životu kod kuće u različitim zemljama nije da proizvode prilagođavamo svakoj kulturi ponaosob, već da nađemo ono što je zajednička potreba ljudi širom sveta. To nam omogućava da proizvode proizvodimo u velikim količinama, što im snižava cenu, i čini ih pristupačnijim našim kupcima.\nTo naravno ne znači da ne uzimamo u obzir neke izražene specifičnosti na određenim tržištima, kakav je na primer način na koji ljudi jedu u Aziji, koristeći štapiće, ali te posebnosti ipak čine manji deo našeg asortimana. Ono gde se ogledaju specifičnosti lokalnog tržišta je inspiracija koju nudimo, tj. način prezentacije proizvoda koje su ogledalo načina života i preferenci lokalnih kupaca.\nDM: Koje su to zaista univerzalne stvari koje čine jedan dom? IKEA se sigurno trudi da ih otkrije kako bi mogla da ponudi univerzalne prozvode? Da li je to miris kuće, stvari, ljudi, WiFi verovatno sve više…? Šta je to što nas sve povezuje? Osim ljubavi prema IKEA stvarima 🙂\nMVĐ: Doživljaj doma je subjektivna stvar. Za neke ljude je to prostor u kojem prespavaju, za neke je prostor gde provode ceo dan i rade, za neke je dom čuvar uspomena i oaza mira, a za neke prostor za zabavu i prostor u kojem se nalaze za prijateljima. Za neke je dom kuća sa dvorištem a za neke studentska soba. To sve zavisi od životne situacije ljudi. Ali šta god da je dom, mi se trudimo da imamo adekvatna rešenja koja će dom učiniti funkcionalnim, udobnim i lepim. Svakako da boje, svetlost i mirisi igraju važnu ulogu u stvaranju osećaja toplote i udobnosti, i mi to uzimamo u obzir. Tehnologija, kao što ste pomenuli, igra sve važniju ulogu ne samo na radnom mestu već i životu kod kuće i mi i tu nudimo rešenja od bežičnih punjača za telefone na našim stolovima i lampama do smart lighting kolekcije a sve kako bismo odgovorili na potrebe kupaca.\nDM: Koliko se ponuda prilagođava lokalnim tržištima? Znamo da će u ponudi u Srbiji biti oko 9.000 proizvoda od oko 10.000 ukupno. Koji su ti koji su otpali i zašto?\nMVĐ: Ponuđeni asortiman može malo da varira u odnosu na veličinu robne kuće, ali generalno proizvodi su svugde isti i istog kvaliteta. Ponuđena rešenja se razlikuju i odslikavaju specifičnosti lokalnog načina života kod kuće.\nDM: Koliko su bitne boje i dezeni za lokalna tržišta?\nMVĐ: Veoma su bitni. Mi smo globalna kompanija koja posluje na tržistima sa različitim kulturološkim obrazcima i moramo prethodno da istražimo sve posebnosti određenog tržišta. Nekada su te različitosti samo odraz stilskih i estetskih preferenci, ali nekada se može desiti da određena boja simbolizuje potpuno različite stvari u dve različite kulture i mi to moramo da razumemo da bi na adekvatan način odgovorili na potrebe naših kupaca. Što se tiče Srbije, po našim istraživanjima ljudi preferiraju moderan stil nameštaja svetlijih boja.\nDM: Da li se razlikuje način predstavljanja proizvoda od tržišta do tržišta? Ili čak način upotrebe?\nMVĐ: Razlikuje se svakako i tu se opet vraćamo na specifičnosti života kod kuće na određenom tržištu. U Americi recimo ljudi vole da imaju puno jastuka na krevetu, dok u Skandinaviji zavese nisu bitne kao kod nas. U Hrvatskoj i uopšte u ovom regionu ljudi vole da sede na balkonima i terasama, i mi nudimo rešenja za sve ove posebnosti kroz predloge uređenja prostora koje prikazujemo u robnoj kući.\nDM: Šta je to konkretno što će se razlikovati u Srbiji u odnosu na IKEA u Hrvatskoj ili Mađarskoj (verovatno ne puno toga), a šta u poređenju sa recimo Holandijom (verovatno više toga)?\nMVĐ: Kao što ste sami primetili u ovom regionu život kod kuće ima mnogo više sličnosti nego razlika. Ljudi vole da se druže, vreme sa porodicom je važno, a dobrobit dece apsolutan prioritet, te ćemo tu ponuditi rešenja za uređenje dečijih soba, bilo da reč o bebama ili o tinejdžerima, ali i ideje kako da u stanu postoji funkcionalan deo za decu, a da pritom roditelji imaju svoj prostor. Posebnost Srbije je dekoracija slavskog stola i značaj ostave, jer volimo da pripremamo zimnicu, gde ćemo takođe imati i odlična rešenja za čuvanje hrane, ali i život više generacija u zajedničkom životnom prostoru, koji predstavlja poseban izazov: kako organizovati dom da bude ugodan i za starije i za mlađe generacije bez obzira na razlike u životnom ritmu i interesovanjima. Posebnost Srbije se takođe ogleda i kroz poseban fokus koji ćemo staviti na rešenja za poslovne kupce, tj. za uređenje restorana, kafića, hotela… Sa regionom nam je zajednički i značaj balkona i teresa, koji su sada često estetski zapostavljeni, pa se nadamo da ćemo pomoći našim sugrađanima da unaprede i taj deo doma.\nDM: Novi IKEA proizvod praktično uvek započinje u kućama ljudi i ideje se dobijaju istraživanjima. Šta to znači? Kako izgledaju ta čuvena istraživanja?\nMVĐ: Istraživanja života kod kuće i tkzv. Home visits su važan deo našeg poslovanja. Podrazumevaju odlazak u domove ljudi na određenom tržištu gde se trudimo da saznamo što više o njihovom životu kod kuće. Postavljamo veoma detaljna pitanja o tome kako žive, šta ih frustira, kakvi su im hobiji, otvaramo ormane, merimo ćoškove, sve u nameri da naši proizvodi i rešenja koja nudimo odgovore na njihove potrebe i da im život kod kuće učine boljim.\nDM: Šta su istraživanja otkrila o Srbiji? Šta je to zbog čega ljudi ovde čekaju IKEA?\nMVĐ: Život u Beogradu je sličan životu u drugim urbanim centrima Evrope. I ovde kao i tamo ljudi pate od manjka prostora i veoma su im važni prostori za odlaganje. Saznali smo da u Beogradu ljudi u proseku žive u nešto manjem broju kvadrata nego u Evropi, da su u većem procentu vlasnici kuće ili stana u kojem žive, da je cena bitan elemenat pri kupovini, da prednost daju funkciji u odnosu na dizajn, da vole da se druže kod kuće i da su im deca apsolutan prioritet.\nDM: U marketingu postoji termin “životni ciklusi porodice”. Koliko ga IKEA primenjuje i nudi rešenja za različite tipove domova (mladi, roditelji, srednje doba, penzioneri)?\nMVĐ: Životni ciklusi porodice su nam veoma važni. Razumemo da se život i prioriteti u životu kod kuće menjaju u zavisnosti od toga da li živimo sami, počinjemo život u dvoje ili živimo sa decom. Naša rešenja reflektuju ove različite životne faze, i mi se trudimo da ponudimo proizvode koji mogu da traju duže i da se nadograđuju u odnosu na fazu porodice. Jedan primer bi recimo bili kreveti sa podesivom dužinom koji se mogu razvući tako da vašem detetu odgovaraju od ranog detinjstva do odraslog doba.\nDM: Koliko se cene razliku od zemlje do zemlje i naravno ono što zanima sve: da li će u Srbiji biti niske bar kao u Mađarskoj?\nMVĐ: Mi se uvek trudimo da ponudimo cene koje će biti pristupačne većini ljudi na određenom tržištu. Naše cene će biti na nivou cena u ovom regionu.\nPrethodni članakMaca koja stvarno želi da se uklopi\nSledeći članakPrljavi marketinški trik da jedete više povrća\nIKEA i Sonos – Novi zvuk u novom svetlu\nIKEA kuća za pčele koju sami pravite, naravno\nIKEA ideje za dečiju igru kod kuće\nZašto IKEA zatvori prodavnice u nekoj zemlji i povuče se?\nNajbolji telefon do 100 evra – Verovatno je Xiaomi Redmi 9A


Šta se pije na pragu EU - vino.rs\nsreda, 03 jul 2013 20:09\nCeremonijalna svečanost povodom ulaska Hrvatske u Evropsku Uniju, gde su bili prisutni brojni vodeći evropski i drugi političari, među kojima srpski predsednik Tomislav Nikolić, premijer Ivica Dačić i ministar inostranih poslova Ivan Mrkić, završena je vrhunskom večerom na kojoj su poslužena uglavnom originalna hrvatska jela i svakako najbolje od vina što ova država može da ponudi. Šta se to jelo i pilo?\nHvala blogu, EUšli su u Uniju. Mislimo na komšije, Hrvatsku. Grandiozna po imenima gostiju, ali kulturna svečanost bez trubača i trbušnih plesačica, završena je kako VIP gostima i dolikuje zakuskom na vrhunskom nivou. Zahvaljujući hrvatskom, sad evropskom blogeru, saznali smo šta je na raskošnoj trpezi bilo od ića i pića, pa vam jelovnik i vinsku kartu prenosimo u celini, onako kako smo iščitali, uz opasku: ako su lagali mene, i ja lažem vas. Ali nema razloga da sumnjamo.\nZa dobrodošlicu je poslužen hleb i so, hleb ispečen od šest žitarica iz lokalnih mlinova, sljubljen sa autohtonom paškom soli i mehurićima penušca TOMAC BRuT CLASSISS. Uz autentične kozje i ovčije sireve i mlado organsko povrće genetski nemodifikovano, u čaši se zavitlala CORONICA GRAN MALVAZIJA 2009, dok je podlogu za plavu ribu koja sledi, duboko u nepca zabila GRAŠEVINA GOLDBERG BELJE 2011.\nZlata vredan ZLATAN POŠIP 2010, te VINA LAGUNA FESTIGIA MERLOT 2010. uzdigli su lestvicu na nedostižnu visinu za perad i predjela, pravo pod peku ispod koje se kao puter rastopilo astragansko jagnje na tradiconalan ali savremen način, s bobom, grahom i kupusom, oplemenjeno divljim biljem i začinima. Usne i nepce lepljive od jagnjetine dobro je zastrugati jačim taninima, pa je u tu svrhu STINA PLAVAC MALI BARRIQUE 2010 odigrao ključnu ulogu i širom otvorio vrata raskoši DE GOTHO CRNI PINOT 2012. iz vinarije KUTJEVO, tim pravim proletnjim poljanama punim ljubičica i dozrelih kupina, malina i šljiva, naravno, u tečnom obliku. Prelazak na slatkiše nije doneo tortu u obliku plavog kruga sa zlatnim svećicama koje je trebalo duvati, čisto, da se ne oduva. Zato je poslužen salenjak, kolač kontinentalne Hrvatske oplemenjen kajsijama i začinima iz drugih regija, uz svakog dvora dostojan KRAUTHAKER ZELENAC IZBORNA BERBA BOBICA 2009. A kad je već kod plemićkih titula zastalo, da ne bi zapelo u velikom finalu pripomogao je TRAMINAC PRINCIPOVAC IZBORNA BERBA 2010. verovatno najbolje predikatno vino regiona, pa i čitave EU kakvim se pre 6o godina nazdravljalo na krunidbi kraljice Elizabete Druge.\nEto, vrhunske vrednosti koliko traju!\nČestitamo komšijama na ulasku u EU i dobrom ukusu i vrhunskim vinima, a nama ostaje da se pitamo koja će vina kad-tad biti poslužena gostima kada na nas dođe red? Možda baš ova ista, neka francuska, italijanska, španska. Američka, što da ne? Ili će se diplomatski chef kuhinje uz pomoć SERSA-e opredeliti za domaće snage, favorite iz velikog trojca (Radovanović-Aleksandrović-Kovačević). Ili će neke nove snage zasesti u čaše na visokoj nozi za nazdravljanje. Jeste da ima dovoljno vremena, ali možda je vreme da počnemo da sanjarimo.\nImate li vi neki predlog za ovu EU Welcome vinsku kartu i jelovnik? Pišite, predlažite...


