Najbolji način za učenje finskog jezika ~ F I N S K A\n22.8.17 Finski jezik 1 comment\nDragi moji, drago mi je što mi i dalje mnogo pišete na imejl, sve više se interesujući za učenje finskog jezika. Da ne bih tamo svakome ponaosob sve objašnjavala, ovde ću vam dati sve neophodne informacije, kojima ćete, verujem, biti zadovoljni.\nKao prvo, zaista je tako i nije fraza, najbitnija je motivacija. Ona nas pokreće mahom u svemu što radimo, a u učenju je poželjna, skoro pa i neophodna. Kada je o učenju jezika konkretno reč, motivacija je ono ključno što nas drži, kako bismo došli do cilja. Iz razgovora sa ljudima koji su učili i uče finski jezik (a tako je sigurno i sa ostalim jezicima), znam da se najbolje, najlakše, sa najviše žara, upornosti i volje uči jezik ukoliko je u pitanju neka vrsta integracije sa Finskom kao zemljom, a da je motiv vezan sa nekim emocijama. Neki od tih emotivnih razloga su na primer...vole Finsku, finski narod i kulturu i žele da se presele u Finsku. zatim recimo...emotivni partner im je Finac/ Finkinja pa žele da nauče jezik kako bi se što više zbližili sa partnerom, njegovom porodicom, prijateljima...zatim, ako su na višegodišnjem boravku u inostranstvu radi studiranja upoznali neke prijatelje iz Finske koji su im postali veoma bliski prijatelji, pa žele da nauče taj jezik itd.\nDalje, postoji i motivacija učenja jezika vezana za ostvarivanje neke koristi, koja takođe može da bude veoma jaka, ali, po mojoj proceni, nikada kao ona koja je vezana za emocije. Takvi primeri su vezani za ostvarivanje u karijeri, rad u Finskoj jer se tamo recimo bolje zarađuje, proučavanje neke stručne literature na finskom, dobijanje sertifikata o znanju finskog kako bi CV bio bogatiji za jednu bitnu stavku itd.\nMotivacija je zato veoma bitna jer ona pokreće našu volju za učenjem jezika. Uopšte, u životu ste se veoma često sretali sa onim poznatim, malo vulgarnim terminom:”radim preko one stvari”, koji, iako je vulgaran, veoma verno dočarava da volje pri tom radu nema, a tada za posledicu imamo da će rezultat rada biti ili manje dobar nego da smo ga radili sa voljom, ili će biti potrebno mnogo više vremena da se rezultat vidi. Što se učenja finskog jezika ( a i ostalih) tiče, to u prevodu znači da, ako ga budete učili bez volje, ili ga nećete dobro naučiti, ili će vam za to biti potrebno mnogo, mnogo više vremena, a to svakako niko ne bi želeo. Učenje stranog jezika zato treba posmatrati kao uzbudljiv izazov. Radujte se što ćete naučiti nešto novo i uspećete na mnogo lakši način.\nJedan dobar razlog za učenje finskog jezika daću vam i ja. Naime, danas se finski jezik sve više traži, jer je Finska, kao jedna od najrazvijenijih zemalja Evrope, mnogima danas meta za odlazak radi nekog boljeg života. Ukoliko naučite finski jezik, moći ćete mnogima držati časove...na primer medicinskim sestrama koje se u Finskoj veoma traže, raditi kao predavač u nekoj školi stranih jezika, držati časove i strancima preko skajpa ukoliko znate i engleski ili neki drugi jezik. Znači, pruža vam se prilika da uzmete stvar u svoje ruke i zarađujete za život. Finskih govornika izvan same Finske je malo i znanje finskog će vam biti odličan zanat u rukama.\nMnogi od nas ili vas će izgovor za neučenje jezika naći u nedostatku slobodnog vremena. Priznajte sami sebi da je to neistina, odnosno samo loš izgovor. Ako biste se uveče pred spavanje preslišali na šta vam je otišao dan, skup stvari je sigurno takav da se tu negde moglo naći makar 15 minuta ili pola sata za učenje jezika (učenje nepoznatih reči ili preslišavanje), ali zbog neorganizovanosti, nedostatka volje i želje to se jednostavno nije desilo. Jednostavno, ako radimo 8 sati, spavamo 8 sati, ostaje nam 56 sati nedeljno za sve ostalo, a skoro je nemoguće da se od tih 56 sati nedeljno ne može odvojiti bar 3 sata nedeljno za učenje. Zato, dosta sa izgovorima ukoliko zaista želite da naučite strani jezik.\nZato, ako ste se naoružali voljom i snažno motivisali da uposlite vaš mozak, za šta će vam on biti do kraja života zahvalan, a i vi njemu što je i u starosti zadržao onu oštrinu i bistrinu, vreme je da krenemo. Uzgred, nikada nemojte zaboraviti da se mozak mora uposliti, jer će u protivnom oslabiti, skoro pa kao i mišići. Na žalost, mišićima i izgledom tela se izgleda više bavimo nego stanjem mozga, što ni malo nije dobro. Jednostavno rečeno, družite se intenzivno sa mozgom, da se ne biste družili sa Alchajmerom.\nPre nego što se pozabavimo metodama, literaturom i ostalim stvarima, želim da vam dam dva saveta koji će vam biti zlata vredni, posebno kada je u pitanju učenje stranog jezika ili konkretno, finskog u ovom slučaju. Prvi savet je da dodatno i intenzivno vežbate mozak bar mesec dana pre početka učenja novog jezika. Zašto? Da biste ga uposlili, aktivirali i probudili obe hemisfere mozga kako biste osnažili kognitivne sposobnosti mozga i lakše učili. Ako ste levoruki, prirodno je da vam je desna hemisfera mozga bolje uposlena, a da biste iskoristili pune performanse mozga potrebno je da ojačate i levu hemisferu. Ona se jača logičkim mozgalicama, igranjem šaha, rešavanjem sodoku ukrštenica, rešavanjem rebusa, anagrama, rešavanjem matematičkih problema itd. Ukoliko ste desnoruki, bolje vam radi leva hemisfera, a vežbe za desnu hemisferu mozga se oslanjaju na vežbe posmatranja, pamćenja detalja, igre memorije, asocijacije itd.\nIako je poznato da mozak jedini ima funkcionalnu asimetriju kao prirodno stanje, iz tog razloga za neke poslove je dominantnija leva, a za neke desna hemisfera mozga. To je slučaj i sa obradom jezičkih informacija za koju je najviše zaslužna leva hemisfera mozga, pa osobe sa dominantnijom levom stranom mozga bolje usvajaju jezik. No, nezavisno od toga što je to tako, činjenica je da je najbolje da mozak radi u celini, da razvijamo obe strane.\nDrugi savet je da probudite dete u sebi i učite na način kako to deca rade...(ni ovo nije fraza, iako tako zvuči, a objasniću vam i zašto je ovo važno).\nPoznato je da deca najbolje i bez velikog napora uče strani jezik, bilo da je u pitanju drugi maternji ili strani jezik. Za to postoje i naučna objašnjenja zašto je to tako. Jedan od razloga, zbog koga će deca uvek i zauvek, bolje i lakše usvajati strani jezik je i taj, jer su do devete godine i leva i desna hemisfera mozga veoma aktivne po prirodi stvari, pa deca uspevaju veoma precizno da imitiraju ne samo zvukove, već i ritam i intonaciju jezika kome su izloženi, bilo sredinom u kojoj žive ili pri usvajanju novog jezika koji nije jezik njihove sredine. Već od desete - jedanaste godine, svaka hemisfera mozga preuzima svoju ulogu i više nisu tako jedinstvene i elastične a koje su bile zaslužne za lakše povezivanje činjenica, pamćenje i reprodukovanje jezika, pa se zato i kaže da deca koja nauče strani jezik u najranijem detinjstvu skoro i da nemaju onaj strani akcenat već i strani jezik govore kao maternji, dok se pri kasnijem učenju taj strani akcenat ili ne može iskoreniti ili može, ali jedva, retko i uz mnogo truda. Ali, ako je to i problem fiziološke prirode kako bih vam objasnila jedan od razloga zašto deca bolje usvajaju jezik, drugi razlog nije fiziološke prirode već više psihološke, a na nju ipak možemo uticati.\nNaime, deca uče jezik na drugačiji način od odraslih. Više se fokusiraju na vokabular i fraze, a manje na gramatiku, jer tada najčšće ne poznaju ni gramatiku maternjeg jezika. Naime, ovo je moje shvatanje i ovo govorim ne sa naučne osnove, već iz iskustva. Nije retkost da se mnogi u učenju jezika odmah bacaju na gramatiku, koja jeste bitna, ali ja mislim da je na samom početku bitnije nešto drugo. Spontano usvajanje jezika ste već sretali i kod osoba, dece ili odraslih, koje gledaju španske ili turske serije, i to bez da su učili gramatiku tog jezika, ali su se uz to gledanje serija i usvajanje vokabulara i melodičnosti jezika već upoznali sa mnogim izrazima koji se koriste u različitim situacijama, dok su se gramatika, akcenat i izgovor asimilisali spontano. Uz takvo usvajanje jezika neophodno je što više pričati i ponavljati fraze i obogaćivati vokabular. Deca se ne libe da stalno ponavljaju i govore, ne obazirući se na to da li će grešiti u izgovoru nekih deklinacija ili vremena, dok su odrasli više skloni strahu i sramu od pogrešaka, što ih često inhibira u usvajanju novog jezika. Zato govorite, govorite i govorite. Kada prvo naučite gramatiku da biste sastavili jednu prosto proširenu rečenicu, to može biti veoma iscrpljujuće i teško. Po mom mišljenju, mnogo je bolje naučiti dnevno bar nekoliko rečenica koje u sebi već imaju neka gramatička pravila, a uz pomoć sluha ćete uskoro i sami uočiti pravila bez da ih “bubate”. Takozvano “bubanje” je obavezno samo za neke izuzetke od pravila u gramatici...na primer za neprailne glagole itd. Svakako, pre usvajanja vokabulara, savladajte izgovor finskih glasova...i ponavljajte ih, stalno, stalno...najbolje kada ste sami i opušteni, recimo...u kadi, pod tušem...\nKada je u pitanju izgovor, naučite nekoliko reči sa neobičnim glasovima, one na koje ne nailazite u vašem maternjem jeziku. Na primer, u finskom često imate udvojene glasove, koje, ako ne naglasite produženim izgovorom, modu da znače nešto sasvim drugo. Na primer: uni - san, uuni - peć ili kisa - trka, kissa - mačka. Ono što karakteriše izgovor finskih reči je postojanje dva pravila..dva ista suglasnika se izgovaraju kao dug suglasnik a dva ista samoglasnika kao dug samoglasnik, za razliku od engleskog, gde se recimo udvojeno “o” čita kao “u”, ili udvojeno “e”kao “i”. Recimo i ovo...pošto većina vas zna engleski jezik, navešću ovaj primer: Na engleskom se “ (Ja) idem u školu” kaže “I go to school” gde se reči same nižu i lako je sklopiti rečenicu, ali, na finskom se to kaže: “Minä menen kouluun.” gde nisu reči jednostavno nanizane kao u primeru engleskog, već po određenim pravilima koja se moraju naučiti, jer je u celoj rečenici samo reč “minä” odnosno “ja”, ta koja je nepromenjena, a ostale dve su veoma promenjene. Škola se kaže “koulu”, ali je ovde “kouluun”jer taj oblik ide uz glagol “ići” koji bi na finskom bio “mennä”, a koji je u ovom slučaju konjugovan i glasi “menen”. Finski ima pravila koja se čine teškim, ali ako ih budete učili iz fraza onako po sluhu, uz ujedno i upoznavanje pravila, zaista ćete uspeti jer finski postaje lak za onoga ko zna pravila. Posle nekog vremena finski će vas prijatno iznenaditi kada shvatite koliko je zapravo precizan i pravilan.\nUzgred, da vam kažem i jednu zaanimljivost...\nPošto se zna da su u Finskoj službeni jezici finski i švedski, Finci u osnovnoj školi obavezno uče, pored stranog jezika i švedski i veoma ga lako savladaju jer je švedska gramatika izuzetno laka za učenje, dok Šveđani mnogo teže mogu da nauče finski jer je to za njih komplikovano zbog gramatike.\nAli da nastavimo...samim tim što finski jezik ima osam vokala (a, e, i, o, u, ä, y, ö), već je drugačiji od našeg maternjeg, pa se mora vežbati izgovor reči sa slovima koja su nama nova, a smatra se da finski jezik za melodičnost može da zahvali najviše idealnom rasporedu vokala u rečima. Ne treba posebno naglašavati da pogrešan izgovor tih slova ili pogrešno napisana reč, može značiti nešto sasvim drugo. Kao na slici ispod...\nNa ovom linku imate izgovor raznih udvojenih vokala, pa kliknite na početak svakog reda kako biste uočili razliku. Odlično je za vežbu. http://www.oneness.vu.lt/fi/library/lab/Quantity/\nAko bih vas sutra preispitala finski jezik i koliko ste toga naučili, moram vam reći da bih se ja više obradovala da znate 100 fraza nego 1000 reči. Upravo nedostatak tih fraza čini da, čak i kada neko ovlada jednim delom gramatike i fondom reči, zapinje mnogo u konverzaciji, jer mu nedostaje ta prirodnost. Zato finski učite uporedo i kroz muziku i pesme na finskom, slikovnice sa jednostavnim tekstom, kroz gledanje finskih serija i filmova sa srpskim titlom, kroz igrice i čega god se još setite. Naravno, uporedo učite i fraze i malo novih reči i pravila...i pričajte, pričajte, pričajte..sa nekim Fincem ili Finkinjom, preko društenih mreža, skajpa, vibera, kako god. Jedino je bitno da sagovornik zna finski mnogo bolje od vas.\nOni koji su učili ili uče finski jezik, a maternji jezik im je neki od slovenskih jezika, navode da im je najteže u finskom jeziku to što u finskom ne postoje predlozi, ni rodovi, ni članovi a malo ih plaši i padežni sistem od 15 padeža (mada se dva skoro nikada ne upotrebljavaju), ali verujte mi nakon višegodišnjeg truda ( ne višedecenijskog, ne brinite), finski se zaista može odlično savladati.\nJedan od odličnih načina da savladate izgovor i intonaciju finskog jezika je i slušanje finskih vesti. Naime, Finska nacionalna radiodifuzna mreža YLE, ima i svoje onlajn izdanje Uutiset selkosuomeksi (Novosti na finskom), a nešto što je posebno zanimljivo je link za finske vesti za strance koji uče finski. Konkretno, na stranici imate i da pustite audio verziju onoga što piše u tekstu koji uporedo gledate. Možete sa leve strane na stranici gde je radio i video podkast, odabrati da gledate i video vesti, gde ćete gledati vesti sa finskim titlom i izgovorom spikera.\nTakođe, iskoristite vaše pametne telefone pa instalirajte preko Google Play prodavnice neke od aplikacija za učenje fisnkog za početnike. Neke od njih su StartFromZero_Finnish, Beginner Finnish, Learn Finnish Phrasebook - 5000 Phrases i mnoge druge koje su besplatne.\nŠto se tiče literature ja bih vam preporučila neke, koje su napisane na engleskom jeziku, jer srpske/hrvatske verzije udžbenika još nema. Postoje i mnogi udžbenici koji su napisani na finskom, i koji su odlični, ali sa njima krenite kada malo ovladate finskim jezikom. Ovde ću vam dati neke moje predloge, mada sam mnogima preporučila da krenu i sa slikovnicama ili kasnije sa knjigom “Mali princ” (“Pikku prinssi”), koja ima jednostavne rečenice, na finskom jeziku naravno.\nDakle, po mom mišljenju, najbolje knjige na engleskom jeziku o učenju finskog za početnike su:\nMaija-Hellikki Aaltio-Finnish for Foreigners 1 - https://www.amazon.com/Finnish-Foreigners-1-Text-book/dp/9511081454\nLeila White - From Start to Finnish - https://www.amazon.com/Start-Finnish-Short-Course/dp/9517921055/ref=sr_1_1?s=books&ie=UTF8&qid=1503346148&sr=1-1&keywords=Leila+White+-+From+Start+to+Finnish\nŠto se finske gramatike tiče, moja preporuka je knjiga Finnish: An Essential Grammar od Freda Karlssona, jer detaljno objašnjava finsku gramatiku, jasno i koncizno, pez previše žargona. https://www.amazon.com/Finnish-Essential-Grammar-Routledge-Grammars/dp/0415439140\nMoj izbor za najbolju knjigu na finskom jeziku o učenju finskog za početnike je “Suomen mestari” jer je zaista savršeno sve objašnjeno, onako “For dummies”, precizno, sa primerima, dijagramima, ilustracijama...ma divno. Za sada postoje 4 knjige koliko ja znam, a prva, koju ja imam, ima 255 strana. Čak i sam naslov “Suomen mestari” ili “Finski šampion”, sugeriše da ćete pored ove knjige postati pravi šampion finskog jezika. Uz ovu knjigu ide i zaseban CD koji je veoma korisno imati. Naravno, ovo je knjiga je za nivo veština A1, a obuhvata sve sfere naših života...studije, posao, dom i porodicu i slobodno vreme.\nDrugi udžbenik na finskom a o učenju finskog jezika, koja je takođe idealna za početnike, je po mojoj proceni u istoj ravni sa gore pomenutom knjigom jer ima odličnu i lako objašnjenu gramatiku, sve osnovne stvari koje su neophodne.To je “Eila ja Ossi” ( Eila i Ossi) na oko 190 strana.\nKada budete odmakli od početnog nivoa učenja finskog, daću vam predloge i za naprednije udžbenike, ali ove dve su za početak i više nego dovoljne.\nOdlična knjiga na finskom, za učenje kolokvijalnog ili govornog, neformalnog finskog je “Kato Hei” koju su napisale Maarit Berg i Leena Silfverberg.\nZa kraj evo i jedne zanimljive vežbe:\nAko vam je naša brzalica “riba ribi grize rep” teška, kada naučite izgovor vokala ä, y, ö , pokušajte sa finskom brzalicom, ona je “sigurno”mnogo lakša. :)\nKeksijä keksi keksi keksin. Keksittyään keksin keksijä keksi keksi keksin keksityksi. Odnosno u prevodu...Pronalazač je izmislio kolačić. Nakon izmišljanja kolačića pronalazač je izmislio da je kolačić već izmišljen.\nDosadašnji moji tekstovi o finskom jeziku:\nNeki od sajtova za učenje finskog...\nhttp://www04.edu.fi/suomeaolehyva/ - Gramatičke vežbe na finskom.\nhttp://donnerwetter.kielikeskus.helsinki.fi/FinnishForForeigners/ Finske fraze za strance .\nhttps://kotisuomessa.fi/web/site-155213/state-jurdkmbrei/front-page Kada se prijavite, imaćete mnoštvo materijala za učenje.\nhttp://www.oneness.vu.lt/fi - Osnovni finski kurs.\nhttps://yle.fi/aihe/artikkeli/2015/12/15/englanti - Napredniji kurs, kada malo savladate neke osnove, ima video i audio zapise, tekstove koje se tiču svakodnevnih situacija.\nhttps://www.conversationexchange.com/ - Pronađite nekoga da sa njim komunicirate na jeziku koji učite, što preko skajpa ili drugih mogućnosti.\nhttp://www.digitaldialects.com/Finnish/Phrases.htm Finske osnovne fraze sa izgovorom.\nhttp://www.digitaldialects.com/Finnish.htm Onlajn igrica za učenje finskog.\nJoš jedna zanimljivost...\nKada Finac počne da uči naš jezik, muku muči sa glagolskim vidom, odnosno trajanjem glagolske radnje, i to mu je gore da nauči nego što je nekom našem čoveku potrebno da se izbori sa finskih 15 padeža.\nPa, srećno... (Onnea matkaan!)\n22/8/17 4:12 PM Reply\nБиће ми лакше кад престанем да читам твој портал јер нећу знати шта пропуштам :). Свако добро!


