Zaduženje Srbije zbog pandemije | N1 BA\nNova.rs: Za Srbiju "uspjeh" što se zadužila tri puta skuplje od BiH\n12.05.2020. |07:35 |\n“Nama pare nisu potrebne” - mnogo puta u posljednjih mjesec dana ovo su izgovorili i predsjednik Srbije i ministar finansija, na ponude jeftinih kredita MMF-a i Evropske komisije za pomoć privredi zbog korona virusa, podsjeća portal Nova.rs.\n“Poslije dvije prošlogodišnje izuzetno uspješne emisije evroobveznica u junu i novembru, ovo je još jedan dokaz da međunarodni investitori imaju puno povjerenje u ekonomiju Srbije, njenu stabilnost i perspektive, posebno imajući u vidu ni malo povoljne globalne ekonomske uslove u kojima je ova aukcija održana”, navode se riječi guvernerke Jorgovanke Tabaković u saopštenju Narodne banke.\nA skoro tri sedmice nakon ove procjene Fiskalnog savjeta, Vučić je rekao da “smo odbili 1,2 milijarde od MMF-a” i da je on “ponosan na to”: “Zašto da uzmemo 600 ili 700 miliona više nego što nam je potrebno? Već smo uzeli 200 miliona eura”, rekao je Vučić tog 23. aprila.\nNova.rs: Novinarki Ani Lalić probušili gumu na automobilu 01.05.2020.\nVojska počela da postavlja bolničke krevete u najveću halu Beogradskog sajma 24.03.2020.\nU Srbiji druga žrtva koronavirusa 22.03.2020.\nkolko dizu tri prsta nije ni cudo


07-2018-da-li-sada-i-ocevi-u-srbiji-mogu-da-podnesu-zahtev-za-ro | Za članove | Pravni saveti za mame\n07. 2018. - Da li sada i očevi u Srbiji mogu da podnesu zahtev za roditeljski dodatak? 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n07. 2018. - Da li sada i očevi u Srbiji mogu da podnesu zahtev za roditeljski dodatak?\n31.07.2018. / 10:00\nImam dvoje dece sa stranom državljankom koja ima privremeni boravak u Srbiji, u oktobru će steći pravo na stalni boravak. Prvo dete je rođeno 19.12.2014. a drugo 09.06.2018. godine. Oboje dece su "kao" državljani Srbije automatski ...\nI tako s tim novim saznanjima krenem da rešavam to pitanje pošto smatram da moja deca ne bi trebalo da su diskriminisana samo što im je majka stranac i druge boje kože.\nU opštini Srbobran sam dobio taj obrazac i lepo piše svuda otac, nisu mi iz prva nabrojali sve papire što treba da pribavim ali ajde, koliko toliko su bili od pomoći. Oni me upute u centar za socijalni rad ako se to tako zove da tražim neko uverenje da mi brinemo o našoj deci!? I tamo dobijem neki zahtev da popunim kad neko "biće" koje tamo radi kaže ne može, mora majka lično da podnese zahtev za to uverenje. ja kažem pa zakon se promenio sada može i otac, ništa "biće" nastavi da insistira na majci. Meni pukne film kažem mu šta mislim kome treba da podele te pare i odem odatle. E sada, u istoj opštini živi zemljakinja (strani državljanin) moje žene dobila dodatak za dete rođeno 2017. bez da je bila bilo šta da poTpisuje, mog kuma ćerka, naš državljanin, ove godine rodila prvo dete isto dobila sve i nigde nije išla da potpisuje.\nNe znam da li sam bio dovoljno jasan, da me kompletno razumete. Stvarno se osećam jako teško zbog svega što moram da preživljavam i tog povlačenja po kancelarijama, zbog, kako mislim, prava moje dece. Ako možete da odgovorite šta mi je raditi i kome da se obratim, odgovorite mi na ovaj mejl.\nZakon o finansijskoj podršci porodici sa decom se jeste promenio i stupio je na snagu 01.07.2018. godine. U Vašem slučaju govorimo o prethodnom zakonu koji jeste predvideo da otac deteta može da podnese zahtev za roditeljski dodatak, ali isključivo uz bar jedan dokument od dole navedenih:\nRoditeljski dodatak Trudnice Srbija Zakoni Inostranstvo Advokat vas savetuje Finansijska pomoć