Britanski "Gardijan": Nabavka oružja za policiju Republike Srpske može da dovede do NOVOG RATA NA BALKANU - BUKA Magazin\nBosnian Serb police's arms purchase stokes EU fears http://d.gu.com/QG7LPk\n07:48 - 13 lut 2018\nZobacz pozostałe Tweety użytkownika Guardian World\n"'Policijsku jedinicu opremljenu novim naoružanjem koristiće separatistički lider bosanskih Srba Milorad Dodik kako bi ojačao svoj položaj i zastrašivao protivnike pred oktobarske izbore', smatraju srpski aktivisti civilnog društva, bosanska vlada u Sarajevu i zapadne diplomate. Prisutan je i dugoročni strah da bi Dodik mogao iskoristiti ove snage za svoje separatističke ciljeve, pod rizikom novog rata u regionu", navodi u svom tekstu novinar Džulijan Borger.\n"Dodik je ostvario kontakte s grupom “Noćni vukovi”, ruskim moto klubom usko povezanim s Putinom, koji je pod američkim sankcijama zbog svoje uloge u sukobu u Ukrajini", piše ovaj britanski medij.Rusija, kako piše dalje “Gardijan”, Dodika uvažava kao protivnika članstva BiH u NATO i daje mu snažnu podršku.\n"Sporazum je zaustavio ubijanje, ali je stvorio sistem kojim se nagradila etnička politika. Nacionalne stranke čvrsto drže vlast u zemlji na svojim pojedinačnim teritorijama, a zemlja kojom prevladava korupcija ima najvišu zvaničnu stopu nezaposlenosti mladih u svetu", navodi “Gardijan”.\n“Gardijan” podseća i da je visoki predstavnik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini Valentin Incko, izrazio zabrinutost povodom ovog naoružavanja, smatrajući da će, kad jedna strana dobije novo oružje, i druga to hteti. Incko je izjavio da u njegovoj matičnoj Austriji policija ima samo 400 dugih cevi, jer "normalnoj policiji ne treba više".\nDodik je reagovao na ovaj tekst “Gardijana” i uputio demant uredništvu.Ovaj britanski list u poslednje vreme objavio je više članaka o BiH u zabrinutom tonu, a u prvom planu su “separatističke težnje lidera bosanskih Srba” Milorada Dodika, njegova saradnja sa Rusima i ruski uticaj na Balkanu. U jednom od članaka, koji se bavio proslavom Dana Republike Srpske u Banjaluci, posebnu pažnju posvetili su učesnicima parade, koje su ocenili kao “pripadnike paravojnih formacija ili ruske plaćenike”, a kao izvor su koristili jedan od sarajevskih portala.\n- Policija RS ne samo da će nabaviti ovih 2.500 pušaka, dodaje Dodik nego će nabaviti još sve što bude bilo potrebno što je u standardu regionalnih policija u borbi protiv terorizma i onoga što savremene policije imaju Znači, to nije ništa drugo osim modernizacije policije i jačanje njene uloge - naveo je tada Dodik.\n", "url": "http:/novost/135645/-britanski-gardijan-nabavka-oruzja-za-policiju-republike-srpske-moze-da-dovede-do-novog-rata-na-balkanu" }\nStrah u EU\nPiše: EuroBlic / Objavljeno: 13.02.2018. u 16:59h\nObjavljeno: 14.02.2018. - 18:37\nAko je i od Britanaca, previse je. Bas ce 2000 pusaka izazvati neki rat. Kakvo spinovanje.\nObjavljeno: 13.02.2018. - 18:23\nSamo napred Mile, do totalne izolacije ... Ovako se ponašao Milosevic, sam protiv svih... Zna se kako je prošao, a narod najebao....\nObjavljeno: 13.02.2018. - 18:11\nNije dovoljno da se naoruza policija, vec mora i narod https://www.youtube.com/watch?v=SdTr5ZHv8UQ&feature=youtu.be


U organizaciji Francusko-srpske privredne komore i ove godine je u periodu od 18. do 24. novembra održana "Francuska nedelja" devetu godinu zaredom, a ove godine je bila od posebnog značaja jer su se događaji ponovo odvijali uživo, nakon… »\nSkraćivanje glavnog užeta na Gold gondoli na Zlatiboru - Raspisan pregovarački postupak za izvođenje radova\nJP Gold gondola Zlatibor objavilo je obaveštenje o sprovođenju pregovaračkog postupka bez objavljivanja javnog poziva za izvođenje radova na zameni pojedinih delova i skraćenju glavnog užeta na gondoli koja predstavlja turističku atrakciju… »\nNovosadski projektni biro dobitnik najvažnije nagrade u svetu za oblast projektovanja sportskih objekata za podgoričku Bemax…\nNa gala večeri u Kelnu, 26. oktobra 2021. godine dodeljene su prestižne nagrade iz oblasti sportske arhitekture, koje tradicionalno dodeljuju Međunarodni olimpijski komitet, Međunarodni paralimpijski komitet i Međunarodna federacija za sportske i… »\nVrnjačka Banja planira sanaciju Vrnjačke reke kako bi se izbeglo ponavljanje poplava iz 2020.\nOpštinska stambena agencija Vrnjačka Banja raspisala je tender za izradu projektne dokumentacije za uređenje rečnog korita Vrnjačke reke čime bi se rešio problem poplava u jednoj od najvažnijih destinacija na turističkoj karti Srbije. Kako se… »\nBeograd nabavlja 50 ruskih tramvaja - Budžet prestonice za 2022. skoro 1,4 mlrd EUR, evo koje investicije su u planu\nBudžet Beograda za 2022. godinu iznosiće 150.404.066.186 dinara, odnosno skoro 1,359 mlrd EUR. Govoreći o svemu što je ove godine urađeno sredstvima iz gradskog budžeta, zamenik gradonačelnika Goran Vesić je istakao da bi trebalo podsetiti da se u… »\nPjotr Jelenski otvorio konferenciju Data Science u Beogradu - Izvršni direktor ASEE naglasio je da kompanije sve više ulažu…\nOvogodišnja Data Science konferencija, koja traje od 21. do 25. novembra, ugostila je Pjotra Jelenskog, Izvršnog direktora ASEE Grupe, kao jednog od glavnih govornika konferencije. Događaj okuplja međunarodne i domaće stručnjake iz oblasti nauke o… »\nCeo paket mera pronatalitetne politike, koje je najavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić, biće poznat do kraja januara, a država će,pored značajnog povećanja roditeljskog dodatka, bespovratno kreditirati stanove za mlade parove sa najmanje 20.000… »\nRegionalna konferencija "Oblikovanje budućnosti eTrgovine, faktori rasta" održaće se onlajn 26. novembra, sa početkom u 12 sati. Konferencija razmatra sve oblasti važne za eTrgovinu, ali i ePoslovanje i eBankarstvo, kao i isporuku i medijski sadržaj… »\nPrema izveštaju Narodne banke Srbije devizni priliv od turizma u Srbiji u prvih devet meseci 2021. godine iznosio je milijardu i 150 mil EUR, saopštila je ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, navedeno je na sajtu. Prema njenim… »\nPotpisan sporazum između Srbije i Švedske koji će doprineti smanjenju industrijskih emisija\nBilateralni sporazum o saradnji na smanjenju industrijskih emisija, kroz sprovođenje evropske Direktive o industrijskim emisijama u Srbiji, potpisale su ministarka zaštite životne sredine Irena Vujović i ambasadorka Švedske u Srbiji Anika Ben David… »


07-05-2019 10:55 Svet Planeta\n„Ono što (američki predsednik Donald) Tramp traži u Venecueli je venecuelanska nafta i bogatstva Venecuele: zlato, gas, dijamanti i drugo materijalno bogatstvo“, rekao je Nikolas Maduro za televiziju RT.\nU utorak 30. aprila su se venecuelanski opozicioni lider Huan Gvaido, koji se proglasio za predsednika zemlje, i njegove pristalice okupile u Karakasu na auto-putu ispred vojne baze „Karlota“. Ranije je Gvaido pozvao narod Venecuele i vojsku da izađu na ulice kako bi okončali Operaciju Sloboda za svrgavanje legitimnog predsednika države Nikolasa Madura.\nPročitajte OVDE sve okolnosti pada bombardera.


emir kusturica | BL!N Magazin\n#tag: emir kusturica\nUmjetnički opus ili nacionalističko djelovanje\nKusturica bi sa imenom Nemanja mogao postati počas... U prijedlogu se navodi da je Kusturica međunarodno nagrađivani režiser, scenarista, pisac, osnivač filmskog i muzičkog festivala Kustendorf u Srbiji, nosilac tamošnjeg ordena ”Vitez reda umjetnosti i književnosti”, te da je nacionalni ambasador Srbije u UNI...\n'razočaravajuće i žalosno'\nMajke Srebrenice pisale Bazdulju: Pokušaj da Hand... Već je jasno da gospodin Handke nije prošao ovaj test odgovornosti, te da je u presudnom trenutku stao na stranu zločinaca, a protiv žrtava, iznevjerivši svoju ljudsku i intelektualnu dužnost\nko će vraćati novac?\nEmir Kusturica gubi vlasništvo nad imovinom: Vlada... Predstavnik Vlade Republike Srpske na sjednici SO Višegrad Dalibor Panić smatra da odluka nije preuranjena, naprotiv na vrijeme je donešena\nBeogradski reditelj bez dlake na jeziku\nMarković: Kusturica je pomalo uličar, ali ga žalim... Da nije postao svjetski poznati reditelj, vjerovatno bi sada sjedio u zatvoru\n'ideja koja već duže živi'\nDodik: Film o Јasenovcu treba snimati autentični s... "To je ogromno stradanje koje je zadesilo naš narod, oskrnavilo nas i zaustavilo u istorijskom i nacionalnom razvoju i svemu onome što treba da bude poruka tog film", naglasio je Dodik\nAUTORSKI TEKST POZNATOG REDITELJA\nEmir Kusturica 'na ijekavici' uzdrmao region: Otkr... Mediji u Srbiji prenijeli su autorski tekst Emira Kusturice koji je izazvao različite reakcije u bh. komšiluku, a odjeknuo je i u cijelom regionu... A proslavljeni reditelj dotakao se svega, i Kosova Republike Srpske, i Srba i Rusa, i ex_Jugoslavije i Njema...\nne štede se riječi\nBernard- Henry Lévy o Kusturici: Blijed je u svom ... - On je odlučio oživiti je u trenutku kada se pripremam da u njegovom rodnom gradu, Sarajevu, igram pozorišnu predstavu "U potrazi za Evropom. Preći ću, iz milosrđa, preko opscenog tona njegovih uvreda - kazao je Levy\nLider manjeg entiteta ne odustaje\nDodik: RS je samostalna, ali još nema papir. Kako ... Najstabilnije bi bilo kada bi se Srbi objedinili u jednoj perspektivnoj državi Srbiji. Nismo nikada nikoga u istoriji napali, pa nećemo ni sad. Taj prostor pripada nama