Erdogan na papin poziv putuje u Vatikan\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan sastaće se sa papom Franjom u Vatikanu, gde će razgovarati o bilateralnim i regionalnim temama.\nPojačani pritisak latinoameričkih zemalja na venecuelanskog predsednika Nikolasa Madura može da dovede do vojne intervencije SAD.\nTreći čovek Vatikana — pedofil?\nTreći čovek Vatikana, finansijski savetni papa Franje, kardinal Džordž Pel uzeo je odsustvo nakon optužbi o ranijim seksualnim napadima u rodnoj Australiji.


PRIGREVČANI ŠTO PRE ŽELE ZABORAVITI PANČEVO | Apa-press\nsubota, 8 majaApa-press vam želi dobrodošlicu!\nPRIGREVČANI ŠTO PRE ŽELE ZABORAVITI PANČEVO\n6. septembra 2018. od Apapress\nPROTIV RADNIČKOG KAO PROTIV REALA\nFudbaleri prigrevačkog Bratstva 1946 doživeli su prošle subote prvi ovosezonski poraz u Srpskoj ligi Vojvodina. Izgubili su u okvitu trečeg kola u Pančevu od domaćeg Dinama sa 1:3 u igri gde su ispoljili neke slabosti koje je lukavi domaćin kaznio. Da li je ovaj poraz došao u pravo vreme, ili je na pomolu duža kriza, sve će se odgonetnuti već u subotu kada u Prigrevicu dolazi Radnički iz Nove Pazove, koji je nešto lošije startovao, ali koji poseduje veoma kvalitetan sastav.\nNema opuštanja, kapiten Bratstva 1946 Srđan Vuković\n–Ne smemo ponoviti grešku iz Pančeva. Održali smo sastanak i bili samokritični, tačnije priznali da smo prikazali slabije izdanje od onoga što redovno pružamo. Uveren sam da ćemo već u subotu pokazati novo lice i da će gledaoci zadovoljni napustiti stadion „Goran Nesvanulica – Klipi“. Rekao sam igračima da Radnički moraju shvatiti krajnje ozbiljno i utakmici prići kao da se igra protiv Reala, reči su trenera Bratstva 1946 Sretena Jeleta Vilotića.\nPredpostavka je da niko u klubu nije gajio ambicije da ekipa ostvari sve pobede, ali je odavno poznato da ljudi koji vode klub cene isključivo zalaganje na terenu i korektan odnos prema klupskim bojama.\n–O svemu smo otvoreno pričali. Znamo koliko vredimo i nadam se da ćemo dokazati da je utakmica protiv Dinama bila samo splet nesrećnih okolnosti i trenutna slabost. Pred nama je serija dosta teških utakmica i sada imamo obavezu da krenemo odlučnije i da što pre zaboravimo ono što nam se desilo, kaže Vilotić.\nPovezano: PODRUČNA LIGA SOMBOR - OMLADINAC SRUŠIO LIDERA!\nPrevJOŠKA DUKAT VELIKAN SPORTSKOG NOVINARSTVA\nNextUSKORO GODIŠNJICA PRERANO PREMINULOG GORANA NESVANULICE KLIPIJA\nTEKSTILAC SA POBEDOM MOŽE OVERITI TITULU PRVAKA\nRADNIČKI 1912 PROTIV OMLADINCA JURI LIČNI REKORD\nPODRUČNA LIGA SOMBOR – OMLADINAC SRUŠIO LIDERA!\nDANAS U PODRUČNOJ LIGI NEKOLIKO INTERESANTNIH UTAKMICA – MOŽE LI OMLADINAC DA IZNENADI ŠAMPIONA?\n„GRACIJE“ SA DUNAVA ISPUSTILE LIDERA 25. marta 2018.\nVESTI IZ KULTURNOG CENTRA APATIN 24. februara 2018.\nKUGLAŠKA HRONIKA 17. januara 2020.\nPRIGREVČANI PRED NEUGODNIM SUSRETOM PROTIV ZRENJANINACA 9. novembra 2018.\nINSPEKCIJA NAJAVLjUJE POJAČAN NADZOR NAD PRIMENOM SVIH PROTIVEPIDEMIJSKIH MERA\n4. novembra 2020.\nDRUGI PIŠU – KAKO JE OPŠTINA APATIN OD NETRANSPARENTNOSTI I RASIPNIŠTVA PRI TROŠENJU BUDŽETSKOG NOVCA POSTALA FISKALNO STABILNA\n15. novembra 2018.