Ažurirajte Chrome, izašla je verzija 49\nPočetna/IT scena/Ažurirajte Chrome, izašla je verzija 49\nGoogle je objavio 49. verziju svog Chrome browsera, koja se uglavnom fokusira na ispravljanje 26 sigurnosnih problema i na neke funkcije korisničkog iskustva. Idite na podešavanja u gornjem desnom uglu, zatim odaberite Pomoć > O Google Chrome, a zatim idite na Ažuriraj odmah.\nPročitajte još: Google photos dobio vizualno osveženje i jednostavniju navigaciju\nNajbitnije ažuriranje za novu verziju internet pregledača jesu ispravke 26 sigurnosnih bagova, od kojih su 13 otkrili nezavisni sigurnosni istraživači, a 13 je ispravljeno od strane Chrome i V8 tima. Od ovih 26 bagova, 11 je rangirano kao visoka opasnost, deset kao srednja i jedan kao mala. Google je otkrio i da je platio 36.500 dolara za 13 bagova, koje su prijavili nezavisni sigurnosni istraživači.\nKada su u pitanju poboljšanja funkcija korisničkog iskustva, verzija 49 dodaje glatko skrolovanje mišem na svim desktop operativnim sistemima, kao i mogućnost da Chrome korisnici omoguće funkciju čuvanja podataka i sajtovima unapred kažu da žele stranicu sa manje podataka ukoliko je to moguće.\nGoogle photos dobio vizualno osveženje i jednostavniju navigaciju


Igor Conić, 23.09.2015. 5 4\tmin za čitanje\nNije zakon o legalizaciji, već o ozakonjenju, ali bi trebalo da bude poslednji zakon koji će se baviti uvođenjem u legalne tokove nelegalno izgrađenih nekretnina.\nCilj mu je da što pre ozakoni što više bespravnih objekata, po što nižim cenama i u što kraćem roku. I to sve pod parolom javnog interesa, kako bi se znalo šta je čije u Srbiji, piše Politika.\nPredmet ozakonjenja su sva zdanja za koja su podneti zahtevi za legalizaciju do 1. februara 2014. godine. Ali i objekti za koje nije podnet zahtev za legalizaciju po važećim propisima, a izgrađeni su do jula ove godine – kada je završeno satelitsko snimanje Srbije.\nSvima koji sada počnu da grade na divlje, kako bi iskoristili vreme do primene novog zakona, ti objekti neće biti legalizovani, a stanje će biti provereno na terenu ortofoto snimcima.\nNovi zakon o ozakonjenju nelegalnih objekata neće biti vremenski ograničen. Njegova primena počinje danom donošenja zakona, što se očekuje krajem oktobra. Građevinski inspektori imaju rok od šest meseci da popišu nelegalne objekte.\nZa objekte za koje nikada nije podnet zahtev za legalizaciju po završetku popisa građevinska inspekcija će doneti rešenje o rušenju, koje neće biti izvršeno do pravosnažnog okončanja postupka ozakonjenja. Objekti za koje ne bude izdato rešenje o ozakonjenju biće srušeni.\nDakle, građani koji nikada nisu podneli prijavu za legalizaciju ne moraju da podnose nikakvu prijavu. Popisaće ih inspektori, a njihovo je da plate taksu za ozakonjenje i dostave izveštaj o zatečenom stanju objekta i dokaz o pravu svojine. Tako će umesto dosadašnjih 2,8 miliona dinara za legalizaciju kuće do 100 kvadrata plaćati svega oko 12.000 dinara. Taksa za ozakonjenje košta 3.000 dinara, dok izveštaj o zatečenom stanju i dokaz o pravu svojine iznose ukupno 9.000 dinara.\nVlasnici će imati rok 30 do 90 dana zbog nerešenih imovinsko-pravnih odnosa da dostave dokaz o odgovarajućem pravu, za izveštaj o zatečenom stanju 30 dana, dokaz o plaćenoj taksi za „ozakonjenje” 15 dana i za izdavanje rešenja o ozakonjenju osam dana.\nGrađani koji su ušli u proces legalizacije po ranije važećim zakonima treba da plate samo taksu za ozakonjenje.\nS tim što za porodične kuće do 200 kvadrata iznose 10.000 dinara, a dvostruko više za kuće do 300 metara kvadratnih.\nKada je reč o stanovima, koji zajedno sa kućama čine skoro 70 odsto nelegalnih objekata, legalizacija će sada, čini se, biti brža i lakša nego ranije. To znači da ako je investitor legalizovao zgradu plaćaće se samo taksa za ozakonjenje od 3.000 dinara, ako su podneli zahtev za legalizaciju svog stana. Ukoliko to nisu učinili, uz to plaćaju i izveštaj o zatečenom stanju i dokaz o pravu svojine.\nAko ni zgrada ni stan nisu legalizovani i ukoliko firma investitora još postoji – zahtev podnosi investitor i zgrada se tada tretira kao komercijalni objekat. U slučaju da je zgrada davno građena, da investitor više ne postoji, da bi zgrada bila legalizovana nisu potrebni zahtevi i saglasnost svih stanara, već samo zahtev jednog vlasnika stana.\nS tim što se taksa za ozakonjenje zgrade ne plaća. Ali je potrebno uraditi izveštaj o zatečenom stanju cele zgrade i pribaviti dokaz o vlasništvu zgrade, jer nije moguće u katastar upisati stan a da nije upisana zgrada.\nZakonodavac je doskočio vlasnicima stanova koji neće da ozakone stanove jer računaju da ih niko neće srušiti. Za one koji odbiju da legalizuju svoje nekretnine predviđeni su veći porezi na imovinu.\nZa rekonstrukciju, adaptaciju i sanaciju objekata plaća se samo taksa za ozakonjenje u iznosu od 3.000 dinara, ako je podnet zahtev. Ako nije, uz to idu još dva dokumenta koja svi ostali moraju da prilože. Ista tarifa je predviđena i za proizvodne hale i skladišta.\nZa objekte građene za tržište vlasnici će morati da plate nešto više. Ali ne onoliko koliko bi platili po ranije važećim zakonima.\nVlasnici komercijalnih objekata do 1.000 kvadrata proći će 107 puta jeftinije. Oni neće morati da plate naknadu za uređenje građevinskog zemljišta koja u Beogradu iznosi 6,3 miliona dinara i papirologiju koja je koštala 50.000 dinara. Umesto toga platiće ukupno 59.000 dinara.\nTaksa za ozakonjenje objekata površine veće od 1.000 kvadratnih metara iznosi dva miliona dinara i oni će imati 41 put manji trošak nego da su legalizovali po starom.\nViše se neće plaćati naknada za uređenje, administrativna taksa i taksa za upis prava svojine sa administrativnom taksom. Objekti koji su izgrađeni na zemljištu nepovoljnom za građenje, ako su od materijala koji ne obezbeđuju trajnost i sigurnost, ako su na javnim površinama, u nacionalnim parkovima ili kulturnim zonama – neće moći da budu ozakonjeni. Na legalizaciju ne mogu da računaju ni oni čiji su zahtevi ranije odbijeni.\nBez seoskih domaćinstava\nOzakonjenje se ne odnosi na seoska domaćinstva sagrađena do 1968. godine, jer se računa da su građena po zakonu. Ne moraju da ulaze u proces ni oni koji imaju privremene dozvole, ali ni oni koji su dobili građevinske, ali nisu uspeli da dođu do upotrebne dozvole.\nDokaz o svojini\nVlasnik mora da dostavi dokaz o odgovarajućem pravu na građevinsko zemljište ili objekat. To može biti pravosnažna sudska presuda, ugovor o prenosu prava korišćenja, odnosno kupovini zemljišta, ugovor o kupovini objekta, ugovor o suinvestiranju izgradnje zdanja, pravosnažno rešenje o nasleđivanju. Kada je reč o nadziđivanju ili pretvaranju zajedničkih prostorija u stan, dostavlja se ugovor sa skupštinom stanara, a ako ona nije formirana, dokaz je saglasnost većine vlasnika na posebnim delovima zgrade.\nUz dokaz o svojini vlasnici treba da dostave izveštaj o zatečenom stanju, čiji je sastavni deo i elaborat geodetskih radova za nezakonito izgrađen objekat. To su jedina dva dokumenta potrebna za legalizaciju. Izveštaj radi odgovorni projektant, a deo koji se odnosi na eleborat geodeta. To je dokument koji će morati da pribave oni koji do sada uz zahtev za legalizaciju nisu podneli traženu dokumentaciju, odnosno oni koji nisu ni podneli zahtev za legalizaciju.\nFoto: Dennis Jarvis, Flickr\n#cena legalizacije\t#legalizacija\t#legalizacija kuca\t#legalizacija objekata\t#legalizacija zgrada\t#ozakonjenje\t#prijava legalizacije\t#zahtev za legalizaciju\nAustralijske arhitekte nude svoje usluge besplatno svima koji su izgubili kuće u požarima\nEnterijer stana na tri etaže u Lipovom Gaju\nSlavija da postane pešačka zona\nJoš neko da nam objasni kako će za 6 meseci građevinska inspekcija da popiše 1.750.000 objekata?! Priznajem(teška srca) da je Dulićev zakon(koji je sa građevinarstvom imao jedinu zajedničku tačku tu što je znao šta je gips-jer je bio ortoped!), bio mnogo primenjiviji u praksi! Verujem da je ovim Drakulama teško da se oslone na taj „Frankenštajn-zakon“, ali vredi se namučiti, barem u onoj sveri koja je predviđala 10% nadoknade od trenutne cene komunalnih taksi, koja je mnogo realnija od ove „đuture“! O izveštaju i geodetskom snimku koji, ukupno, treba da koštaju 9.000 dinara, mi je (i)suviše mrsko da diskutujem, jer sam videla da je ministarka ljubazno zamolila projektante da budemo razumni u najmanju ruku kao što je i ona 😉\nŽivim na selu i nijedan objekat u mom dvorištu nije legalizovan… Planirao sam sad gradnju garaže pa me interesuje da li će ona ući u procesu legalizacije… Nikakva inspekcija nije do sada bila… Bili su samo neki volonteri koji su upisivali br. Kat. Parcele i broj objekata na toj parceli… Pitanje: ako je sada sagradim hoću li moći da je legalizujem ili ću dobiti rešenje o rušenju…\n3 године pre\tОдговори\nPo svemu sudeci nista od ovoga nije tacno jer je ovih dana doneto resenje za moju kucu od 200 m2 na 270 000 dinara\n1 година pre\tОдговори\nČemu svrhe komentar kad pričam da sam platio legalizaciju 1400 evra i više a ovi za istu kavdaraturu i manje 150 evra i manje čemu da komentarišem. No koment\nZa koju godinu ovo vazi.\n12 месеци pre\tОдговори\nОставите одговор на Radovan Одустани од одговора