10 saveta i trikova za Zoom - Elite Academy Balkans\nUčestvujte u video pozivu, automatski šalјite veze za Zoom na Slack i naučite nekoliko drugih trikova za korišćenje ovog alata za web konferencije.\nNajbolje video konferencijske aplikacije mogu da učine više nego samo da omogućavaju virtuelan sastanak licem u lice. Omogućavaju vam da pokažete šta je na vašem ekranu svima ostalima u pozivu, glatko prenesete kontrolu sastanka drugoj osobi i snimate poziv kao video.\nWeb conferencijski servis Zoom nudi ove funkcije i još mnogo toga, neke od njih su skrivene opcije u naprednim menijima. Sledeći trikovi i saveti pokazaće vam kako da bolјe upotrebite aplikaciju za virtuelni rad, učenje i komunikaciju sa drugima.\nKreirajte redovne sastanke sa sačuvanim podešavanjima i jednom URL adresom\nZa nedelјne sastanke, mesečne prijave i druge redovno zakazane pozive, Zoom omogućava kreiranje ponavlјajućih sastanaka. Postoje dve prednosti korišćenja ove postavke. Prvo, omogućava vam da zaklјučate sva podešavanja poziva koja želite jednom i da budu na mestu pri svakom susretu. Drugo, ponavlјajući pozivi koriste isti URL pridruživanja svaki put, tako da nikad ne morate da pošalјete novi učesnicima.\nPored toga, ako se redovno sastajete sa istom grupom, ali ne u redovnom rasporedu, možete da odaberete opciju pod nazivom No Fixed Time, koja vam omogućava da koristite iste postavke i ID sastanka sa istim grupama, bez obzira kada se nalazite zajedno. Ova je opcija popularna kod obrazovnih grupa koje Zoom koriste kao njihovu virtualnu učionicu.\nNačin na koji ćete to postići zavisi od platforme koju koristite, ali možete da potražite Zoom-ovu dokumentaciju za postavlјanje vašeg ponavlјajućeg sastanka.\nFer upozorenje da za bilo koji ponovlјeni sastanak ne možete da ga zakažete sa ličnim ID-om sastanka (koji se takođe naziva PMI in Zoom; to je virtuelni privatni sastanak za vas, i veza se nikada ne menja). Takođe, znajte da svi ponavlјajući ID-ovi sastanaka ističu nakon jedne godine, tako da ćete tada morati da generišete novi.\nSnimite poziv kao video\nZoom vam omogućava da snimite pozive sa web konferencija kao video snimke, što je zgodna funkcija za delјenje sastanka sa lјudima koji su ga možda propustili ili za pregled onoga šta je rečeno.\nKada snimate, morate da odaberete da li ćete da koristite lokalnu ili cloud opciju. Lokalno znači da video datoteku sami smeštate, bilo da je lokalno na računaru ili u drugom prostoru za skladištenje koji imate. Na Cloud, koji služi samo za plaćene članove, Zoom čuva videozapis za vas u njegovoj cloud memoriji (različite vrste naloga dolaze sa različitim količinama skladištenja). Jedna pogodnost cloud opcije je što lјudi mogu da strimuju video u web browseru kada bude spreman.\nKada kreirate video zapis iz konferencijskog poziva, velika je razlika u konačnom kvalitetu, što optimizuje nekoliko podešavanja unapred. Na primer, neki pozivi mogu da budu emitujući stil, gde se na ekranu pojavlјuje samo domaćin. U tom slučaju podesite Zoom samo da snima audio i video zapis glavnog računara. Ostali pozivi mogu da budu u stilu kolaborativnog sastanka, u kom slučaju želite da snimite sve. Obavezno istražite podešavanja Zoom-a najmanje nekoliko minuta pre snimanja poziva.\nZahtevi: Za snimanje video zapisa potreban vam je Zoom na macOS-u, Windows-u ili Linux-u. Ako ne vidite opciju za snimanje, proverite podešavanja u web aplikaciji (pod My Meeting Settings) ili neka vam administrator vašeg naloga to omogući.\nAko snimate video ili audio učesnika sastanka, uobičajena je lјubaznost – a na nekim mestima i zahtev – da ih obavestite pre nego što to učinite.\nOdržavajte sesiju napomena o saradnji\nDelјenje ekrana omogućava domaćinu poziva da prikazuje sve što se nalazi na njegovom ekranu svima ostalima u pozivu. Annotation Alat omogućava svim učesnicima sastanka da crtaju i ističu ono što je na ekranu, što može da bude od ogromne pomoći prilikom diskusije o vizuelnim materijalima, kao što su modeli, grafički dizajni i slično.\nDa biste dodali komentare prilikom pregleda tuđeg zajedničkog ekrana, izaberite View Option na vrhu Zoom prozora, a zatim izaberite Annotate. Pojavlјuje se traka alata sa svim vašim opcijama za beleške, uklјučujući tekst, crtež, strelicu i tako dalјe. Prezentator može pomoću dugmeta za snimanje na traci sa alatkama da snimi kompletnu sliku sa napomenama kao snimak ekrana. Takođe možete da potpuno onemogućite napomene učesnika.\nSastanci mogu imati više od jedne osobe na čelu. PR-ov predstavnik možda želi da kontroliše sastanak zajedno sa izvršnim rukovodiocem, ili tim sa više od jednog vođe može radije da izabere svakog od ko-domaćina, a ne da izabere jednu osobu umesto druge. Bez obzira na vaše okolnosti, možete započnete Zoom poziv i možete da imate više od jedne osobe da bude glavna.\nDa biste koristili ko-hosting alate, prvo morate da ih omogućite u Zoom-ovom Meeting Settings. Potražite karticu Meeting i odaberite opciju Co-host. Zatim, kada započnete sastanak, pričekajte da se vaš ko-domaćin pridruži i dodajte osobu tako što ćete kliknuti na tri tačke koje se pojavljuju kada pređete mišem nad njihovim video okvirom. Alternativno, možete da odete do Participants prozora, izabrete stavku Manage Participants, pređete mišem iznad imena ko-domaćina i izabrete More da biste pronašli Make Co-Host. opciju\nZahtevi: Da biste koristili ko-hosting, potreban vam je Pro, Business, Education ili API Partner nalog sa Zoom-om i morate da ga pokrećete na macOS-u, Windows-u, Android-u ili iOS-u (ne na Linux-u ili web-u). Ako se opcija ne pojavi, zatražite od administratora naloga da omogući podešavanja na Meeting kartici za privilegije ko-hostinga.\nDajte učesnicima čekaonicu\nZoom omogućava učesnicima da uđu u video poziv sa ili bez da bude prisutan domaćin. Male grupe ponekad vole ovu opciju jer mogu da imaju nekoliko minuta da čavrlјaju pre nego što sastanak zvanično počne. U nekim situacijama, međutim, moglo bi da bude u lošem obliku da polaznici u virtuelnoj sobi budu zajedno, čekajući da počnete. Bolјe rešenje je kreiranje virtualne čekaonice, u kojoj će učesnici ostati na čekanju sve dok ih istovremeno ne pustite sve u sobu ili jednog po jednog.\nKako tačno omogućavate čekaonicu zavisi od vrste naloga koji imate. Kada podesite jedan, ipak, možete da prilagodite ono što učesnici vide dok čekaju vaš veliki ulazak.\nPogledajte ko je učestvovao\nRecimo da koristite Zoom za održavanje konferencije za štampu ili univerzitetsko predavanje. Verovatno želite da znate ko prisustvuje. Te informacije možete da dobijete iz izveštaja kada je sastanak završen.\nLista učesnika za sve sastanke živi na Zoom Meetings kartici u odelјku Reports. Videćete listu prethodnih i narednih sastanaka koje možete da filtrirate prema vremenskom rasponu ili ID-i sastanka. Kada pronađete sastanak ili sastanke koje želite, kliknite na Generate, a zatim izaberite Registration.\nZahtevi: Da biste generisali listu učesnika, morate da budete 1) domaćin sastanka, 2) u ulozi sa omogućenim Usage Reports ili 3) administrator ili vlasnik naloga. Takođe vam je potreban Pro, API Partner, Business ili Education plan.\nPrikuplјajte informacije od učesnika\nPored prikuplјanja lista o učešću, takođe možete da prikupite informacije od učesnika sastanka o njima samima pre nego što se pridruže pozivu. Na primer, možda ćete želeti da učesnici navedu njihovo ime, pripadnost kompaniji ili industriji.\nDa biste prikupili ove informacije, prvo vam je potrebna Registration, opcija koja se nalazi na My Meetings kartici Zoom u web aplikaciji. Zatim možete da postavite obrazac koji učesnici moraju da ispune pre nego što se pridruže sastanku.\nZa registracioni obrazac, Zoom pruža standardna polјa, kao što su ime i pripadnost kompaniji, koje dodajete potvrdnim okvirima. Da biste dodali nova pitanja ili polјa, pređite na karticu pod nazivom Custom Questions.\nZahtevi: Da bi zahtevao informacije o učesnicima, domaćin mora da ima Pro nalog. Pored toga, sastanak ne može da bude vaš Personal Meeting ID.\nNeka neko drugi zakaže vaše sastanke\nLjudi koji rade s asistentom će voleti ovu opciju u Zoom-u koji daje privilegije za zakazivanje nekom drugom. Ko god upravlјa vašim kalendarom, sada može da zakaže Zoom pozive za vas.\nDa biste postavili privilegiju pomoćnika za zakazivanje, prijavite se na Zoom, otvorite Meeting Settings i pogledajte pod stavkom Other. Videćete znak plus pored Assign Scheduling Privilege. Dodajte vaše pomoćnike za zakazivanje tako što ćete upisati njihove adrese e-pošte i završite klikom na Assign.\nNakon što dodate vaše pomoćnike za planiranje, oni moraju da se odjave iz Zoom-a i prijave se ponovo da bi funkcija stupila na snagu. Od tog trenutka, pomoćnici mogu da kreiraju sastanke za druge koristeći Schedule alatku. Potražite Advanced Options ili Meeting Options (u zavisnosti od Zoom verzije koju koristite) i sledite uputstva da kreirate novi sastanak.\nZahtevi: Primarni Zoom nalog nosilac i svi koji primaju privilegije zakazivanja moraju da imaju Pro ili Corp licence. A za eebinare, i korisnik naloga i planer moraju da imaju webinar licence.\nAutomatski objavite Zoom veze za sastanak u Slack-u\nDobijte Slack obaveštenja za nove Zoom sastanke\nZahtevi: Da biste postavili integracije između Zoom-a i Slack-a, potreban vam je plaćeni Zoom nalog. Vlasnici besplatnih naloga nemaju pristup Zoom API-ju.\nNaučite nekoliko bitnih prečica na tastaturi\nAko Zoom koristite više od jednom nedelјno, postoji nekoliko prečica na tastaturi vrednih učenja kako biste uštedeli vreme.\nI je za pozivnicu. Pritisnite Cmd + I (macOS) ili Alt + I (Windows) da biste prešli na Invite prozor, gde možete da preuzmete vezu do sastanka ili pošaljete e-poštu drugima preko e-pošte.\nM je za mutiranje. Pritisnite Cmd + Ctrl + M (macOS) ili Alt + M (Windows) kada ste domaćin sastanka i želite da zanemarite sve ostale na liniji.\nS je za deljenje. Pritisnite Cmd + Shift + S (macOS) ili Alt + Shift + S (Windows) da biste podelili ekran.\nElite Academy na medjunarodnom sajmu poljoprivrede i prehrane u Plovdivu


Prostor : a scholarly journal of architecture and urban planning, Vol. 5 No. 2(14), 1997\nFulltext: croatian, pdf (2 MB) pages 321-356 downloads: 1.816* cite\nArbutina, D. (1997). Talijanska arhitektura druge četvrtine XX. st. u kontekstu političkih kvalifikacija. Prostor, 5 (2(14)), 321-356. Retrieved from https://hrcak.srce.hr/24063\nArbutina, Dražen. "Talijanska arhitektura druge četvrtine XX. st. u kontekstu političkih kvalifikacija." Prostor, vol. 5, no. 2(14), 1997, pp. 321-356. https://hrcak.srce.hr/24063. Accessed 26 Jul. 2021.\nArbutina, Dražen. "Talijanska arhitektura druge četvrtine XX. st. u kontekstu političkih kvalifikacija." Prostor 5, no. 2(14) (1997): 321-356. https://hrcak.srce.hr/24063\nArbutina, D. (1997). 'Talijanska arhitektura druge četvrtine XX. st. u kontekstu političkih kvalifikacija', Prostor, 5(2(14)), pp. 321-356. Available at: https://hrcak.srce.hr/24063 (Accessed 26 July 2021)\nArbutina D. Talijanska arhitektura druge četvrtine XX. st. u kontekstu političkih kvalifikacija. Prostor [Internet]. 1997 [cited 2021 July 26];5(2(14)):321-356. Available from: https://hrcak.srce.hr/24063\nD. Arbutina, "Talijanska arhitektura druge četvrtine XX. st. u kontekstu političkih kvalifikacija", Prostor, vol.5, no. 2(14), pp. 321-356, 1997. [Online]. Available: https://hrcak.srce.hr/24063. [Accessed: 26 July 2021]\nVisits: 2.427 *


Geopoetika - Blic Online\nŠetnja kroz kroz Don DeLilovu "Tišinu": Šta ako nismo ono što mislimo da jesmo\nTrenutno stanje stvari, spoljašnji svet, sve to će sačekati jedan drugačiji pogled, kad nastupi trenutak za to - napisao je Don DeLilo u svom novom romanu „Tišina“.\nLjudi koji kažu da nikad ne razmišljaju o smrti na neki način priznaju da ne razmišljaju ni o životu, kaže za "Blic" slavni norveški pisac.\nJuce/danas na Sajmu knjiga svečano su uručene Novinarske nagrade koje se sastoje od plakete i umetničkih dela naših renomiranih likovnih stvaralaca Slobodanke Rakić Šefer i Dragana Stojkova.\nU modi je promena i sebičnost. Retko ko pristaje na odricanje makar i u ime najbližih, u ime plemenitog cilja. Odbijanje da trčiš, odbijanje da budeš svud i u svemu, zadovoljstvo što nešto prolazi i bez tebe... to je ta starinska opcija o kojoj vredi razmisliti usred vremena koje hronično nema vremena, kaže za “POP & Kulturu” Branka Krilović, autorka romana “Prekasno”, svojevremeno poznati TV glas čije su se pozorišne kritike u dnevnicima Radio-televizije Beograd i kasnije Radio-televizije Srbije s nestrpljenjem čekale.\nGeopoetika u najužem izboru za Međunarodnu nagradu za izvrsnost\nŽiri Londonskog sajma knjiga objavio je da je beogradska izdavačka kuća “Geopoetika” u najužem izboru Međunarodnih nagrada za izvrsnost 2018. godine (International Excellence Awards 2018) u kategoriji Preduzimljivost u književnom prevođenju (The Literary Translation Initiative Award). Nagradu zajednički dodeljuje žiri Sajma knjiga u Londonu i Udruženja izdavača Ujedinjenog kraljevstva, saopšteno je iz “Geopoetike”.\nVesna Goldsvorti: Ženska prevara nekad i sad\nSvetska premijera i promocija romana "Gospodin Ka" Vesne Goldsvorti\nIzdavačka kuća "Geopoetika" objavila je u petak kao svetsku premijeru roman "Gospodin Ka" Vesne Goldsvorti u prevodu s engleskog Nataše Tučev. Promocija knjige biće održana 21. 12. u 19h u Galeriji "Podroom" KCB-a.\nKnjige "Geopoetike" na engleskom jeziku u širem izboru za Nagradu Dablin\nDve knjige koje je "Geopoetika" ove godine objavila na engleskom jeziku u svojoj ediciji Srpska proza u prevodu ušle su u širi izbor za Međunarodnu književnu nagradu Dablin 2018. (International Dublin Literary Award): "Ma Belle" Maje Herman Sekulić i "Estoril" Dejana Tiaga Stankovića, javili su iz ove izdavačke kuće.\nNa 62. Međunarodnom beogradskom sajmu knjiga (22-29.10) predstaviće se 500 izdavača od kojih će 50 biti iz inostranstva. Evo šta su za svoje čitaoce spremile neke od najpoznatijih izdavačkih kuća.\nBob Dilan i Jugoslavija\nJoš 2004, kada je Bob Dilan objavio prvi tom "Hronika", svoje, uslovno rečeno, (auto)biografske proze, "Geopoetika" je objavila ovu knjigu odmah iza američkog izdanja, očekujući uskoro njen drugi i treći tom. Oni do sada nisu napisani ali su, podstaknuti Nobelovom nagradom, sada za njih izgledi veći. Barem se Bob Dilan tako opet javno obavezao.


Dokumentarni film “Zarobljeno vreme”, koji govori o čuvenom rok novinaru Petru Peci Popoviću, reditelja i scenariste Milana Nikodijevića imaće beogradsku premijeru 9. novembra (21:00) u Dvorani kulturnog centra (DKC).\n“Zarobljeno vreme” će se potom naći na redovnom bioskopskom repertoaru DKC-a 10, 11. i 12. novembra (17:00), najavila je danas autorska ekipa filma na konferenciji za novinare.\n“Moja generacija se biološki proredila. Dobro je što smo nešto od tog mog odrastanja, od ljubavi i dobrote iz te zemlje u kojoj smo živeli, uspeli da prikažemo na filmu. Ja prosto pripadam budućnosti, koja je bila negde bolja od ove sada, što je, nadam se, predstavljeno u filmu”, rekao je Popović novinarima.\nU filmu se pojavljuju kultni jugoslovenski muzičari o kojima je Peca Popović pisao i čije je karijere pratio, poput Kornelija Kovača, Gorana Bregovića, Žike Jelića, Momčila Bajagića-Bajage, Vlatka Stefanovskog i mnogih drugih. “Zarobljeno vreme” je snimano u šest država, odnosno ekipa je obišla Beograd, Kragujevac, Sarajevo, Skoplje, Herceg Novi, Zagreb i Ljubljanu. Osim muzičara sagovornici su i bili i najuticajniji rok kritičari i producenti.\nNikodijević je istakao da je “Zarobljeno vreme” snimano skoro tri godine, kao i da mu je velika čast što je Popović baš njemu dozvolio da “zaviri u njegov život i rad”. Film je inače samo jedan deo dokumentarnog materijala, na osnovu koje je napravljena i dokumentarna televizijska serija u pet nastavaka, koja bi trebalo da bude prikazana krajem ove ili početkom iduće godine na nekoj od televizija.\n“Na sve iz moje generacije je Peca Popović je presudno uticao kasnih šezdesetih i u ranim sedamdesetim godinama. Ovaj film je posvećen rokenrolu, mojoj, Pecinoj i ljubavi mnogih od masa. Ovaj film je na neki način vraćanje duga mojoj profesiji i svemu onome što sam proživeo uz Pecu i muziku tog vremena.\nOd preko sto ljudi koje smo snimili jednostavno nismo sve mogli fizički da ubacimo u film i zato smo odlučili da napravimo i seriju”, objasnio je Nikodijević.\nInače, premijera filma “Zarobljeno vreme” bila je 5. jula u Šibeniku na 8. Solo positivo film festivalu, jednom od najznačajnijih festival muzičkih dokumentaraca u region, gde je film dobio Specijalnu nagradu. Prikazan je i u okviru programa “Kino region” na ovogodišnjim Filmskim susretima u Nišu.\nZemunski klub Fest po prvi put će organizovati Demo Fest Festival koji počinje u utorak, 7. novembra, nastupima prva tri takmičarska benda. Svakog utorka na bini Festa naći će se po tri benda, najbolji po mišljenju žirija ulaze u finale...


Mejveder i Mekgregor meč devojke Flojda Mejvedera | Zabava | Zvezde i tračevi\n27. septembar, 08:13\nŠampion slavi sa TRI cice! (FOTO) 14 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.08.2017. / 07:11\nFlojd Mejveder se vratio u ring kako bi "naučio pameti" Konora Mekgregora bla, bla… Čitajte MONDO Sport ako želite da znate više o tome, dok mu mi brojimo ribe!\nDa li znate da su tri, dakle TRI devojke trenutno u šemi s Mejvederom?\nUvek citajte ono što je napisano sitnim slovima! FOTO\nObaraju rekorde gledanosti i zarade!\nDa li zbog lepote, šarma ili cinjenice da ce od meca s Mekgregorom biti bogatiji za 100 miliona dolara, tek za Mejvederom uzdišu Reamarni Elis, Ebigejl Klark i Jahaira Vijen Ocoa.\nDve su Britanke, rijaliti lepotica iz šoua "Ex on the beach" i asistentkinja menadžera u jednoj radnji u Londonu, a treca samoproklamovani specijalista za nadogradnju kose i trepavica iz Amerike.\nDa ne dužimo – sve tri su nedavno uslikane s Mejvederom u provodu, sve tri su mu na Instagramu cestitale rodendan i sve tri izreklamirale mec s MekGregorom. I napisale da idu… cekamo da se sretnu i pošibaju!\nOvo je prva...\nDruga - Abigejl Klark...\nI treca, ali ništa manje važna - Reamarni Elis!\nMec je bio održan u areni u Las Vegasu, a švalercina je pobedio Mekgregora i time ostao veran rezultati koji kaže da je nepobediv.\nboks devojke mekgregor\n27.08.2017. / 19:41\nZaljubile se u njegov personaliti, ali dobro ovaj je makar pametan pa ih ne zeni, ovakve su dobre samo za jednu stvar!\n27.08.2017. / 15:08\nNek ih zeni\n27.08.2017. / 11:51\nTroši me slobodno ima me dovoljno taj rad


City :: Niš :: Na današnji dan Niš je oslobođen u Prvom svetskom ratu / print=true\n12. 10. 2017. Niš\n99 godina je prošlo od dana kada su uz zvuke kompozicije „Marš na Drinu“ u oslobođeni Niš 12. oktobra 1918. godine umarširale divizije Prve srpske armije, donevši Nišlijama slobodu.\nDanas, je po prvi put u Nišu, u Tvrđavskom rovu sa južne strane, održan parastos žrtvama koje su 1917. pobili pripadnici bugarske okupacione vojske a tradicionalno su položeni i venci na spomenik vojvode Petra Bojovića.\nIz Udruženja potomaka ratnika Srbije od 1912. do 1920. godine podsećaju da je Niš u Velikom ratu bio ratna prestonica Srbije i da je posle teških godina oslobođen 12. oktobra 1918. Kroz dva dana, 14. oktobra, u našem gradu će biti obeležena i godišnjica oslobođenja grada u Drugom svetskom ratu. Polagaće se venci na spomenik Oslobodiocima Niša na Trgu kralja Milana, kao i na spomen parku Bubanj. Pre dve godine postavljen je i spomenik poginulim ruskim pilotima u II svetskom ratu na ulazu u kompleks Logora na Crvenom krstu.


Google Maps otvorio pristup ruskim vojnim i strateškim objektima; vidljivo skladište nuklearnog oružja, vojne baze...\nRaskrinkano u: Google je demantovao promjene vidljivosti na satelitskim snimcima vojnih objekata u Rusiji\nUkrajinske oružane snage objavile su na Twitteru da je Google Maps otvorio pristup ruskim vojnim i strateškim objektima.\nRanije su ti prikazi bili zatamnjeni.\n“Google Maps je otvorio pristup ruskim vojnim i strateškim objektima”, napisali su i dodali: “Sada svatko može vidjeti razne ruske lansere, mine interkontinentalnih balističkih projektila, zapovjedna mjesta i tajna odlagališta s razlučivosti od oko 0,5 metara po pikselu.”\nMeđu dostupnim slikama sad su se našli nosač aviona, skladiše nuklearnog oružja kod Murmanska, podmornice kod Kamčatke i vojna baza u Kursku, 150 kilometara od ukrajinske granice.\nČlanak indeksiran 22. 04. 2022 Zadnji put osvježen prije 1 mjesec


Airbnb-ov program Open Homes\nPodelite svoj prostor i učinite dobro delo\nPridružite se zajednici velikodušnih domaćina. Besplatno ponudite prostor koji ne koristite ljudima kojima je potreban privremeni smeštaj.\nili donirajte za finansiranje boravaka\nViše od 50.000 ljudi našlo je privremeni smeštaj zahvaljujući domaćinima u programu Open Homes.\nBilo da je u pitanju mladi bračni par koji je izgubio dom u šumskom požaru, pacijent oboleo od raka koji mora biti bliže specijalizovanoj nezi ili porodica koja beži od sukoba u svojoj domovini, program Open Homes omogućava domaćinima da besplatno ponude svoj prostor ljudima koji prolaze kroz teške trenutke.\nSuzan je ugostila Musu u Denveru\nJedna porodica je pronašla utočište u Meksiko Sitiju\nDve porodice su sklopile doživotno prijateljstvo\nKako funkcioniše ugošćavanje\nOpišite nam svoj prostor i zašto želite da ugošćavate\nPrimićete poruke od neprofitnih organizacija ili evakuisanih lica\nSpremite se da ugošćavate\nSložićete se oko datuma i moći ćete da unapred postavite očekivanja\nKako možete da ugošćavate\nOtvorite vrata svoga doma ljudima kojima je potreban oporavak\nTim gostima je potreban smeštaj tokom lečenja ili kada putuju radi oporavka. Neprofitne organizacije se bave organizacijom takvih tipova boravaka kako bi pacijenti dobili odgovarajuću negu.\nPokažite dobrodošlicu pridošlicama dok se navikavaju na novi život\nNajčešće je reč o gostima koji se sele u novi grad i koji žele da se uklope u zajednicu. Tim smeštajima se, u ime svojih klijenata, bave organizacije za pružanje pomoći izbeglicama.\nBudite deo programa reagovanja na katastrofe vaše zajednice\nPotreba za takvom vrstom smeštaja javlja se kada neku zajednicu pogodi prirodna katastrofa, kao što je šumski požar ili uragan. Gosti su tada ili evakuisana lica ili humanitarni radnici koji pružaju pomoć.\nNapredna provera i kontrola\nIako nijedan sistem provere nije savršen, mi na globalnom nivou proveravamo da li se predstavnici agencija i gosti koji direktno rezervišu na Airbnb-u nalaze na listama prestupnika, terorista i sankcionisanih lica.\nUslovi za goste i provere\nPre boravka članovi neprofitne organizacije ili evakuisana lica moraju da kreiraju nalog na Airbnb-u. Oni će morati da dostave podatke kao što su puno ime i prezime, datum rođenja, fotografija, broj telefona, imejl adresa i podaci o plaćanju.\nUspostavili smo saradnju s pouzdanim organizacijama kako bismo zaista upoznali zajednice u kojima delujemo i pomogli im na najbolji mogući način. Te neprofitne organizacije koriste program Open Homes da bi svojim klijentima pronašle smeštaj, a domaćinima smeštaja pružile potrebnu podršku tokom boravka.\nDa li vaša neprofitna organizacija želi da učestvuje u programu Open Homes? Pošaljite nam poruku.


Vila Astir | Balkan Fun | Turistička agencija\nVila Astir - http://www.booking.com/hotel/gr/astir.sr.html\nVila Astir nalazi se u prvom redu vila do mora na samo 150 metara od plaže i centra gde su locirani kafići, restorani i prodavnice. Sve sobe su klimatizovane (uz doplatu na licu mesta). Objekat raspolaže studijima koji su opremljeni kuhinjom i balkonom, polovina soba gleda na Jonsko more dok polovina gleda na dvorište vile. Gostima je omogućen pristup Wi-fi internetu.