NSZ: Stopa nezaposlenosti niža od procene Evropske komisije | (Vesti - 15.02.2017) Novi Sad\n15.02.2017 u 12:57h\nNSZ: Stopa nezaposlenosti niža od procene Evropske komisije\nPrema zimskoj ekonomskoj prognozi Evropske komisije, stopa nezaposlenosti u Srbiji ove godine će sa 16,1 pasti na 14,3 odsto, a direktor Nacionalne službe za zapošljavanje Zoran Martinović navodi da su te prognoze realne i da se čak može očekivati i povoljnija stopa nezaposlenosti.\nDirektor Nacionalne službe za zapošljavanje Zoran Martinović ističe da su to realne prognoze jer se podudaraju sa aktuelnim trendom na tržištu rada.\n- Imajući u vidu da je kod nas stopa nezaposlenosti za treći kvartal prošle godine bila 13,8 odsto, mi se već sada nalazimo u okviru onoga što je Evropska komisija prognozirala za Srbiju za 2017. – rekao je Martinović za Tanjug.\nPodseća da su to znatno bolja predviđanja u odnosu na projekcije iz jesenjeg izveštaja Komisije, kada je prognozirana stopa nezaposlenosti od 15,6 odsto za ovu i od 15 odsto za 2018. godinu.\nIstiče da, imajući u vidu da se očekuje privredni rast od najmanje tri odsto, kao i da je došlo do povećanja domaće tražnje, povećanja izvoza, da se povećava obim investicija, svakako se može očekivati povećanje broja radnih mesta.\n- To sa sobom svakako donosi i smanjenje stope nezaposlenosti, odnosno smanjenje broja nezaposlenih osoba na našoj evidenciji. Isto tako, mi smo krajem prošle godine završili anketu poslodavaca, koja je takođe pokazala da se u 2017. očekuje kreiranje novih radnih mesta od oko četiri odsto", naglasio je direktor NSZ.\nPodvlači da se svakako može reći da su prognoze EU realne, ali da se čak može očekivati i nešto povoljnija stopa nezaposlenosti od prognoze EK, koja glasi da će stopa nezaposlenosti u Srbiji ove godine pasti na 14,3 odsto, sa prošlogodišnjih 16,1 odsto, a u 2018. godini, na 12,6 odsto.\n- Mi trenutno imamo najnižu stopu nezaposlenosti u regionu, ako posmatramo zemlje koje su kandidati za članstvo u EU. Naravno, zemlje koje su u EU su u nešto povoljnijoj situaciji, ali još uvek imamo povoljniju stopu nezaposlenosti, od recimo Grčke, Španije, pa čak smo blizu stope nezaposlenosti Portugalije – naveo je Martinović.\nPodvlači da je težnja da se Srbija 2018. godine približi stopi nezaposlenosti od oko 12 odsto, što je, navodi, do skoro bio i prosek EU.\n19.09.2017. - Sajam zapošljavanja u četvrtak na Spensu\n04.08.2017. - NSZ: Sve više Novosađana uči novi zanat\n18.07.2017. - NSZ: Dobro plaćeni poslovi koje niko neće\n22.06.2017. - POMOĆNIK GRADONAČELNIKA: "Novi Sad konstantno otvara nova radna mesta"\nPovezane teme Evropska komisija nacionalna služba za zapošljavanje nezaposleni nezaposlenost nsz zoran martinović


SOS Dječija sela BiH pokreću online kampanju naziva „Jel' ti stalo?“ - ZOS radio\nSOS Dječija sela BiH pokreću online kampanju naziva „Jel’ ti stalo?“\nDa li je i Vama stalo da naših 269 dječaka i djevojčica ima djetinjstvo kakvo zaslužuje svako dijete, da imaju mamu koja će ih poljubiti za laku noć, napraviti omiljeno jelo, obrisati suzu zbog razbijenog koljena ili loše ocjene i reći da će sutra biti sve uredu?\nU dva SOS Dječija sela sa svojim SOS mamama živi 269 dječaka i djevojčica u 29 SOS porodica. Svakoj SOS mami je stalo da iz dana u dan svojoj djeci pruže topli dom, osmijeh i trenutke sretnog i bezbrižnog djetinjstva, stalo im je da djeci nadoknade nemogućnost odrastanja u porodici porijekla.\nOnline kampanjom naziva „Jel’ ti stalo?“, kojom će se upravljati putem web stranicewww.stalomije.ba i društvenih mreža Facebook, Twitter, YouTube i LinkedIn, želimo skrenuti pažnju na važnost odrastanja djece bez roditeljskog staranja u toplom porodičnom okruženju, ali istovremeno želimo podići svijest korisnika društvenih mreža da i u virtuelnom svijetu mogu sa malo ulaganja i izdvojenog vremena napraviti ogromne promjene u životima djece.\nUkoliko Vam je stalo, pridružite se našoj online kampanji kojom zajedno možemo prikupiti novčana sredstva za godišnje troškove SOS porodice sa sedam djevojčica i dječaka (troškovi hrane, garderobe, higijenskih potrepština, školskog materijala, održavanja porodične kuće, režijski i zdravstveni troškovi). Kampanja će trajati od 02.12. do 31.12.2014. godine i ima za cilj prikupiti 55.000 KM.\nU BiH je oko 1.500.000 korisnika Facebooka, kada bi svaki deseti donirao po 1 KM, pokrili bi se gotovo svi godišnji troškovi za 3 SOS porodice. Sa donacijom od po 1 KM bismo zajedno mogli osigurati topli porodični dom i sretno djetinjstvo za 21 dijete. Kampanjom „Jel’ ti stalo“ želimo poručiti da ne morate donirati velike sume kako bi učinili mnogo za SOS porodicu. U svijetu društvenih mreža puno je važnije da pozovete prijatelje, podijelite informacije i da budete svjesni kako udruženi možemo napraviti velike promjene u dječijim životima. Online donacijom od 1KM, 2KM, 5KM ili onoliko koliko ste u mogućnosti, osiguravate da djeci bez roditeljskog staranja iz dana u dan pružamo topli dom, ljubav, poštovanje i sigurnost.\nPosjetite oficijelne stranice SOS Dječijih sela BiH na društvenim mrežama Facebook, Twitter, YouTube i LinkedIn i napravite share videa „Jel’ ti stalo?“\nPosjetite web stranicu www.stalomije.ba i online donirajte bilo koji iznos Vama prihvatljiv\nKao odgovor na pitanje „Jel’ ti stalo?“ na Vašem profilu postavite vlastiti video ili fotografiju sa izjavom, odnosno natpisom „Stalo mi je“, postavite status #stalomije“ i navedite razloge zašto Vam je stalo\nPrilikom postavljanja posta na društvenim mrežama nominujte, odnosno tagujte prijatelje s pitanjem „Jel’ ti stalo?“ pozivajući ih na taj način da se priključe kampanji\nČak ukoliko niste u prilici donirati novac, Vaš share, Vaša fotografija ili video s natpisom/izjavom „Stalo mi je“, Vaše tagovanje prijatelja ili status u kojem napišete #stalomije, mogu napraviti puno. Možda će baš neko od Vaših prijatelja željeti da donira sredstva za godišnje troškove SOS porodice. Vjerujemo da VAM JE STALO i da želite i sa manjim iznosima donacije učiniti mnogo za naših 269 dječaka i djevojčica, jer zajedno možemo osigurati topli dom za svako dijete.\nPrevious articleJutros udaren pješak u Vukovo-Jelah\nNext articleOkončana drama u jami Stranjani: Uprava prihvatila zahtjeve rudara


nis korona virus preminuo mladi lekar 32 godine | Info | Društvo\n28. maj, 06:51\nMLADI LEKAR IZ NIŠA UMRO OD KORONE: Imao je samo 32 godine i izgubio je bitku sa virusom - "bio je jedan od najboljih"! 58 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nMLADI LEKAR IZ NIŠA UMRO OD KORONE: Imao je samo 32 godine i izgubio je bitku sa virusom - "bio je jedan od najboljih"!\n07.03.2021. / 23:02\nAutor Aleksandar Nastevski 07.03.2021. / 23:02\nRadio je u Kliničkom centru Niš.\n"Neka mu je večna slava", poručili su iz tog sindikata.\nPOSLEDNJE REČI UPOKOJENOG PATRIJARHA IRINEJA ĆE VAS RASTUŽITI: Nakon ove izjave lekari su ga stavili na ventilaciju!\nKako su pojedini beogradski mediji preneli, dr Boban, koji je poreklom iz Predejana, imao je problem sa jetrom, ali je usled komplikacija izazvanih korona virusom, iz Kliničkog sentra u Nišu prebačen u Batajnicu, gde je i preminuo.\nOd covid 19 je preminuo dr Boban Rajković 32g, specijalizant interne medicine iz KC Niš. Neka mu je večna slava!\nTuga, mlad čovek\n— joovanica88 (@joovanica88)March 7, 2021\nZbog smrti Bobana Rajkovića oglasio se i Univerzitetski klinički centar Niš saopštenjem za javnost.\n"Sa velikom tugom, nevericom i žaljenjem primili smo vest da je naš mladi kolega doktor Boban Rajković preminuo u Kovid bolnici u Batajnici. Naš mladi kolega je primljen u UKC Niš kao jedan od najboljih diplomaca Medicinskog fakulteta u Nišu i započeo je sa radom na Klinici za gastroenterologiju i hepatologiju pre 2 godine. U aprilu i maju prošle godine je bio uključen u lečenje kovid pacijenata nakon čega je nastavio rad na matičnoj klinici i nije imao dalji kontakt sa kovid pozitivnim pacijentima", navodi se u saopštenju i dodaje:\nIGOR JE PRVI U SRBIJI ZARAŽEN KORONOM: Godinu dana kasnije otkriva nešto potpuno neverovatno\n"Nažalost, krajem decembra prošle godine je dijagnostikovana akutna i veoma teška bolest jetre, zbog čega je početkom januara ove godine upućen na dalje lečenje i dijagnostiku u UKC Srbije. Njegove kolege su bile stalno u kontaktu sa njim. Sredinom februara je utvrđeno da je pozitivan na virus Kovid 19 nakon čega je prebačen u Kovid bolnicu u Batajnici, gde je i preminuo pre dva dana".\nIz te ustanove su naglasili da su izgubili vrednog i perspektivnog mladog doktora i uputili saučešće njegovoj porodici.\nOd poslednjeg preseka do 7. marta u 15 časova u Srbiji je registrovano3.042 novozaraženih, a nažalost, preminulo je još 20.\nBroj pacijenata na respiratorima je 171. U poslednja 24 sata je testirano 10.343 ljudi. Hospitalizovano je 4.199. Od početka epidemije u Srbiji preminule su ukupno 4.562 osobe.\nNA DRUGI DAN POOŠTRENIH MERA KORONA NE POSUSTAJE: 20 preminulo, više od 3.000 zaraženo\nPROFESOR KOČOVIĆ IZDVOJIO 2 KLJUČNA DATUMA KADA JE SVE KRENULO NIZBRDO: "Đavo je odneo šalu"\nNISU SAMO ANTITELA, I CELULARNI IMUNITET NAS ŠTITI OD KORONE: Dr Milanko objasnio kako su u Izraelu zaustavili epidemiju\nkoronavirus smrt lekari niš preminuo\n08.03.2021. / 11:30\nBotova k'o na otkrivanju spomenika.\n08.03.2021. / 08:29\nDa da da .Umiru ljudi samo ne politicari , ostali bogati svet i njihovu.Virus bira\n08.03.2021. / 06:25\nPiše u tekstu da je mladi lekar imao neko teško oboljenje jetre....