Gradiska.com - Završena humanitarna akcija Raskršća\npetak, 06 april 2018 14:33\nZavršena humanitarna akcija Raskršća\nUdruženje građana „Raskršće“ iz Nove Topole uspješno je završilo prvu humanitarnu akciju organizovanu povodom najradosnijeg hrišćanskog praznika Vaskrsa.\nU akciji „Raskršće za komšije-u susret Vaskrsu“ prikupljene su namirnice i druge kućne potrepštine za 24 porodice kojima je pomoć potrebna.-Već smo obišli pet kuća. Svi su zadovoljni- kaže Saša Stojčević, Udruženje građana „Raskršće“ Nova Topola.\n„Raskršće“ na ovome neće stati. Članovi najavljuju nove aktivnosti. -Imaćemo još jednu humanitarnu akciju. Planiramo organizaciju sportskih manifestacija, besplatne kurseve, projekcije filmova- rekao je Srđan Mataruga, predsjednik Udruženje građana „Raskršće“ Nova Topola. Dario Drinić, član ovog Udruženja kaže da će se raditi i na uređivanju dječijeg igrališta i spomenika poginulim borcima.\nUdruženje građana „Raskršće“ je osnovano 11. marta ove godine u Novoj Topoli. Članovi ističu da je i cilj njihovog postojanja poboljšanje položaja mladih, razvoj i unaprijeđenje lokalne zajednice, kroz organizovanje različitih sadržaja.\nViše iz kategorije: « Veliki petak - najtužniji dan u godini\t„Vaskršnji dani u Kočićevu“ »


Njujorška berza prelazi na elektronsku trgovinu – The PRESTIGE\nZatvaraju se tako prostori NYSE i NYSE American Optionsa u New Yorku, te NYSE Arca Optionsa u San Franciscu.\nNeće biti prekida u trgovanju i regulatornom nadzoru nad svim hartijama od vrijednosti koji kotiraju na NYSE, napominje u saopštenju vlasnik NYSE-a Intercontinental Exchange Inc (ICE).\n“Iako smo odlučili preventive radi damzatvorimo kancelarije, i dalje čvrsto vjerujemo da tržišta treba da ostanu otvorena i dostupna investitorima”, naglasila je predsjednica njujorške berze Stacey Cunningham.\n“Sva tržišta NYSE-a nastaviće s radom u uobičajeno vrijeme trgovanja, uprkos zatvaranju prostora”, dodala je Cunningham.\nOdluka o prelazu na elektroničku trgovinu donesena je nakon što se koronavirus proširio na svih 50 američkih saveznih država, s ukupno 116 smrtnih slučajeva i više od 6.500 potvrđenih slučajeva zaraze u SAD-u.\nGradonačelnik New Yorka Bill de Blasio rekao je u međuvremenu da razmatra uvođenje karantina, dodaje dpa.\nUlagače ohrabrili rekordi u Aziji i na Wall Streetu\nEvropske berze pred dobicima drugu nedjelju zaredom\nWall Street: Indeksi zabilježili pad\nEvropske berze nastavljaju dvodnevni rast


Fronteks - Blic Online\nPoljska i Češka su protiv plana o jačanju spoljašnjih granica EU, zbog straha da će dobijati manje novčanih sredstava za infrastrukturu, ukoliko se nastavi sa njegovim sprovođenjem, izjavio je poljski premijer Mateuš Moravicki.\nPre tri godine ove ideje, o kojima sada raspravljaju šefovi država i vlada članica Evropske unije, bile bi osuđene kao radikalne i desničarske, ali danas te ideje podržava sve više i više ljudi - izjavio je juče austrijski kancelar Sebastian Kurc po završetku neslužbenog samita u Salcburgu, na kojem su dogovoreni daljnji koraci u smeru zaustavljanja ilegalnih migranata na mestima izvan Evrope odakle isplovljavaju prema EU.\nEvropski komesar za migracije, unutrašnja pitanja i građanstvo, Dimitris Avramopulos i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović parafirali su danas sporazum između Srbije i EU o akcijama koje sprovodi evropska agencija za graničnu i obalsku stražu (Fronteks).\nU Briselu tvrde da je Srbija pristala da obezbedi pristup graničarima Fronteksa, što je deo strategije EU da pojača kontrole granica i poveća broj deportacija, a u igri je i dalje ideja o sabirnim centrima na Balkanu, piše danas Dojče vele (DW).\nOlga Kuldo (55) iz Rusije, smrzavala se noću a kuvala danju, nakon što su je oluja i jake struje krajem juna odnele nekoliko kilometara dalje od obale Krita, dok je bila u vodi na dušeku. Ona je provela 21 sat držeći se za dušek, plašeći se ajkula i gladnih ptica. Olga je prethodno ignorisala upozorenja da će biti oluje i otišla da se na brzinu okupa, a da nije rekla porodici koja je mislila da je ona otišla u banju na tri sata.\nItalija i Malta nisu dozvolile pristanak ribarskom brodu sa 451 migrantom.\nAgencija za obezbedenje spoljnih granica Evropske unije "Fronteks", pokreće novu operaciju na Sredozemnom moru, koja će se fokusirati na otkrivanje pretnji od terorista.\nFronteksov oficir za vezu imaće diplomatski status u Srbiji\nOficir za vezu Agencije EU za evropsku i obalsku stražu - Fronteks, koji će biti stacioniran u Beogradu, biće odgovoran za ceo Zapadni Balkan i imaće diplomatski status, jer će raditi pri Delegaciji EU, rekao je direktor ove organizacije Fabris Leđeri.\nOko 350.000 migranata stiglo je u Evropsku uniju (EU) od početka godine, izjavio je danas šef evropske agencije za zaštitu spoljnih granica Fronteks Fabris Ležeri.\n"Fronteks" počeo sa prikupljanjem podataka\nAgencija EU za zaštitu granica "Fronteks" saopštila je da je počela sa prikupljanjem ličnih podataka osumnjičenih kriminalaca u sklopu misije za nadzor migranata i izbeglica koje dođu do Grčke.\nItalija: U julu stiglo 25.000 migranata\nViše od 25.000 migranata stiglo je u julu u Italiju, što je 12 odsto više nego u istom periodu lane, saopštio je danas Fronteks, Agencija za kontrolu spoljnih granica EU.


Zanimljivosti Archives - Page 10 of 49 - Magazin Alfa\nDa građani na ovim prostorima dele sličnu sudbinu, makar kada su zarade u pitanju, otkrivaju nam podaci ragionalnih zavoda za statistiku. Zato i ne čudi što su usled nezaposlenosti mnogi rešili da šansu pronađu u inostranstvu. Tada se pored brojnih kriterijuma mnogi vode pitanjem kolika su prosečna mesečna primanja u evropskim državama? Prosečna bruto zarada…\nNeko bi rekao da nema toga što žene ne mogu same, ali autorka oglasa ili ne misli tako ili ima dobro smišljenu poslovnu strategiju kako da uposli supruga. Ovakav oglas zalepljen je odmah pored ponude diplomiranog inžinjera koji drži časove matematike, na jednoj od nekadašnjih uličnih telefonskih govornica. Imajući u vidu da je fotografija oglasa,…\nU ekspediciji koja je trajala četiri dana tih od 19 istraživača spustio se konopcem do samog dna Grupa kineskih i britanskih istraživača krenula je u četverodnevnu ekspediciju da bi zajedno otkrili šta skriva tajanstveni otvor u zemlji. Istražujući veliku rupu u šumi Guansji, Kinezi su uz pomoć Britanaca otkrili čitav kompleks pećina. U ekspediciji koja…\nKUĆA IZ SNOVA: Divna montažna kuća sa 4 spavaće sobe (DETALJAN PLAN) POVRŠINA Prizemlje – neto : 92.14 m2 Sprat – neto : 92.75 m2 VREME MONTAŽE 22 do 25 dana CENA Termo standard gradnje / energetski razred A / EU RT 2012 norma od 78.081,00 Eura PLAN PRIZEMLJE SPRAT (mojakucaivrt.com)\nKupatila su jedan od sastavnih dijelova svakog stana ili kuće jer su to prostorije u kojima obavljamo svoje fiziološke potrebe kao i svoju ličnu higijenu. Prostorija je za koju se može reći da najviše koristimo i zbog toga treba da u nju najviše ulažemo. Danas je zahvaljujući modernizovanosti moguće urediti svoja kupatila fenomenalno a i…\nOvaj čovjek našao način kako da se GRIJE BESPLATNO CIJELU GODINU a pogledajte i kako!!!\nOvaj čovjek je imao izrazito visoke račune za grijanje, a itekako kada se u to uračunaju drva, ugalj, struja i klasični pelet koji se pravi od drveta. Rade Vujić je čovjek koji je odlučio da će sam pronaći način na koji će da smanji svoje troškove za grijanje. On dolazi iz sela Sitneša kod Srpca,…\nRadnici, koji su bili angažovani na ovom građevinskom projektu, pronašli su zube nakon što su razbili zid na drugom spratu poslovne zgrade koja je izgrađena 1900. godine, kazao je Donald Dejvis, izvršni direktor muzeja Valdost, prenosi Foks njuz. Dok je još nejasno zašto su se zubi nalazi unutar zida, Hari Evans, istoričar koji radi u…\nAko vam se desi da imate osjećak kao da pred vašim očima plutaju MRLJICE, TAČKICE ILI MUŠICE!!!\nPonekad vam se desi da vam pred očim plutaju tačkice, mrljice ili čak mušice a to se dešava samo kada se zagledate u neki predmet ili zid a ponekada i kada čitate. Tada trebate da obratite posebnu pažnju na to i naravno obavezno da posjetite svog liječnika. Tada u tom trenutku kada vam se nešto…\nZavisno od načina na koji je kuhate, riža može da sadrži veliku količinu arsena koji je izuzetno štetan za vaše zdravlje. Većina žena kuha rižu na ovaj način a nije svjesna da tako sama sebi ugrižava život kao i život svojih najbližih ukućana koji jedu njenu hranu. Kuhate li vi rižu tako da je stavite…\nPismeni iz matematike ovog učenika šokirao profesorku: Koju biste mu vi ocenu dali? “Kec” k’o vrata ili 5 za umetnički “dojam”\nSlika govori hiljadu reči. U grupi na Fejsbuku “Profesori matematike”, matematičarka se našla u “nebranom grožđu”,pa je potražila pomoć oko ocenjivanja zadatka jednog učenika. Iako ste možda u prvi mah pomislili, ne obraćajući pažnju na profesorkinu dilemu, ipak nije u pitanju rad iz likovnog, već iz matematike. Šta se učeniku desilo pa je rešio da…


Filmovi i psihologija | Ćaskanja\nFilmovi i psihologija\nKako na vas utiču domaći i strani filmovi?\nKako filmovi puni nasilja deluju na vas, a kakve posledice mogu imati na decu i mlade?\nDa li je sve zaista samo stvar ukusa, da li je sve to samo laka zabava ili nešto više od toga?\nPonekad mi se čini da ljudi iz sveta filma nemaju baš talenta da stvore nešto novo, ponekad deluje kao da su zapali u krizu i ne znaju šta novo da predstave gledaocima. Stiče se utisak da stalno gledamo nešto već viđeno. Uz toliko prelepih tema, sa toliko mnogo motiva, pored svih ispisanih knjiga, scenarija, uz ovakvu tehniku koju imamo danas, mislim da je moguće izaći iz ustaljenog šablona akcionih filmova koje se svakodnevno serviraju gledaocima, koji iznova sve gutaju, a ne zapitaju se - da li imamo nešto pametnije i bolje?\nFilmofil sam i volim najrazlicitije tipove filmova.\nKoliko mi nekad prijaju filmovi sa ozbiljnom i zahtevnom tematikom, toliko mi prijaju i komedije nekada, najcesce kad sam umorna, pa ne zelim bilo kakva naprezanja.\nZanrove koje najvise preferiram su sf ( zbog maste ) i misterije ( zbog zahtevanja aktivnog razmisljanja o temi filma ), volim filmove sa apokalipsticnom tematikom ( iako imaju najcesce srecan kraj, volim ih zbog adrenalina, s ozbirom da se bas unesem u pricu ), ponekad odgledam i poneki horor, al na njima sam vec teska, s ozbirom da sam jaaaako gadljiva, te za vecinu zeludac i nemam ( recimo filmovi poput Saw ili Pogresnih skretanja, svaki pokusaj gledanja tih filmova uznemirio me je )\nTakodje volim filmove sa istorijskom tematikom, no njih nisam sposobna da gledam,a da pri tom krajnje kriticno ne posmatram sve do najsitnijih detalja, jer sam alegicna na filmove koji su kao istorijski, a zapravo se x detalja ubace koji nemaju veze sa realnoscu ( primer za to bi bio film 300, koji sam dozivlea kao parodiju na termopilsku bitku ). U sustini vidim li u takvim filmovima da se znacajnije odstupa od realne istorije, otpisujem ih kao dobre.\nZanrovi koje ne volim su tipicne americke tzv. romanticne komedije, koje su mi izlisne, povrsne i na tinejdzerskom nivou ( da , sa 13-14 godina ti filmovi su mi bili cool ). Takodje sam alergicna i na sve tipove filmova ala Gospodar prstenova ili Hari Poter.\nNe volim ni filmove, koje stvarno ne znam u koji bih zanr svrstala, gde sat i po vremena ne mozes shvatiti radnju, pouku i sta je pisac hteo reci...Ono kad se zapitate sto ste uopste utrosili 100 minuta svog zivota ( tipican, ne bas najsrecniji, primer takvog filma je Seks i grad ).\nSto se tice pitanja na kraju..Mozemo li bolje? Pa verovatno. Nisam bas toliko kao Boki kriticki nastorojena prema generalnoj danasnjoj kinematografiji, jer smatram da dobrih filmova ima i danas.\nSto se tice filmova koji se rade prema knijigama, oni su najcesce za moj ukus, promasaji. Iz nekog razloga vecina rezisera je sklona modifikovanju same radnje, ponekad ima cudnih poteza tipa izbacivanje relativno znacajnih likova iz knjige, te smatram da je jaaako, jako mali broj filmova uspeo da isprati knjige na pravi nacin.\nBoki je kritički nastrojen prema bezvrednoj kinematografiji. Nasilje, ludačke vožnje kolima, ubistva, samoubistva, silovanja, odvratne scene...mislim da ih imamo i previše. Da pomenem film koji je mene jako uznemirio "Srpski film", "Lepa sela lepo gore", svi mogući filmovi o američkim herojima koji su neuništivi, toliko ponavljanja istih i sličnih scena nasilja, ja toliku krizu u svetu filma nisam dugo video. Najgore je kada naši ljudi počnu da kopiraju loše, umesto dobre filmove. Imamo valjda takvu ljubav da ovde može da uđe u bioskope i domove sve ono što čak i drugi neće i odbace.\nI ja gledam filmove po romanima, istorijske, mitološke, komedije i romantične, ali previše smo zasuti totalnim bezvezarijama u drugim žanrovima. Ko koliko prihvata od mladih takve filmove i kako ih spajaju sa sopstvenim životom, sa čime se poistovećuju, koga smatraju uzorom i idolom - mafijaše, loše policajce, ulične secikese, dilere, narkomane ili jednostavno vole kada glavni junak usmrti gomilu ljudi. U svim ovim filmovima, što je najgore vrte se potpuno isti ljudi, od Stivena Sigala, preko Stalonea, pa do ostale bulumente koje očigledno nema talenta da glumi i u drugim žanrovima, ali to je druga tema. Ovde je bitan odnos filma i psihologije.\nDa pomenem pored Srpskog filma i Klip je veliku medijsku paznju dobio. Pogledala oba i zaista nisam sigurna kojim recima bih to prokomentarisala.\nSrpski film ne bih gledao ni za 500 evra. Lepa sele su zaista jako potresan film. Inače, volim komedije, filmove koji me opuštaju, ne volim horore.\nAnči je lepo opisala sve ono što bih i ja rekla (ko zna koji put ovo ponovih )\nDakle volim sve što je neobično ima lepu priču,gde nemogu da provalim kraj filma...Da me ne opterećuje i ne užasava jer sam jako osetljiva,pa zato horore ne gledam uopšte... Volim animirane filmove baš upravo odgledah jedan lep dugometražni zove se Tajni Arijetin svet - http://www.filmovizija.com/the-secret-world-of-arrietty-2010-video_e1911dba6.html koga zanima nek pogleda zaista je divna priča...\nO našim filmovima imam jako oskudno mišljenje jer za svega par njih mogu reći da vrede gledanja...\nFilmovi danas u velikoj meri utiču na mlade. Znam to iz sopstvenog okruženja. Sestrina klinka zna napamet sve serijale "Žikine dinastije".\nAkcioni filmovi puni nasilja su pored SF-a i Gospodara prstenova i Harija Potera omiljeni kod tinejdžera.\nTo je loše. Termini emitovanja takvih filmova punih nasilja bi trebalo da se promene.\nŠto se mene tiče, volim istorijske drame i one sa temom apokalipse-isto kao Anchy. Volim i porodične drame, pa rado gledam i reprize.\nU principu, nisam filmofil, ali mi se nekada dešava da danima gledam samo filmove i serije, a da sam minimalno na netu i u tom periodu ne čitam ništa.\n"Srpski film" nisam gledala, i ne mogu ništa da kažem o njemu, jer sam zaista neobaveštena kada su filmovi u pitanju.\nDa, dešava mi se da se uživim u radnju filma, da se radujem, strepim, tugujem sa glavnim i omiljenim filmskim junakom.


Srbija IT sektor, Srbija IT Rojters izveštaj | Tech | Uređaji\nSvetski mediji: IT je budućnost Srbije | Smartlife RS\nSvetski mediji: IT je budućnost Srbije 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n16.08.2018. / 20:37\nIT je jedno od najjačih ekonomskih uporišta naše zemlje, koje svake godine generiše sve više novca i pomaže Srbiji da izađe iz višedecenijske stagnacije, smatra jedna od najvećih svetskih novinskih agencija.\nAgencija Rojters piše u svom izveštaju o ubrzanom razvoju srpskog IT sektora i njegovom doprinosu ubrzanju rasta bruto proizvoda zemlje, navodeći da Srbija, iako mali igrač u svetskim, pa i zapadnoevropskim okvirima, sada generiše 10 odsto BDP-a od informacionih tehnologija.\nSrbija, zemlja koja smatra pronalazača Nikolu Teslu jednim od svojih najpoznatijih sinova, gleda na tehnologiju, kao sredstvo koje će joj pomoći da izađe iz višedecenijske ekonomske stagnacije u koju je upala nakon ratova na Balkanu 90-ih godina, počinje priču britanska agencija.\nMinistar finansija Siniša Mali kaže da je izvoz tehnologije doneo zemlji u dosadašnjem toku godine milijardu evra (1.2 milijarde dolara) u poređenju sa oko 900 miliona evra u 2017. godini, čime se IT svrstava u prva tri izvozna sektora, pored automobilske industrije i poljoprivrede, navodi se u tekstu.\nSrpske kompanije, dodaje se dalje, proizvode softvere za širok spektar industrija - od poljoprivrede do medicine, kao i aplikacije za prevoznike tipa "Uber", za Cloud tehnologije, onlajn igre... Bave se, takođe pružanjem usluga kol-centara (call) i pomoći klijentima.\nU tekstu se napominje da pod premijerkom Anom Brnabić (42), čiji prethodni radni angažman karakteriše promovisanje preduzetništva, Srbija pojačava podršku startap sceni i animira multinacionalne kompanije da započnu poslovanje u Srbiji, privlačeći strane investitore niskim platama i subvencije do 10.000 evra po zaposlenom. "Informatika i visoke tehnologije, kao i digitalna agenda su budućnost naše ekonomije", izjavio je za Rojters predsednik Srbije Aleksandar Vučić. "IT sektor u Srbiji je proizvod naše inteligencije... moramo da nastavimo da obučavamo što više ljudi za rad u ovom sektoru", dodao je on.\nU tekstu se, takođe navodi da su vodeće svetske tehnološke firme, uključujući Microsoft, IBM i Intel, ili već osnovale razvojne centre u Srbiji ili su dale licence za “autsorsing“ usluge lokalnim firmama, nudeći tri puta veća primanja od prosečne mesečne plate od 420 evra, ali su i te visoke plate i dalje niže od onih koje bi plaćale u zemljama Evropske unije.\nNavodeći da i kompanija Google podržava rastuću startap scenu u Srbiji udruživši snage sa organizacijom beogradske tehnološke zajednice Startit, Rojters je predstavio pojedine najuspešnije srpske IT firme koje su se probile na međunarodno tržište kao što su Nordeus, koji je razvio igru "Top Eleven Football Manager", koja je na vrhu liste najprodavanijih u prodavnicama aplikacija, i firma Stoberi Enerdži, koja razvija "pametne" klupe koje se nalaze na javnim mestima, napajaju se solarnom energijom i korisnicima omogućuju pristup bežičnom internetu, punjenju telefona i informacione servise.\nU tekstu se ističe da je prošle godine, prema analizi koju je objavila Komisija za zaštitu konkurencije, u Srbiji bilo više od 2.000 firmi u tehnološkom sektoru u odnosu na 700 kompanija 2006. godine, te da su prihodi udvostručeni na 1.5 milijardi evra.\n"Neto izvoz svih usluga ove zemlje kandidata za ulazak u EU porastao je po godišnjoj stopi od 23.2 odsto u prvoj polovini 2018. godine, vođen informacionim i komunikacionim tehnologijama i sektorom usluga", piše Rojters uz napomenu da se prema proceni centralne banke očekuje da će privreda Srbije ove godine porasti za četiri odsto sa prošlogodišnjeg nivoa od 2.0 procenta.\nstartap ekonomija privreda srbije it Tehnologija Srbija


„Nacionalni parkovi Crne Gore“ brinu o Ulcinjskoj solani | Energetski portal Srbije\n„Nacionalni parkovi Crne Gore“ brinu o Ulcinjskoj solani\n30.08. 2018 Vesti | Region\nJavnom preduzeću Nacionalni parkovi Crne Gore produžava se Ugovor o zakupu Ulcinjske solane na još jednu godinu, počev od 24. avgusta ove godine.\nCilj uzimanja u zakup imovine Solane je nastavak aktivnosti na zaštiti i unapređivanju uspostavljenog ekosistema u zakupljenom području, obezbeđivanju fizičke i tehničke zaštite imovine i sprečavanju vršenja protivpravnih radnji.\nStečajni upravnik u stečajnom dužniku AD Solana „Bajo Sekulić“ – Ulcinj u stečaju, na osnovu člana 22. Zakona o insolventnosti privrednih društava, odlučujući o produženju ugovora o zakupu, zaključenog između stečajnog dužnika i Javnog preduzeća za nacionalne parkove Crne Gore, doneo je Odluku kojom se aneksira Ugovor o zakupu od 23.08.2016. godine na način što se ugovoreni rok zakup produžava na još godinu dana, počev od 24.08.2018.godine.\nJPNPCG je obavestilo sud i stečajnog upravnika da je zainteresovano za nastavak zakupa, a u svrhu već započetih aktivnosti koje se odnose na održavanje i unapređivanje uspostavljenog ekosistema u zakupljenom području.\nOdlukom Vlade Crne Gore, Javnom preduzeću za nacionalne parkove Crne Gore, 24. avgusta 2015. godine, poverena realizacija aktivnosti u cilju zaštite bogatog biljnog i životinjskog sveta ulcinjske solane. S tim u vezi, formirano je Savetodavno telo za zaštitu Solane sastavljeno od predstavnika najznačajnijh subjekata nadležnih za zaštitu biodiverziteta, te pripremljeni jednogodišnji Programi rada za Solanu.\nOd najznačajnijih aktivnosti, izdvajamo održavanje vodnog režima na solanskim bazenima. JPNPCG je prošle godine uz pomoć Vlade Crne Gore i Ministarstva održivog razvoja i turizma rešilo problem popravke postojeće pumpe i nabavku nove.\nU ovom periodu kao ključan izazov u upravljanju vodnim režimom izdvaja se sanacija narušenih nasipa i bentova za čiju rekonstrukciju su neophodna značajna finansijska sredstva. U tom pravcu JPNPCG je uputilo društveno odgovornim subjektima zahtev za sponzorstvo u cilju nabavke ili iznajmljivanja bagera za potrebe sanacije narušenih bentova i nasipa.\nJPNPCG redovno vrši mesečni monitoring karakterističnih ptica imajući u vidu da je Ulcinjska solana prepoznata po bogatstvu ptičjeg sveta sa oko 250 registrovanih vrsta ptica. S tim u vezi, posebno izdvajamo monitoring flamingosa karakteristične vrste Ulcinjske solane.\nU cilju zaštite flore na prostoru Ulcinjske solane izvršeno je kartiranje halofitne vegetacije. Sastojine halofitnih biljaka su vrlo značajne jer u Crnoj Gori se javljaju samo na malim površinama (zemljište oko Tivatskih solila i Tivatskom polju, kao i na Ulcinjskoj solani).\nTerenska istraživanja sa ciljem inventarizacije flore realizovana su u različitim godišnjim aspektima kako bi se upotpunila postojeća baza podataka o biljnim vrstama Solane. Isto tako, Služba zaštite angažovana za zaštitu prostora, redovno vrši akcije uređivanja prostora na Ulcinjskoj solani.


KC Grad: Navijaj za komšije\nNaslovna » Izlasci » Sport » KC Grad: Navijaj za komšije\nNavijaj za komÅ¡ije\nNeko drugi 9. juni 2014. Sport Komentari su isključeni na KC Grad: Navijaj za komšije\nPod sloganom „Navijaj za komšije!“, Inicijativa mladih za ljudska prava organizuje gledanje utakmica sa Svetskog prvenstva u fudbalu u kojima će igrati reprezentacija Hrvatske i Bosne i Hercegovine.\nPojam navijač je tokom prethodnih decenija u Srbiji devalvirao i gubio svoje pravo značenje svaki put kada bi se koristio kao sinonim za huligane i nasilnike kojima je jedina zajednička osobina sa navijačima – mesto okupljanja.\nGodinama se ne navija za, već protiv nekoga, što će verovatno biti slučaj i na ovom Svetskom prvenstvu. U želji da se promovišu dobrosusedski odnosi, zdravo navijanje i sportski duh – Inicijativa organizuje gledanje utakmica u kojima će igrati reprezentacija Hrvatske i Bosne i Hercegovine u Kulturnom centru Grad (Braće Krsmanovića 4).\nPrva takva utakmica biće ujedno i utakmica otvaranja Svetskog prvenstva, zakazana za 12. jun od 22.00, između Brazila i Hrvatske. Svi koji žele da prate ovu i naredne utakmice u društvu onih koji će navijati za komšije, pozvani su da dođu u Kulturni centar Grad. Navijaj za komšije 12. juna od 22.00, 15. juna od 00.00, 18. juna od 00.00, 21. juna od 00.00, 23. juna od 22.00 i 25. juna od 18.00.\n„S obzirom na to da ove godine Srbija ne učestvuje na najvećem svetskom fudbalskom takmičenju – zašto ne bismo zajedno podržali naše komšije? Vidimo se u Kulturnom centru Grad“, piše u saopštenju ove organizacije. (danubeogradu.rs)\nTagovidub fudbal izlasci kc grad sp u fudbalu sport tv vesti\nPrethodni Beograd Velograd – biciklistički festival 14. juna\nSledeći Varela obećava nezaboravan provod!