TRAGEDIJA U ISTANBULU: Na stadionu Galatasaraja preminuo navijač Fenerbahčea! Najveći derbi Turske bez pobednika | Sport | Kurir\nVOLEO SAM KAD GUBI, NERVIRAO ME JE, A ONDA SAM SHVATIO... Tekst HRVATSKOG 82\t8.9k\nBEKER OČITAO LEKCIJU SRAMNOJ ENGLESKOJ PUBLICI: Niste svesni kakva veličina 17\t2.5k\nGOVORIO JE DA JE BILO SLUČAJNO, PA JE OSAM GODINA KASNIJE DOBIO NOVU ŠAMARČINU 35\t295\nNOVAK JE MENTALNO ČUDOVIŠTE I ULTIMATIVNI ANTIHEROJ: Čak i Nemci i Englezi 19\t872\nJA NE ZNAM ŠTA OVAJ ČOVEK IMA U GLAVI! Komentator u NEVERICI: Federer je 3\t259\nDOMINACIJA MALIH ZEMALJA SA BALKANA: Pogledajte kako su se Novak i Simona 4\t596\nDA LI SE RODŽER FOLIRAO NA VIMBLDONU? Srđan Đoković otkrio kako je Federer 3\t90\nMOJ SINIŠA MI JE PLATIO OPERACIJU I OMOGUĆIO DA ŽIVIM: Mlada Nikolina večno 4\t550\nTRAGEDIJA U ISTANBULU: Na stadionu Galatasaraja preminuo navijač Fenerbahčea! Najveći derbi Turske bez pobednika\n02.11.2018. 21:03h 03.11.2018. 11:14h\nNavijač Fenerbahčea preminuo je na stadionu Galatasaraja "Turk Telekom" uoči najvećeg turskog derbija.\nČoveku je pozlilo, hitna pomoć je reagovala, ali mogla je samo da konstatuje smrt, najverovatnije od srčanog udara.\n— Fenerbahçe SK (@Fenerbahce) November 2, 2018\nIstanbulski derbi je bio spektakularan, Galatasaraj je vodio 2:0 golovima Donka u 31. i Linesa u 49. minutu, ali su gosti uspeli da izjednače i osvoje bod zahvaljujući pogocima Valbuene iz penala u 66. i Žailsona u 72. minutu.\nGalata je sada sa utakmicom više na drugom mestu sa 20 bodova, jednim manje od lidera Bašakšehira, dok je Fener sa deset bodova prvi iznad crte za ispadanje.\nInače, ekipu Fenerbahčea prvi put je predvodio novi trener Ervin Kuman.


Rokycany, dan 16: Seniorke zavšile takmičenje, Seniori uz triler utakmicu do polufinala protiv Hrvatske! - Kuglaški Savez Srbije\nŠesnaestog takmičarskog dana na Svetskom prvenstvu u Češkom Rokycany počinje eliminaciona faza i na programu su četvrtfinalni dueli u obe konkurencije. Danas, na ovoj stranici, bićete u prilici da ispratite kombinovani prenos naših seniorki i seniora u pohodu na polufinale. Seniorke ispred sebe imaju težak zadatak, od 8:00h igraju sa reprezentacijom Hrvatske dok seniori svoju utakmicu četvrtfinala dočekuju kao favoriti protiv reprezentacije Austrije. Naravno, tu ulogu će morati i da opravdaju od 11:30h s obzirom da je od njihove utakmice protiv reprezentacije Češke republike u okviru poslednjeg kola grupe B prošlo nešto više od dvanaest časova.\nSRBIJA – AUSTRIJA: ZAPISNIK SRBIJA – AUSTRIJA: SNIMAK UTAKMICE\nDobrodošli na kombinovani prenos četvrtfinalnih utakmica, našim seniorkama i seniorima želimo puno sportske sreće i dobre rezultate danas.\nČETVRTFINALE SENIORKE: SRBIJA – HRVATSKA (UŽIVO)\nLemić Nataša, Ljubenković Kristina, Čikoš Olivera, Dorožan Dragana, Barać Zorica, Lukač Hermina\nRezerve: Oros Marijana, Kormanjoš Dijana, Kresović Marija\nLiović Marijana, Bacan-Schneider Ana, Jambrović Ana, Ravnić Nataša, Maričić Ines, Pavlic Milana\nRezerve: Bosak Mirna, Sedlar Klara, Čavlović Tihana, Gal Valentina\nNakon 60 hitaca, Ljubenković Kristina ima sjajan prelaz – 322 čunjeva! U reprezentaciji Hrvatske je došlo do izmene. Umesto Bacan-Schneider Ane, u igru je ušla Sedlar Klara.\n124 146 139 124 535 0\n143 138 151 172 604 1\n159 163 144 143 609 1\n142 147 163 143 595 0\nBacan-Schneider Ana / Sedlar Klara (61)\nNakon prvog odigranog bloka, reprezentacija Srbije gubi sa 1:3 (-/+57). Hrvatska u drugi blok ulazi sa prednošću od 57 čunjeva. Ljubenković Kristina osvojila je igrački poen za reprezentaciju Srbije sa odličnih 609 čunjeva dok je Lemić Nataša po prvi put na Svetskom prvenstvu pružila slabiju igru.\nSrbija 1 1144\nHrvatska 3 1199\nU prvom bloku za Srbiju nastupaju Čikoš Olivera i Dorožan Dragana.\nNakon tri odigrana seta u drugom bloku, reprezentacija Hrvatske je obezbedila nova dva igračka poena. Obe igračice Hrvatske vode sa 0:3 u set poenima, i ostaje da se vidi sa kolikom prednošću u čunjevima će seniorke Hrvatske se ući u treći blok. Hrvatske igračice deluju ubedljivo i razigrano.\n136 140 132 148 556 0\n149 143 155 150 597 1\n137 155 134 129 554 0\n159 156 158 157 630 1\nNakon drugog odigranog bloka, reprezentacija Srbije gubi sa 1:5 (-/+172). Prednost od 172 čunja je uzimajući u obzir da se igra još jedan blok – veoma visoka, i veoma je upitno da li nešto u trećem bloku može da se okrene u korist naše reprezentacije. Sve reprezentativke Hrvatske u dosadašnjem delu utakmice pokazale su stabilnu igru, bez većih oscilacija koje su bile prisutne u igri naših seniorki.\nSrbija 1 2254\nHrvatska 5 2426\nU trećem bloku za Srbiju nastupaju Barać Zorica i Lukač Hermina.\n155 156 154 165 630 1\n147 163 140 153 603 0\n145 152 154 143 593 0\n163 136 153 150 602 1\nVeoma ujednačen treći blok, u kojem se o igračkim poenima odlučivalo do samog kraja. Iako je utakmica i pre trećeg bloka bila u velikoj meri rešena u korist reprezentacije Hrvatske, Barać Zorica i Lukač Hermina su bez obzira na tu činjenicu odigrale motivisano i ostvarile odlične rezultate. Barać Zorica je oborila sjajnih 630 čunjeva!\nSrbija 2 3478\nHrvatska 6 3631\nKRAJ TAKMIČENJA ZA NAŠE SENIORKE\nŽenska reprezentacija Srbije eliminisana je iz daljeg takmičenja na Svetskom prvenstvu u Rokycany. U četvrtfinalu su poražene sa 2:6 (-/+153) od strane reprezentacije Hrvatske koja je i u ovom duelu pokazala da je ozbiljan kandidat za osvajanje zlatne medalje. Stiče se utisak, da su naše seniorke u ovu utakmicu ušle bez energije koja je svakako bila prisutna tokom grupne faze, dok su seniorke Hrvatske sa druge strane odigrale jednu zrelu i stabilnu utakmicu. Borile su se naše seniorke do poslednjeg hica, ali uz nekoliko slabijih rezultata, danas nisu mogle da učine više protiv reprezentacije koja u ovom trenutku evidentno poseduje veći kvalitet. Našim seniorkama zajedno sa seniorkom Petrović Liviom čestitamo na svemu prikazanom tokom pripremnog dela kao i tokom grupne faze Svetskog prvenstva, na borbenosti, zajedništvu i rezultatima, uzimajući u obzir činjenicu da se u Češku republiku otputovalo bez dve standardne reprezentativke, Đukić Maje i Anđelković Jasmine. Bravo devojke!\nČETVRTFINALE SENIORI: SRBIJA – AUSTRIJA (UŽIVO)\nNakon poraza seniorki od reprezentacije Hrvatske, u nastavku današnjeg programa u okviru četvrtfinala, sastaju se reprezentacije Srbije i Austrije. Našim seniorima želimo dobru igru.\nSRBIJA – AUSTRIJA, SASTAVI EKIPA\nKovačić Igor, Zavarko Vilmoš, Tepša Daniel, Milinković Aleksandar, Vlajkov Radovan, Ernješi Robert\nRezerve: Baranj Čongor, Simijonović Miloš, Jagličić Uroš, Jovetić Milan\nVsetecka Philipp, Zatschkowitsch Matthias, Janits Martin, Vsetecka Markus, Temestokle Lukas\nRezerve: Rathmayer Martin, Gerdenitsch Roman\nSRBIJA – AUSTRIJA, UŽIVO: PRVI BLOK\nU prvom bloku za Srbiju nastupaju Kovačić Igor i Zavarko Vilmoš.\nNaš prvi blok je počeo maestralno! Kovačić Igor – 179 čunjeva, Zavarko Vilmoš – 183 čunja.\nSrbija nakon 60 odigranih hitaca prvog bloka već sada ima osetniju razliku od 84 čunja!\n179 164 156 156 655 0\n168 151 189 167 675 1\n183 168 170 177 698 1\n153 138 164 158 613 0\nNakon prvog odigranog bloka, reprezentacija Srbije vodi sa 3:1 (+/- 65). Kovačić Igor i Zavarko Vilmoš bili su odlični u svojim nastupima, i pored činjenice da je Kovačić Igor vodio sa 2:0 u setovima i na kraju odigrao 655 čunjeva – danas nije bilo dovoljno da se savlada raspoloženi Vsetecka Philipp. Maestralni Zavarko Vilmoš, u poslednjem hicu, tražio je “devetku” kako bi svoj nastup zaokružio na cifru od 700 čunjeva i po prvi put doneo našoj reprezentaciji rezultat od preko 700 čunjeva na ovom Svetskom prvenstvu. To se ipak nije dogodilo, ali je sa izvanrednih 698 čunjeva na veoma ubedljiv način savladao svog protivnika. Sasvim solidna zaliha u čunjevima pred drugi blok.\nSrbija 3 1353\nAustrija 1 1288\nSRBIJA – AUSTRIJA, UŽIVO: DRUGI BLOK\nU prvom bloku za Srbiju nastupaju kapiten Tepša Daniel i Milinković Aleksandar.\nReprezentativac Austrije, Janits Martin odigrao je sjajno u prvom setu i oborio 195 čunjeva.\nIzmena u reprezentaciji Srbije, umesto Milinković Aleksandra nakon drugog seta, u igru je ušao Baranj Čongor.\nNakon drugog odigranog seta, reprezentativci Austrije nadoknadili su minus od 65 čunjeva iz prvog bloka i sada imaju -/+2 čunja.\n162 160 172 145 639 0\n195 159 159 164 677 1\nMilinković Aleksandar / Baranj Čongor (61)\n147 146 156 153 602 0\n155 169 157 137 618 1\nReprezentacija Austrije, uzela je oba igračka poena u drugom bloku za 3:3 i (+/-17). Nakon drugog bloka, prednost u čunjevima koju je naš prvi blok preneo u drugi se potpuno istopila. Milinković Aleksandar nije uspeo da ponovi igru iz jučerašnje utakmice i od trećeg seta ga je zamenio Baranj Čongor. Njih dvojica su zajedno poraženi dok je kapiten Tepša Daniel poput Kovačić Igora – danas za protivnika imao odličnog Janits Martina koji ga je porazio posle 2:2 u setovima na čunjeve. Pred nama je treći odlučujući blok, na kojem je zadatak da odvede Srbiju u polufinale.\nSrbija 3 2584\nAustrija 3 2567\nSRBIJA – AUSTRIJA, UŽIVO: TREĆI BLOK\nU trećem bloku za Srbiju nastupaju Vlajkov Radovan i Ernješi Robert.\nDvostruka izmena u reprezentaciji Austrije nakon drugog seta, Gerdenitsch Roman u igru ulazi umesto Ertl Jurgena, dok Rathmayer Martin menja Temistokle Lukasa.\nReprezentacija Srbije u poslednji set trećeg bloka ulazi sa 55 čunjeva prednosti.\nVlajkov Radovan / Simijonović Miloš (115)\n146 157 155 157 615 1\n136 151 150 157 591 0\nTemistokle Lukas / Tahmayer Martin (61)\n157 154 159 160 630 1\n135 138 172 153 598 0\nErtl Jurgen / Gerdenitsch Roman (61)\nKRAJ! Reprezentacija Srbije se plasirala u četvrtfinale pobedom nad Austrijom, 5:3 (+/- 64). Treći par nije dozvolio prvo veliko iznenađenje na Svetskom prvenstvu! Ernješi Robert i Radovan Vlajkov (od 115 hica Simijonović Miloš) savladali su svoje protivnike, i doneli dva igračka poena reprezentaciji Srbije. Bila je ovo veoma neizvesna i napeta utakmica do samog kraja. Reprezentacija Austrije, pružila je veliki otpor i ovom prilikom im čestitamo na dobroj utakmici. Igrač utakmice bio je Zavarko Vilmoš sa 698 čunjeva.\nSRBIJA – AUSTRIJA: ZAPISNIK\nSrbija 5 3839\nAustrija 3 3775\nIZJAVA KAPITENA REPREZENTACIJE SRBIJE, TEPŠE DANIELA NAKON UTAKMICE\nKRAJ ŠESNAESTOG DANA SVETSKOG PRVENSTVA U ROKYCANY\nDanašnji dan, može da se podeli na dva poluvremena – jedno poluvreme u kojem je utakmica reprezentacije Srbije i Hrvatske u seniorskoj konkurenciji tekla manje-više očekivanim tokom i drugo poluvreme kod seniora, na utakmici Srbija-Austrija u kojoj je bilo mnogo neizvesnosti i strepnje.\nMuška reprezentacija Srbije, plasirala se u polufinale Svetskog prvenstva nakon veoma neizvesne utakmice protiv reprezentacije Austrije i zakazala sebi duel sa reprezentacijom Hrvatske, u subotu od 10:00h. Naša reprezentacija, pokazala je još jednom da se mora poklopiti mnogo različitih faktora kako bi ona bila savladana. Veoma raspoloženi i motivisani Austrijanci, nisu izašli pred našu reprezentaciju sa belom zastavom, šta više – bili su odlični. Ali biti odličan protiv ovakve generacije kuglaških veličina – nije dovoljno. A šta je potrebno? Na takvo pitanje još uvek ne postoji adekvatan odgovor. Bravo momci!