Ferrari predstavio SF70-H | GPF1Vesti\nFerrari će danas odraditi fimski dan na svojoj stazi u Fioranu\nEkipa Ferrari je danas predstavila svog pretedenta na titulu putem video prezentacije. Novi bolid će nositi ime SF70-H, i kao i prošle sezone će ga voziti Sebastian Vettel i Kimi Raikkonen. Ono što je svakako odmah vidljivo na bolidu je “ajkulino peraje” koje je karakteristika većine dosada predstavljenih bolida.\nKao i Mercedes i Ferrari ima T-krilo na zadnjem kraju svog bolida a vidljiv je i povratak crvenoj boji na većini površina samog bolida. Agresivno dizajnirane bočne strane i neobična visina samog bolida su još jedna karakteristika koja se može videti iz predstavljenog bolida.


LE SIVORY PUNTA CANA BY PORT BLUE BOUTIQUE 5*- Punta Cana - Manga Trip Travel - Egzotične avanture i Daleka putovanja\nLE SIVORY PUNTA CANA BY PORT BLUE BOUTIQUE 5*- Dominikana, Punta Cana\nLokacija: Ovaj stilski, butique hotel, sa modernim oblicima i nameštajem od finog drveta, nalazi se na mirnoj lokaciji u tropskoj vegetaciji u najistočnijem delu Dominikanske Republike sa zlatnom privatnom plažom samo su neke od prednosti ovog hotela, koje će vam omogućiti odmor iz snova.\nHotel: Gostima su na raspolaganju 4 restorana koji poslužuju specijalitete internacionalne, mediteranske, meksičke, azijske, vegeterijanske i regionalne kuhinje, 2 bara, bazen sa ležaljkama i suncobranima, prodavnica suvenira, frizer, butik, usluga čuvanja dece (uz doplatu). Gostima je dostupan internet.\nSmeštaj: Kompleks se sastoji od 55 soba.\nDeluxe Junior Suite: veličine oko 60 m², nalazi se pored vrta sa pogledom na isti. Ukupan broj soba u ovom tipu sobe: 1, podeljenih na sledeći način: kombinovana dnevna soba/spavaća soba. Sobe imaju: klimu, ventilator, sef (besplatno), aparat za kafu/čaj, mini bar (uz doplatu), roomservice (uz doplatu), telefon, SAT TV, internet, kupatilo, fen za kosu, terasa sa garniturom za sedenje.\nLuxury Juniorsuite Ocean Front: veličine oko 60 m², oceanfront sa pogledom na more. Ukupan broj soba u ovom tipu sobe: 1, podeljenih na sledeći način: kombinovana dnevna soba/spavaća soba. Sobe imaju: klimu, ventilator, sef (besplatno), aparat za kafu/čaj, mini bar (uz doplatu), roomservice (uz doplatu), telefon, SAT TV, internet, kupatilo, fen za kosu, terasa sa garniturom za sedenje, ležaljkama, privatnim bazenom i vrtom.\nSuite Terrace Jacuzzi: veličine oko 85 m², nalazi se pored vrta sa pogledom na more ili na vrt. Ukupan broj soba u ovom tipu sobe: 2, podeljenih na sledeći način: kombinovana dnevna soba/spavaća soba, 1 spavaća soba. Sobe imaju: klimu, ventilator, sef (besplatno), aparat za kafu/čaj, mini bar (uz doplatu), roomservice (uz doplatu), telefon, SAT TV, internet, kupatilo, fen za kosu, terasa sa ležaljkama i đakuzijem.\nPremium Junior Suite Ocen Front: veličine oko 650 m², prvi red na plaži sa pogledom na more ili na okean. Ukupan broj soba u ovom tipu sobe: 1, podeljenih na sledeći način: kombinovana dnevna soba / spavaća soba. Sobe imaju: klimu, ventilator, sef (besplatno), aparat za kafu/čaj, mini bar (uz doplatu), roomservice (uz doplatu), telefon, SAT TV, internet, kupatilo, fen za kosu, terasa sa garniturom za sedenje.\nUključeno u cenu: jedrenje, veslanje, ronjenje, kajak, tenis,, teretana\nZabava: sportske animacije, uživo muzika svake nedelje, plesne večeri, bilijar


Akcije Archives - Crveni krst Vračar\nAKCIJA DAVANJA KRVI 11.05.2021. 11. maj je Nacionalni dan dobrovoljnih davaoca krvi i ovim povodom smo u saradnji sa GO Vračari Institutum za transfuziju krvi organizovali akciju davanja krvi i uručenje priznanja za višestruke davaoce.Ovim putem vas pozivamo da dođete i podržite akciju, učinite humano delo koje ne zahteva više od 15 minuta vašeg vremena.Ukoliko imate nedoumice da li možete […]\nSvetski dan zdravlja Ove godine Svetski dan zdravlja, usmeren je na izgradnju pravednijeg, zdravijeg sveta i treba da promoviše zdravstvenu ravnopravnost, koja će biti polazna osnova za jednogodišnju kampanju ravnopravnosti čiji je cilj okupljanje ljudi u izgradnji pravednijeg, zdravijeg sveta. Pandemija COVID-19 je istakla i povećala nejednakosti u zdravstvu. Na osnovu trenutnih socioekonomskih analiza, predviđa se da će se nejednakosti […]\nU saradnji sa Institutom za transfuziju krvi Srbije, organizovali smo akciju davanja krvi u svečanoj sali gradske opštine Vračar, Njegoševa 77.Ovim putem vas pozivamo da ukoliko imate između 18 i 65 godina, dobrog ste zdravlja i želite da pomognete nekome, dodjite u Njegoševu 77 u sredu 03.02.2021. od 10-14 časova.Kako bi sačuvali Vaše zdravlje i ostalih prisutnih na svim akcijama […]\nU Srbiji se pod sloganom: „365 DANA BEZ DUVANA” obeležava 31. januar – Nacionalni dan bez duvana. Ove godine, pored ukazivanja na štetne efekte upotrebe duvana i duvanskih proizvoda i izloženosti duvanskom dimu, posebno se naglašava značaj prestanka pušenja. Posledice upotrebe duvana i izloženosti duvanskom dimu Duvanski dim sadrži više od 7000 različitih supstanci, među kojima je preko 250 jedinjenja […]\nPrihvatni centar za beskućnike na Vračaru\nSa početkom hladnih decembarskih dana na inicijativu gradskog sekretarijata za socijalnu zaštitu otvorili smo privremeni dnevni centar za lica koja žive na ulici. Objekat za ovu namenu je ustupila GO Vračar u Sazonovoj 119. Centar je dnevnog tipa gde korisnici mogu da se utople, popiju tople napitke, pojedu obrok i preuzmu neophodnu garderobu. Korisnicima takođe pružamo sve neophodne informacije, kako […]\nS obzirom na nastale okolnosti koje su nas zadesile pandemijom COVID 19 mnoge stvari su nam ostale uskraćene.Svesni okolnosti želimo da doprinesemo da se desi promena na bolje. Tokom ove godine mnoge prilike smo propustili, neko ekskurzije, neko mature, ali jedna cela generacija maturanata je ostala bez mogućnosti da dokaže svoju ljudsku veličinu po prvi put iz školske klupe. […]\nPodela donacije u COVID bolnicama II deo\nOve nedelje se nismo mnogo oglašavali ali to ne znači da smo bili manje vredni nego inače. Naprotiv, uspeli da prikupimo vaše donacije obavimo nabavku i ostavimo deo do dva COVID centra VMC Karaburma i KBC Zvezdara. Nakon nabavki majica, sokova i kozmetičkih sredstava čekao nas je posao sortiranja i pakovanja. Sve to je izgledalo otprilike ovako. Uz malo truda, […]\nAkcija prikupljanja donacija za medicinske radnike u beogradskim kovid bolnicama\nCrveni krst Vračara podržava inicijativu grupe gradjana za prikupljanje sredstava za podršku medicinskim radnicima u beogradskim kovid bolnicama. Od 11.jula 2020. preko 40 ljudi dobre volje se odazvalo akciji i doniralo novac. Za 4 dana prikupljeno je nešto više od 100000 dinara za nabavku pića, osveženja, slatkiša, sredstava za higijenu i negu kože (šampona, kupki, balzama za kosu i slično). […]\nAktivnosti CK Vračar za vreme pandemije kovid virusa\nPrimarna aktivnost CK Vračar u vreme pandemije kovid virusa bila je da aktivno učestvuje u pomoći sugradjanima. Tokom vanrednog stanja organizovali smo nabavku namirnica za gradjane u samoizolaciji i time svakodnevno pomagali oko 500 porodica na opštini Vračar. Ukupno je dostavljeno 5,5 tona namirnica. Previous Next U saradnji sa volonterskim servisom GO Vračar podelili smo 6000 paketa hrane i 6000 paketa […]


Pristup finansiranju preduzeća u okviru Evrozone tokom... - Vuković i partneri\nPristup finansiranju preduzeća u okviru Evrozone tokom…\nPristup finansiranju preduzeća u okviru Evrozone tokom 2021. godine\nU novembru 2021. godine Evropska centralna banka (ECB) objavila je svoj 25. po redu, godišnji Izveštaj o pristupu finansiranju preduzeća u Evrozoni (SAFE). Analiza je sprovedena u periodu između 6. septembra i 15. oktobra, a pokriva period između aprila i septembra 2021. godine. Uzorak je obuhvatio 10,493 preduzeća u Evrozoni, od kojih 91% ima manje od 250 zaposlenih. Izveštaj ukazuje na promene finansijske situacije preduzeća, kao i sve veću dostupost i potrebu za eksternim finansiranjem. Ispitana su dešavanja na nivou Evrozone i u pojedinačnim zemljama, a rezultati daju odraz mikro, malih i srednjih preduzeća (MSP), kao i velikih firmi.\nPokazalo se da je glavna briga preduzeća svih veličina u Evrozoni nedostatak kvalifikovane radne snage što direktno utiče na njihovu poslovnu aktivnost, a sve to praćeno je i otežanim pristupom potrošačima. Održiva ekonomska aktivnost MSP-ova beleži rast prometa za 15%, (čime je sa -29% zabeležen porast do -14%) dok su sa druge strane, nastavili da beleže pad profita, uz značajniji napredak u odnosu na prethodni izveštaj (-6% u poređenju sa 35%). Pad profita uslovljen je uvećanjem drugih troškova kao što su troškovi materijala, energije i radne snage.\nEkonomski oporavak prisutan je u svim preduzećima, dok je utisak da su veće kompanije napredovale bržim tempom. U poređenju sa prethodnim istraživanjem, velika preduzeća prijavila su rast prometa (41%), ali i rast profita (20%).\nPreduzeća Evrozone prijavila su umereno uvećanje potražnje za bankarskim kreditima i kreditnim linijama, koje je znatno niže u odnosu na prethodni period. Oko 2% MSP-ova prijavilo veću potražnju za bankarskim kreditima (pad sa 12%) i 4% povećanu potražnju za kreditnim linijama (pad sa 10%). Eksterno i interno finansiranje pretežno je usmereno na fiksne investicije, zalihe i obrtna sredstva, dok je oko 20% MSP-ova ovakva finansiranja koristilo za zaposlenje i obuku novih zaposlenih, kao i za razvoj i lansiranje novih proizvoda. Velika preduzeća koristila su bankarske kredite usled potrebe za fiksnim investicijama. Sve u svemu, preduzeća svih veličina, sa izuzetkom srednjih firmi, ukazale su na povratak na nivoe dostupnosti bankarskih kredita pre pandemije COVID-19.\nEksterno finansiranje MSP-ova vratilo se na negativnu teritoriju, kao što je to bio slučaj pre pandemije, kako na nivou Evrozone (-2%, pad sa 4%), tako i u većini zemalja članica EU. MSP-ovi Evrozone bili su stava da makroekonomska sredina više ne utiče negativno na dostupnost eksternog finansiranja, dok su velike kompanije smatrale da ovakvo okruženje ima jak pozitivan uticaj na njihov pristup eksternom finansiranju.\nAnketa je pokazala da je veći procenat MSP-ova primetio poboljšanje u spremnosti banaka za kreditiranje (11%). Pored toga, preduzeća Evrozone opšte ekonomske izglede više ne doživljavaju kao prepreku njihovom pristupu finansijama. Javna finansijska podrška uzeta je kao faktor koji doprinosi pristupu finansija, sa većim procentom među mikro i malim preduzećima. Velike kompanije prijavile su lakši pristup finansiranju u odnosu na MSP-ove. Oko 42% velikih firmi apliciralo je za kredit, sa većom stopom uspeha u odnosu na MSP (85%), te nižom stopom odbijanja (2%). Prema rezultatima istraživanja, prosečna kamatna stopa koja se naplaćuje velikim preduzećima na kreditne linije bila je za oko 129 baznih poena niža od one koju plaćaju MSP, uz neznatno povećanje raspona u poređenju sa prethodnom anketom.\nSve u svemu, rezultati ankete pokazuju da je oporavak ekonomske aktivnosti bio povoljan za MSP-ove Evrozone, što se ogleda u široko rasprostranjenom povećanju prometa. Uslovi za pristup finansijama su poboljšani, a dostupnost eksternih finansija se smatrala većom od potražnje za njima. MSP u narednim mesecima očekuju poboljšanje dostupnosti većine eksternih izvora finansiranja do nivoa sličnih onima koji su preovladavali pre pandemije.