Rashlađivanje životinja na farmama | OGLASNIK (MALI OGLASI) | BUTOBU\nBUTOBU - SVETSKI BIZNIS CENTAR - 16/01/2019 - 08:58:40 - BROJ POSETA: 37998328 ON:13\nFOGMASTER ADIJABATSKI SISTEMI I KRAVE MUZARE\nGoveda u neaklimatizovanoj sredini stresno reaguju na toplotu, što se negativno odražava na njihovo ponašanje, fiziologiju, učinak i karakteristike trupa životinja.\nIstraživanja su pokazala da na niskim temperaturama ispod 79ºF krave počinju da odbijaju hranu i gube na telesnoj masi. Proizvodnja mleka opada. Učinak prilikom reprodukcije i laktacija se narušava. Pretrpljen toplotni stres deluje na krave duži period, čak i tokom hladnijih meseci. Visokoproduktivne krave su najosetljivije na stres. Sve ovo se odražava na vaše prihode iz ove oblasti.\nStepen uticaja toplotnog stresa na krave zavisi od kombinacije uslova okoline, temperature vazduha, relativne vlage vazduha, kretanja vazduha i jačine sunčevog zračenja. Na farmama krava koriste, ventilaciju i obilje sveže vode, i drže životinje hladu kako bi pomogli stadu da podnese vrućinu. Međutim, samo hladovina i ventilacija često su nedovoljni u južnim krajevima, u kojima su vrućine i vlaga vazduha izraženiji, pa farmeri koriste i tuširanje za ostvarenje dodatnih efekata hlađenja.\nIstraživanja su pokazala da je povremeno raspršivanje vode u maglu u kombinaciji sa hladovinom i prinudnim kretanjem vazduha vrlo efikasan postupak hlađenja sredine muznih krava; njime se smanjuju gubici u proizvodnji mleka tokom vrući. Korišćenjem dizni za raspršivanje vode pod visokim pritiskom moguće je bokovi krava rashladiti. Zatim se ostavlja da voda ispari, čime se toplota sa životinja prenosi u vazduh, slično kao i prilikom znojenja. Uduvavanjem vazduha pomoću ventilatora čini ovaj sistem još efikasnijim.\nOvi rezultati ukazuju da se hlađenjem krava vodom u obliku magle ili njihovim tuširanjem može povećati proizvodnja mleka. Kombinacije hlađenja i vlaženja prihvaćen je kao postupak u nekoliko istraživačkih radova, jer se njime, u odnosu na standardni sistem tuširanja vodom, količina utrošene vode i količina otpadne vode smanjuju.\nUticaj ventilacije i misting sistema na ponašanje krava muzara tokom sezone u Južnoj Italiji\nU ovom istraživanju ocenjen je uticaj ventilacije i misting uređaja za hlađenje na tri farmi sa kravama Frizijske rase u južnoj Italiji. Ova istraživanja su obavljena u toplijim mesecima (maj – septembar) u toku dve uzastopne godine. Na svakoj od farmi bile su slične grupe životinja s obzirom na produktivnost, broj telenja i fazu laktacije. Prva grupa je uzgajana na farmi sa sistemom podešavanja uslova okoline ograničenim na zonu ishrane uz korišćenje ventilacije i FOGMASTER uređaja. Druga grupa, koja je bila kontrolna grupa (C) držana je u uslovima bez kondicioniranja. Mikroklimatski parametri (temperatura i ralativna vlaga vazduha) su na svakoj od farmi praćeni kontinualno elektronskim mernim uređajima postavljenim na visinu životinja i povezanim sa uređajem za obradu podataka. U jednonedeljnim intervalima merene su količine proizvedenog mleka, a zapažanja ponašanja životinja u dve različite grupe praćena su dva puta na dan. Razlike u prinosu mleka između grupa C i M bile su 1 – 3 kg po grlu i danu i u vremenu najvećih vrućina iznosile su 2 – 4 kg po grlu i danu. Sa promenom klimatskih uslova menjalo se i ponašanje životinja. U proseku na hlađenoj farmi primećeno je da veći broj životinja stoji u zoni hranjenja (18,6% kod FM, a 12,9% kod C) uz manji broj životinja koje leže (31,3% u FM, a 34% u C).\nADIJABATSKO HLAĐENJE I SVINJE\nDok počnu letnje vrućine, preveliki obroci su poslednje što bilo ko ima na umu. Ako je temperatura 30 ili 40º, svinje su verovatno zauzete snovima o udaljenoj blatnoj kaljuzi, pa nemaju vremena da misle o svom narednom obroku.\nNa rast životinja uveliko utiču ekstremni uslovi okoline. Kod svinja u hladnim vremenskim prilikama bolja je potrošnja hrane, jer svinje teže da održe svoju telesnu temperaturu. U uslovima velikih vrućina može se smanjiti prirast mase i povećati potreba za održavanjem telesne temperature tela svinja, a životinje postaju podložne stresovima usled uslova okoline.\nKod svih životinja postoji tzv. termoneutralna zona, oblast temperatura kod kojih se one najugodnije osećaju, pri čemu im telesna temperatura ostaje konstantna. Leti temperature često prevazilaze termoneutralnu zonu za svinje. Pošto je kondicioniranje vazduha često preskupo za primenu u praksi, tuširanje svinja vodom jedna je od opcija koje mogu pomoći da se ublaže stres usled vrućina.\nRanija istraživanja su dokazala da visoke temperature okoline (>25ºC) negativno utiču na uzimanje hrane, samim tim i na učinak tova. Sa porastom temperatura kod svinja se takođe odvijaju fiziološke promene, koje obuhvataju i povišenje rektalnih temperatura, brzina disanja i broja otkucaja srca. Istraživači teorijski smatraju da koriščenje hlađenja FOGMASTER sistemom može biti potrebno samo za vreme onih događnja kod svinja, kod kojih je najverovatnije da će temperatura tela svinja porasti, kao npr. za vreme konzumiranja hrane. Tako se dobija se dodatni uvid u načine kako da se smanji, potrošnja vode.\nPokazano je da je raspršivanje vode u maglu efikasan postupak za smanjenje toplotnih stresova svinja u vreme kada vladaju najviše letnje temperature. Korišćenjem FOGMASTER sistema ili tuširanjem svinja da bi se one ovlažile direktno se pojačava efikasnost njihovog hlađenja putem isparavanja vode sa površine kože, što je bolje od indirektnog hlađenja svinja pomoću vazduha. Podsetite se koliko jače osećate hladnoću kada izađete iz bazena u dane sa povetarcem. Isti ovaj princip se primenjuje za adijabatsko hlađenje svinja.\nIstraživači su jasno pokazali da je bitno da se uzmu u obzir i fiziologija svinja i ograničenja koja postavljaju obori, ako se koristi FOGMASTER sistem za poboljšanje učinaka u vrućim vremenskim uslovima. Oni su obavili ocenjivanja uticaja sinhronizovanog raspršivanja vodene magle na utrošak hrane i trajanje obroka. U jednom eksperimentu je proučavano osamnaest ukrštenih svinja u fazi ishrane za rast i za završni tov (sve uškopljeni nerasti) tokom 30 dana, kako bi se sagledao uticaj FOGMASTER sistema sinhronizovanog sa hranjenjem, na učinke tova.\nPoređene su tri načina raspršivanja: (1) raspršivanje neposredno pre hranjenja; (2) raspršivanje između obroka, i (3) bez raspršivanja. Održavani su temperatura vazduha od 30ºC i relativna vlaga vazduha od 50%. Samo ocenjivanje je počivalo na dve promenljive veličine: uzimanje hrane i trajanje obroka.\nRezultati su sumirani u tabeli 1.\nTabela 1. Uticaj FOGMASTER-a na uzimanje hrane i trajanje obroka kod svinja u fazi rasta i završnog tova\nVeličina obroka (kg)\nTrajanje obroka (h)\n0,233 = 14 min\n0,263 = 16 min\n0,210 = 13 min\nSvinje tretirene FOGMASTER sistemom neposredno pre obroka uzimale su znatno veće količine hrane (13%) i jele su znatno duže (19%) nego svinje u ostala dva tretmana. Ovaj uticaj je, kako izgleda, posledica hlađenja svinja, čime se ublažava porast temperature koji se normalno odigrava za vreme aktivnosti svinja – konzumiranja hrane.\nOva promena telesne temperature izgleda da omogućava svinji da jede duže pre nego što njihova prirodna termoregulatorna kontrola ograniči trajanje obroka i posledica toga je konzumiranje veće količine hrane.\nMada kratko trajanje prikazanog eksperimenta nije omogućilo da se ocenjivanje obavi tokom čitavog rasta i završnog tova, istraživači pretpostavljaju da povećana konzumacija hrane treba da ima pozitivne efekte i dugoročno posmatrano.\nFOGMASTER I ŽIVINA\nLetnje vrućine predstavljaju veliki izazov za živinu. Pod uslovima teškog toplotnog stresa, živina sporije raste, konzumira manje hrane, ima slabiju konverziju hrane; opada izleganje pilića, smanjuje se proizvodnja jaja, kao i njihova veličina, snižava se kvalitet ljuske i kvalitet unutrašnjeg sadržaja jaja. Pored toga, toplotni stres može biti uzrok povećanog mortaliteta.\nŽivina svih vrsta i uzrasta podložna je toplotnom stresu, ali su kod starije živine rizici veći. Sa starenjem živine ona postaje veća, kao i jače izolovana (perje). Usled toga, teže joj je da se oslobodi toplote.\nNajočigledniji znak toplotnog stresa živinje je dahtanje. Živina nema znojnih žlezda i ne može se hladiti preko kože, pa umesto toga mora koristiti isparavanje preko grla i respiratornog sistema kako bi se rashlađivala.\nDahtanjem se troši mnogo energije, čime se, sa svoje strane, generiše znatna količina telesne toplote živine.\nNajzad, ako se živina ne oslobodi od toplotnog stresa, temperatura njenog tela nastavlja sa rastom i povećavaju se mogućnosti mortaliteta.\nSl. 1. Zone toplotnog komfora živine u funkciji relativne vlage vazduha\nUticaj toplotnog stresa na ptice\nPtice mogu svoju telesnu temperaturu regulisati putem kontrole gubitaka toplote:\npreko kože i perja,\nisparavanjem putem dahtanja\nOve mogućnosti regulisanja telesne temperature ograničavaju se ukoliko se ptice nalaze jedna blizu druge. Ovim se umanjuju mogućnosti za gubitke toplote zračenjem, konvekcijom ili kondukcijom. Pored toga, smanjuju se i mogućnosti gubitaka toplote ukoliko je relativna vlaga okolnog vazduha povišena. Ako se mogućnosti oslobađanja toplote ptica umanjuju, njihova telesna temperatura se podiže, pa dolazi do toplotnih stresova, dehidratacije i malaksalosti. Ovim se narušava blagostanje ptica, što može imati za posledicu i pogoršanje kvaliteta mesa i to zbog:\npromene kiselinsko-bazne ravnoteže,\npromene stanja hidratacije,\nzamora i trošenja rezervi energije, čime se obuhvataju i gubici glikogena iz jetre i mišića.\nI najzad, ako se temperatura tela povisi za 4ºC ili više, ptica će uginuti.\nDržanjem živine u prostorijama sa dobrim provetravanjem, pomaže se da se umanje pojave toplotnog stresa. Pri tome, moguće je upotrebiti i FOGMASTER sistem rashlađivanja vazduha, što je od pomoći pticama da se rashlade u dobro provetravanim prostorijama.\nBroj pregleda: 139011


ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... - Page 5\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Pon Sep 09, 2013 2:36 pm\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Pon Sep 09, 2013 3:36 pm\nStariji se sećaju -za mlađe ću samo staviti ko je prošao kroz neku od postava grupe "220"\nVerovatno najveća imena Yu pop rocka iz Zagreba (sve su linkovi )\nVojislav "Mišo" Tatalović - bas gitara (1966. - 1970.), / (1970. - 1971.)\nDuško Žutić - klavijature, gitara (1971.)\nNenad Zubak - bas gitara, vokal (1971. - 1975.)\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Čet Sep 26, 2013 9:27 pm\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Sub Feb 01, 2014 6:24 pm\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Ned Apr 20, 2014 10:00 pm\nNekad su žarile i palile - da li prepoznajete ove pevačice? (VIDEO)\nTo "nekad" je pre samo 15 godina .\nA danas ih nema nigde -čak ih se slabo i sećamo. Pogledajte sami .\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Ned Apr 20, 2014 10:05 pm\nLidija mi se mnogo dopadala, i danas volim da je čujem.\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Ned Apr 20, 2014 10:07 pm\nZa prve dve nikad čula,a ostale 4 se slušaju,ali stare pesme.\nZeza nam je puštao od Gale-NEĆU DA BUDEM KAO TVOJA MAMA...\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Uto Jul 15, 2014 12:30 am\nSvi znamo šta je bilo sa članovima prve postave "Bijelog Dugmeta" .\nBrega ,Bebek ....i dalje u muzici ,Ipe Ivandić se ubio .\nAli, šta je sa ostalih dvoje originalnih članova , Vladom Pravdićem i Zoranom Redžićem ?\nGdje živi i šta radi Vlado Pravdić?\n(tekst iz 2011)\nNa kafi sa Zoranom redžićem\n(tekst iz 2014)\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Uto Jul 15, 2014 9:38 pm\nJedna od najboljih i najtalentovanijih pevačica ex - Yu. Zorana Lola Novaković, lepa plavuša, krupnih očiju, za to doba, natprosečne visine. Njen otac je bio predratni beogradski industrijalac, a majka Zagrepčanka. Nastupala je od početka 50-ih godina, ranih 60- u Bejrutu i Libanu, kasnije je bila na turneji po Japanu. 1961. godine, pobednica Opatijskog festivala, 1962. godine, četvrta u "pesmi Evrovizije".\n- Ali uspomena na mladost je trajno mlada. Primera iz Evrope i sveta je bezbroj. Adamo i Al Bano imaju po 68 godina, Milva 72, Adrijano Ćelentano 73, a još se objavljuju njihovi albumi sa novim pesmama. Šarl Aznavur (87) snimao je do pre nekoliko godina. Za koga? Svakako ne za svoju bližu rodbinu, već su producentske kuće imale u vidu tu "ostarelu" publiku koja prati svoje ljubimce. A kod nas se tek tu i tamo pojavi neki kompilativni disk bivših zvezda. Lola, Dančuo, Radmila, Cune, Nikola Karović i mnogi drugi, imaju sreću što ih još služi mladalački glas, ali izdavače to ne interesuje - konstatuje Bizetić, potvrđujući da smo neopravdano dopustili da čitava generacija "glasova" koji su do tog trenutka bili nezamenljivi pred mikrofonom i kamerama - bude izbrisana.\nPoslednji izmenio ZoxZoja dana Sre Feb 25, 2015 10:47 pm, izmenjeno ukupno 1 puta (Razlog : Izbrisan nepostojeći video)\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Uto Jul 15, 2014 10:08 pm\nA kod nas se tek tu i tamo pojavi neki kompilativni disk bivših zvezda. Lola, Dančuo, Radmila, Cune, Nikola Karović i mnogi drugi, imaju sreću što ih još služi mladalački glas, ali izdavače to ne interesuje - konstatuje Bizetić, potvrđujući da smo neopravdano dopustili da čitava generacija "glasova" koji su do tog trenutka bili nezamenljivi pred mikrofonom i kamerama - bude izbrisana.\nApropo ovoga ...neki dan gledam dokumetarac o Đorđu Marjanoviću ,legendi .\nJa , iz generacija koja ga ipak pamtim relativno mladog ,bio sam baš onako ,rastužen onim što sam čuo i video .\nBilo je govora da je imao moždani udar (i u godinama je ) ali ono što se videlo ,je jedan drhtav , senilan starac ,koji očigledno nije baš sasvim "kod kuće" .\nNisam siguran da li je to i trebalo snimiti ,mada se on, jadnik, radovao kao dete (možda je to i pravi izraz ,sasvim je podetinjio ,bojim se da se radi o uznapredovaloj demenciji )\nMožda se trebalo zadržati na snimku njegovog oproštajnog koncerta ,gde je već bilo očigledno da ga ni glas ne služi ,ali su se kolege potrudile da mu ukažu zaista ,dužno poštovanje .\nMeni je bilo jako ,jako tužno gledati praznu "ljušturu" od nekadašnje mega -zvezde ex Yu .\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Uto Jul 15, 2014 10:18 pm\nDa... Djordje Marjanović, posle moždanog udara 1990. godine, koji ga je zadesio na turneji po Australiji, dok je gostovao sa Lepom Brenom, više nikako ne liči na onog momka, koji je bacao sako na bini, pevao klečeći i ležeći, na zaprepašćenje tadašnje publike... Bolje bi bilo, da nam je takav ostao u sećanju...\nPoslednji izmenio ZoxZoja dana Sre Feb 25, 2015 10:49 pm, izmenjeno ukupno 1 puta (Razlog : Izbrisan nepostojeći video)\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Sre Jul 16, 2014 8:45 pm\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Sre Jul 16, 2014 9:54 pm\nZa Amandu se pričalo da je muško ,a ni Grejsi nešto nije obilovala ženskim atributima .\nNo jesu bile kraljice disca tamo negde krajem 70 tih .\nSećate se Tajči (Tatjane Matejaš)\nEvo teksta o tome gde je i šta radi i spota nove pesme\nGLAVU PODIGNI Poslušajte Tajčin novi hit! (VIDEO)\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Čet Jul 17, 2014 12:05 am\nPRO ARTE je grupa iz Sarajeva, koju je osnovao klavijaturist i kompozitor, Djordje Novković, stalni član sastava uz vokalnog solistu -Vladimir Savčić -Čobi, dok su se ostali članovi grupe menjali, po nekima, kroz ovaj muzički sastav, prošlo je oko 100 izvodjača.\nVladimir Savčić - Čobi, umro je 2009. godine u 61. godini života, posle duge i teške bolesti.\n70 -ih godina, pesme ovog sastava, bile su obavezno na natpisima, tadašnjih džu- boksova (juke box). Mašine, kojih se već generacije 80-ih ne sećaju...\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Čet Jul 17, 2014 12:18 am\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Čet Jul 17, 2014 12:19 am\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Pet Jul 18, 2014 12:01 am\nOsnovan je u Zagrebu, 1956. godine, osnovao ga je Ivica Krajač, ostali članovi grupe: Branko Marušić - Medo, Željko Ružić - Muki i Miro Ungar. Kvartet je nastupao sa izuzetnim zabavljačkim talentom, za to vreme, uz pevljive i često šaljive pesme. 1969. godine nastupaju na takmičenju za Eurosong u Madridu, gde osvajaju 13. mesto, a nakon toga slede brojni koncerti, uglavnom po SSSR-u i SAD-u. Grupa se rasformirala 1974. godine, posvetivši se svojim drugim zanimanjima, iako su povremeno nastupali, sa zadnjim nastupom 2006. godine, proslavljajući 50 godina nastupa Mire Ungara, na estradi.\nKVARTET 4 M - WIKIPEDIA\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Uto Jul 22, 2014 11:58 pm\nZa Kenija Rodžersa mnogi Amerikanci kažu da je jedan od najuspešnijih kantri muzičara svih vremena. Njegovo ime je, uz Doli Parton i Vilija Nelsona, postalo sinonim za američke "narodnjake" širom sveta. Tokom karijere duge 50 godina Rodžers je objavio pedesetak albuma i kompilacija, koje je prodao u više od 200 miliona primeraka. Bio je proglašen čovekom godine u anketi časopisa "Pipl", a nagrade i priznanja američkih muzičkih udruženja dobio je više desetina puta. Danas ga nazivaju i najšarmantnijim bardom Amerike i jednim od najponosnijih sinova koje je Teksas tokom svoje istorije dao.\nKenet Donald Rodžers rođen je 1938. godine u Hjustonu, država Teksas. Karijeru pevača započeo je sredinom pedesetih u rodnom gradu tokom pohađanja više škole. Tada je sarađivao sa nekoliko lokalnih muzičara i bendova, ali ceo njegov trud ostajao je u okvirima prosečnosti. U tom periodu Rodžers je svirao i džez, a objavio je i prvi singl na koji je, kako sada kaže, izuzetno ponosan.\nPoslednji izmenio ZoxZoja dana Sre Feb 25, 2015 10:52 pm, izmenjeno ukupno 1 puta (Razlog : izbrisana slika koje se ne vidi)\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Sre Avg 13, 2014 8:20 am\nPrve fotke bivše pop zvezde posle 30 godina\nEKSKLUZIVNO: Ovako danas izgleda Zana Nimani\nStars 06:13, 13.08.2014.\nAutor: Nemanja Pajić,Foto: Facebook,Foto: Dragan Kadić\nPrva pevačica popularne grupe danas živi u srećnom braku u Kanadi, ima crvenu kratku kosu, odličnu liniju, a razmišlja da dogodine poseti Srbiju\nIako se godinama spekulisalo da je razlog njene izolacije zapravo debljina, slike govore suprotno.\n- Nije ni bilo govora da Zana loše izgleda, ona se samo povukla iz javnosti 1993. godine, kad se preselila u Kanadu sa suprugom i ćerkom, gde i danas živi. I danas ume da zapeva za svoju dušu, ali se zarekla da se nikad više neće profesionalno baviti pevanjem. Oni tamo imaju privatni biznis kojem su posvećeni. Nije isključeno da će se sledeće godine, kad grupa bude slavila 35. godina postojanja, pojaviti u Beogradu - navodi sagovornik Kurira.\nNimanijeva je javnosti postala poznata 1980. godine, kad se pojavila kao pevačica grupe Zana, koju su osnovali klavijaturista Zoran Žika Živanović i gitarista Radovan Jovićević. Zana je bila bratanica političara tadašnje SFRJ Džavida Nimanija, a najveću slavu stekla je pesmom „Dodirni mi kolena“, koju je izdao tadašnji „Jugoton“, a koja je postala evergrin, pa se i dan-danas sluša po diskotekama širom Balkana. Godine 1985. napušta grupu i nastavlja solo karijeru, pa 1986. godine objavljuje album „Noćas pevam samo tebi“, nakon čega se povlači iz javnosti.\nNerazdvojne... Zana (53) sa ćerkom\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Sre Avg 13, 2014 1:06 pm\nLJILJANA PETROVIĆ je prva Jugoslovenska pevačica, koja je davne, 1961. godine, nastupala na takmičenju Eurovizije u Kanu. Novosadjanka, rodjena 1939. godine. Predstavnici Jugotona /tadašnje diskografske kuće/, zapazili su je u Malom Lošinju, gde je pevala, da bi provela leto na moru. Zatim snima prvu ploču u Ljubljani, a neke od tekstova njenih pesama, piše Miroslav Mika Antić, kao i za pesmu "Neke davne zvezde" sa kojom je nastupala na Euroviziji. Te večeri se prvi put začulo "dobro veče Jugoslavijo" a posle glasanja Jugoslavija je bila na osmom mestu. Iako Ljiljana Petrović to nije kazala, njeno osmo mesto je mnogo veći uspeh nego što to na prvi pogled izgleda jer je postignuto u jakoj konkurenciji.\nLjiljana Petrović i danas živi u Novom Sadu i retko imamo prilike da je vidimo u muzičkim emisijama RTV Novi Sad. Iako nikada nije pripadala samom vrhu jugoslovenske zabavne muzike, ostaće upamćena kao uvek nasmejani interpretator brojnih balada prepoznatljivog zvuka, koje je najčešće izvodila uz gitaru.\nPoslednji izmenio ZoxZoja dana Sre Feb 25, 2015 10:53 pm, izmenjeno ukupno 1 puta (Razlog : Izbrisan nepostojeći video)\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Sre Avg 13, 2014 1:22 pm\nZana Nimani mnogo lepo izgleda.\nNjen osmeh me podsetio na našu rouzvel..:)\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Sub Avg 23, 2014 7:14 pm\nSećate se lepotice Usnije Redžepove ? ("Kazuj krčmo ,džerimo ..." , „Rasule se kose moje“, „Živote moj“, „Niška banja, topla voda“, „O, pesmo moja“, „Ja sa juga, ti sa severa“)\nTrenutno se bori za život ,stanje je kritično\nPre dve godine je ostala bez supruga (CA pankreasa) i gotovo odmah su i njoj pronašli teško oboljenje pluća ,koje je sada eskaliralo .\nDatum upisa : 09.09.2014\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Uto Sep 16, 2014 1:45 am\nZagrebačka vokalno instrumentalna rock and roll grupa 60-tih godina\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Uto Sep 16, 2014 9:53 am\nSecate li se Nina?\nNaslov: Re: ZABORAVLJENE MUZIČKE ZVEZDE -ko se seća........... Čet Sep 25, 2014 10:14 pm\nkuda medicinari tako RUKOMET koliko statusi prava dana Poruka bloger crvena kako serbia rudan crkva forumaši vučić nasilje kakvo zvezda erotika vedrana avatar mudrolije Srbija pacijenti