prof. dr Biljana Radić-Bojanić | FF\nPrimenjena kognitivna lingvistika\nInterkulturna komunikacija u nastavi engleskog jezika\nUsvajanje drugog jezika: faktori, konteksti, sadržaji\nKvalitativno istraživanje u nastavi stranih jezika\nDoktorske akademske studije trećeg stepena\nProblemska nastava i veština pisanja u nastavi engleskog poslovnog jezika, Ivana Martinović Barbul, 26.11.2019.\nPotrebe studenata informacionih tehnologija u nastavi engleskog jezika u Srbiji, Tijana Dabić, 18.04.2016.\nJezička anksioznost i uspešnost učenja engleskog jezika u višim razredima osnovnih škola, Radmila Suzić, 01.02.2016.\nZastupljenost afektivnih strategija učenja engleskog jezika kod studenata na nematičnim fakultetima, Ivana Ćirković-Miladinović, 04.06.2014.\nAnksioznost pri komuniciranju kod učenika viših razreda osnovne škole, Sonja Novak, 30.10.2018.\nRazlike između jednojezičnih i višejezičnih govornika pri učenju engleskog jezika kao stranog: istraživačka studija o pasivu, Dejan Vicai, 21.09.2018.\nUsmerenje ka cilju i strategije učenja u usvajanju engleskog kao stranog jezika na visokoškolskom nivou, Stela Ivković, 30.06.2017.\nInduktivni pristup u podučavanju gramatike u udžbenicima za učenike engleskog jezika naprednog nivoa, Vanja Ljubić, 30.03.2017.\nOdnos između perceptivnih stilova učenja učenika šestog razreda i perceptivnih stilova zastupljenih u četiri različita udžbenika engleskog jezika kao stranog, Lana Matijević, 09.02.2017.\nUticaj ekstraverzije/introverzije na strategije učenja jezika i uspešnost u učenju jezika, Iva Stanković, 26.01.2017.\nFormative assessment of young second language learners at the pre-literacy level (age 5), Jovana Dodić, 28.09.2016.\nIntrovertni i ekstravertni tip ličnosti učenika u srednjoškolskoj nastavi engleskog jezika kao stranog, Tijana Dorotić, 27.09.2016.\nUticaj masovnih medija na usvajanje vokabulara engleskog jezika kod učenika drugog i četvrtog razreda jezičke gimnazije, Jelena Sanader, 27.09.2016.\nSlika žene u španskim i engleskim poslovicama, Marina Ivanović, 15.09.2016.\nAnaliza potreba srpskih programera u domenu upotrebe engleskog jezika, Maja Kanjevac, 21.12.2015.\nRazvoj južnoafričkog engleskog kroz istoriju, Jovana Živak, 16.10.2015.\nSamoocenjivanje gramatičke kompetencije kod učenika viših razreda osnovne škole, Ivana Nikačev, 30.03.2015.\nFejsbuk kao alat za učenje engleskog jezika van učionice u filološkoj gimnaziji, Jelena Petrović, 25.06.2014.\nFunkcije pasiva u ustavu Sjedinjenih Američkih Država, Jelena Plavšić, 03.03.2014.\nUloga derivacione morfologije u usvajanju vokabulara u stranom jeziku, Nela Maluckov, 03.09.2013.\nAnaliza elemenata kulture u udžbenicima od petog do osmog razreda: kvantitativni i kvalitativni pristup, Marijana Pop-Jovanov, 10.06.2013.\nIstorija i razvoj afroameričkog varijateta engleskog jezika, Stefan Ilić, 22.03.2013.\nJapanski engleski u društveno-istorijskom kontekstu, Bojana Krsmanović, 21.12.2012.\nPoreklo leksike novozelandskog varijeteta engleskog jezika, Ljiljana Gačić, 18.12.2012.\nStavovi nastavnika prema nastavi kulture sa autentičnim materijalom na ranom uzrastu, Dragana Tatić, 18.12.2012.\nPodizanje interkulturalne svesti u srednjim školama u Srbiji, Danijela Pop-Jovanov, 05.12.2012.\nRodna neravnopravnost u engleskom i srpskom jeziku:morfološki ,semantički i sintaksički aspekti, Jelena Stanišić, 01.12.2012.\nStrategije za usvajanje vokabulara kod učenika srednje škole, Slavica Filipović, 19.10.2012.\nBilingvizam i etnolingvistička vitalnost imigranata prve i druge generacije, Stanislava Jovičić Vinokić, 02.10.2012.\nStrategija čitanja kod učenika srednjih škola, Marina Đurđević, 24.09.2012.\nUpotreba totalnog fizičkog odgovora u predavanju mlađim učenicima, Nataša Krstekanić, 10.05.2012.\nIgre kao motivaciono sretstvo u nastavi engleskog u srednjim školama, Ivana Maj, 12.11.2011.\nPrikaz aktivne uloge žene u člancima o seksu i poslu u časopisima za žene, Sofija Beuerle, 08.11.2011.\nStandardizacija terminologije mešovitih borilačkih veština, Nikola Rupić, 03.11.2011.\nUticaj stilova učenja na usvajanje vokabulara engleskog jezika na ranom uzrastu, Vanja Bosanac, 03.11.2011.\nUčenje reči kroz grupni rad kod učenika osmog razreda osnovne škole, Jasna Kapelan, 07.10.2011.


Zanimljivosti dana : U drevnoj kineskoj grobnici arheolozi otkrili ''Eliksir besmrtnosti''?!\nArheolozi iz kine, u provinciji Henan, u jednoj od drevnih grobnica su pronašli 2.000 godina star bronzani krčag u kome se navodno nalazio "eliksir besmrtnosti"?!....\nOko tri i po litra napitka pronađeno je u drevnoj grobnici tokom iskopavanja u oktobru mesecu prošle 2108.godine. Prvobitno su stručnjaci-arheolozi mislili da se radi o piću, jer je mirisalo na alkohol.\nNavodni "Eliksir besmrtosti" je pronađen u grobnici plemićke porodice iz perioda dinastije Zapadnog Hana, koja je vladala između 202. godine pre nove ere do 8. godine nove ere.\nNEOBIČNO! Pronađen jedinstveni dvostruki dijamant\nJedinstven dvostruki dijamant sa draguljem unutar dragulja pronađen…


Predstava “Psić i mačkica” – video\nU okviru Pirotskog kulturnog leta pozorištance “Bubamara” iz Beograda izvelo je sinoć na Kaleu lutkarsku predstavu “Psić I mačkica”. Predstava je nastala po tekstu češkog pisca Josipa Čapeka u adaptaciji I režiji Jovana Krstića. Share This:\nIzložba crteža Ljubodraga Jankovića- Jale\nU petak, 6. avgusta, sa početkom u 20h u galeriji “Čedomir Krstić” biće otvorena izložba crteža Ljubodraga Jankovića – Jale. Izložba će trajati od 6. do 31. avgusta. Share This:\nBogat muzički program minulog vikenda – video\nU okviru Pirotskog kulturnog leta za vikend nastupale su rok grupe u tvrdjavi Momčilov grad, kao štu su Negativ, Ničim Izazvan I Artan Lili. Sinoć je pred pirotskom publikom nastupio I Nikola Rokvić, pevač narodne muzike. Share This:\nDečiji program u parku na Kaleu\nDečiji program koji obuhvata radionice akrobatike, hodanja po žici i crtanja po licu (27. jul), predstava “Psić i mačkica” (28. jul), dečiji kabare (29. jul), kao i dečije predstave 4. i 5. avgusta biće održane u prostoru parka na Kaleu. Prostor u parku je odabran za održavanje programa zbog najavljenog toplog talasa u narednim danima. […]\nOdrzana promocija knjige Brankice Damjanovic – video\nU Momčilovom gradu, veceras je održana promocija najnovije knjige, zbirke kratkih priča ,”Setilo se majke”, književnice Brankice Damjanović. Srednjovekovna tvrdjava bila je puna ljubitelja knjige, a na promociji, književnica je govorila i o ostalim svojim knjigama. Organizatori promocije su Narodna biblioteka i Muzej Ponišavlja. Share This:\nTokom vikenda koncerti u Momčilovom gradu u okviru Pirotskog kulturnog leta – video\nTokom predstojeceg vikenda nastavlja se realizacija programa Pirotskog kulturnog leta. Na prostoru Momčilovog grada tokom 3 veceri nastupice 6 bendova , a u nedelju koncert ce odrzati Nikola Rokvic. Share This:\nRadionice za decu na Gradskom trgu 27. jula\nNa Gradskom trgu će se 27. jula u 19.00 časova, umesto prethodno najavljenog programa “Haos animatori”, održati radionica akrobatike, radionica hodanja po žici i radionica crtanja po licu. Radionice se sprovode u okviru “Pirotskog leta 2021” u organizaciji Doma kulture. Share This:\nKoncert kvarteta “Dinamik music” – video\nDom kulture Pirot u saradnji sa Udruženjem „ArtLink“ iz Beograda organizovao je koncert kvarteta “Dinamika music” pod nazivom Muzika na tvrdjavi. Zbog loseg vremena umetnici su nastupili u Sali Doma kulture, kao I na gradskom trgu. Share This:\nOtvorena izložba dečijih radova u okviru projekta “Podignimo svest za čistiji svet” – video\nU Galeriji Cedomir Krstić otvorena je izlozba decijih radova u okviru projekta “Podignimo svest za čistiji svet” udruzenja zena Lav. Izložena su 84 rada I nagradjena 3 najbolja. Projekat je realizovan u okviru Lokalnog plana akcije za decu Pirota. Share This:\nPromocija knjige „Setilo se majke“ Brankice Damjanović u tvrđavi Momčilov grad\nPromocija knjige „Setilo se majke“ književnice Brankice Damjanović održaće se u četvrtak 22. jula u tvrđavi Momčilov grad, sa početkom u 19 sati. Organizator promocije je Narodna biblioteka Pirot, u saradnji sa Muzejom Ponišavlja. Brankica Damjanović bila je 20 godina novinar, spiker i urednik na televiziji. Poslednjih godina se posvetila isključivo književnosti, osnovala je i […]\nKoncertom u organizaciji Doma kulture počelo “Pirotsko kulturno leto” – video\nSinoć je na trgu u organizaciji Doma kultire odrzan koncert folklornih ansambala, hora I trubača. Ovim koncertom zvanično je počela manifestacija Pirotsko kulturno leto. Share This:\nU sredu predstava “Milica od pepela”\nAnsambl Narodnog pozorišta Pirot, izvešće u sredu 30.juna predstavu za decu I omladinu “Milica od pepela”. Početak predstave zakazan je za 18h, a cena ulaznice jeste 300 dinara I može se kupiti na blagajni pozorišta sat vremena pre početka prestave. Share This:


Treći festival "Teatar u tvrđavi" u znaku velikih pisaca - SDCafe.rs\nHome\tInfo\tTreći festival “Teatar u tvrđavi” u znaku velikih pisaca\nTreći festival “Teatar u tvrđavi” u znaku velikih pisaca\nBrana Crnčević, svetla tačka pobune, jedan od prvih među piscima koji je govorio pohvalno o svom ocu, svojoj majci i o jeziku kojim piše…\nZabranjivan od vlasti kao i Branko Ćopić, kao i Aleksandar Popović, kao Breht, vraća se posle daleke 1965. sa tekstom „Kafanica, sudnica, ludnica“ tamo gde mu je i mesto, pred publiku. Majkl Frejn, u svakom od nas crne dane smenjuju beli dani, pa opet crni a da ne bi bilo uvek tako nema bolje medicine od pozorišta. Komad Majkla Frejna „Iza kulisa“ ima moć da razgrne našu tamu, da nam izmami smeh do suza i pošalje kućama u udoban san.\nDobrodošli u Tvrđavu od 6 – 11.jula.\nKo će pokriti gubitak koji je Kamaraš ostavio u Železari?\nSpomenik knezu Lazaru izliven u Smederevu\nNastavljamo sa radovima na Ekonomsko-trgovinskoj školi


Tema: sta vam je bitno kod devojke?\n15.06.2003., 14:32 #1\n18.06.2003., 01:56 #2\n18.06.2003., 07:54 #3\n09.08.2003., 00:56 #4\n10.10.2003., 03:51 #5\nne mosh' da generalizujesh!!!!!\n10.10.2003., 04:20 #6\nRe: sta vam je bitno kod devojke?\n10.10.2003., 12:33 #7\n10.10.2003., 13:00 #8\n11.10.2003., 03:03 #9\n11.10.2003., 07:19 #10\n11.10.2003., 23:45 #11\n12.10.2003., 00:43 #12\n12.10.2003., 02:02 #13\n12.10.2003., 03:21 #14\n12.10.2003., 03:35 #15\n12.10.2003., 04:04 #16\n12.10.2003., 04:21 #17\nRe: I KOD MENE...\n12.10.2003., 10:12 #18\n12.10.2003., 10:44 #19\n12.10.2003., 12:40 #20\n12.10.2003., 20:46 #21\n12.10.2003., 22:27 #22\n12.10.2003., 22:46 #23\n12.10.2003., 23:17 #24\n14.10.2003., 06:17 #25\ni wanna bomb ass pussy