TA peć – ECO HHR 40 – 3484W + 1100W | Nonstopshop.rs\nPočetna / Kućni Aparati / Grejna Tela / Norveški Radijatori i Finski Radijatori / TA peć – ECO HHR 40 – 3484W + 1100W\nTA peć – ECO HHR 40 – 3484W + 1100W\nKataloški broj proizvoda: 569509\nECO HHR 40 je termoakumulaciona peć velikog akumulacionog kapaciteta, sa odličnim performansama koja smanjuje račune za struju zbog veoma kvalitetnog izolacionog materijala klase 1 i specijalno dizajniranog akumulacionog jezgra sačinjenog od najkvalitetnijih vatrostalnih opeka koji akumulira toplotu i održava vaš dom toplim tokom čitavog dana.\nSnaga grejača za akumuliranje – 3484 W\nSnaga grejača za balansiranje – 1100 W\nAkumulirana snaga ( punjenje 7h) – 24.4 kWh\nDužina – 117 cm\nBroj opeka 6 kg – 24 kom\nNapišite prvi komentar i ocenu za “TA peć – ECO HHR 40 – 3484W + 1100W” Одустани од одговора\nUšteda: 3,400din. (21.3%)\nSTYLO opseg konvektorskih grejalica obezbeđuje najjednostavnije i najekonomičnije rešenje za grejanje domaćinstva, ukrašava Vaš dom modernim dizajnom.\nNero sobni termostat programski žičani NQ7\nIdealno rešenje za potpuno ili pomoćno grejanje, pogodna za manje i srednje prostorije. Topao vazduh izlazi napred kroz otvore i zagreva ceo prostor. Grejalica može da stoji na podu ili da se montira na zid.