Gospodine Zafranovicu, zelim da vas film „Deca Kozare“ ugleda svetlo dana.\nZelim da gospoda nadje razuma i dodeli pare za snimanje filma.\nNa kraju, treba otvoriti racun za donacije, gde bi obican svet donirao pare, mozda se nadje i kakav bogatas da ulozi pare u kulturu?\nTreba verovati, ako verujemo i zelimo dodjemo do cilja.\nВала овај Вучић,где год се умешао само је свињарије правио.Али то мора тако да буде,кад се гледа само ко је подобан,а не ко је способан.\nA zasto neko pre Vucica nije snimio film, pa da radi sa Zafranovicem ? Imali su fore vremena. Ali to nikom nije bilo bitno.\nMinić Tanja kaže:\n26. februara 2021. u 10.24\nTomislave sve ste rekli…šta su čekali ,ko im je branio….\nBranili su im oni koji treba film da finansiraju. Vudi se da nemate pojma šta je sve potrebno da bi film bio snimljen. Pokušajte vi da snimite film, vidim da ste prepametni, možda vam uspe. Gađate se floskulama i opštim mestima do te mere da me je sramota kada čitam.\n25. februara 2021. u 07.11\n25. februara 2021. u 15.16\nMi Srbi pre svega trebamo snimati filmove o zločinima počinjenim nad nama. Uostalom, to svi u svetu rade. Samo mi balavimo o filmovima o srpskim zločinima.\nMožda postoje ali do sada se. nisu preterano oglašavali na tu temu. Verovatno da im je tema suviše bremenita pa pored talenta nedostaje stomak i kičma a Gaga to ima, i još nešto to je važniji vektor za ovakav kolosalni posao. Nego ako. ima dobrih scenarija, prionite na posao. U Srbiji se o Lordanu misli pozitivno i sa uvažavanjem, prikazaće kako dolikuje.\n25. februara 2021. u 23.47\nU nekom od prethodnih novinskih clanaka sam kritikovala Lordana Zafranovica, ali dok citam ovaj clanak slazem se s njim 100%


Albanski hakeri greškom napali sajt LDP-a - Njuz.netNjuz.net\nAlbanski hakeri prave iznova sajt LDP-a\nPredloženo uvođenje “Malog Šengena”\nBEOGRAD, TIRANA, 28. oktobar 2011, (Njuz) – Grupa albanskih hakera koja se predstavlja pod pseudonimom UČK-UR izjavila je kako je pored nekoliko srpskih sajtova, greškom oborila i sajt Liberalno demokratske partije. U saopštenju na njihovom sajtu, objavljeno je kako planiraju da grešku isprave što pre.\nNeki od sajtovi koje je ova grupa napala su Demokratska stranka, Studenica, Ergela Ljubičevo, Žika slika, Seksi kostimi i drugi. Za svaki napad obrazac je identičan – na hakovanom sajtu pojavljuje se slika velike Albanije, koja pored matične države obuhvata Kosovo i delove južne Srbije, Makedonije, Crne Gore i Grčke, zajedno sa plažama na Halkidikiju.\n– Sa sajta “Žute strane“ kopirali smo liste političkih partija, institucija i crkava iz Srbije i po automatizmu oborili prvih nekoliko. Najlakše je bilo oboriti sajt PUPS-a jer nam nije ni tražena lozinka – rekao je u izjavi za časopis Svet kompjutera neimenovani član ove grupe.\n– Nakon što smo kopi-pejstovali virus na nekoliko srpskih sajtova, istog popodneva dobili smo mejl iz LDP-a u kojem nam je skrenuta pažnja na nesporazum. Ubrzo smo uvideli grešku i ovim putem im se izvinjavamo. Pošto smo im obrisali celu bazu, obavezali smo se da ćemo im napraviti ceo sajt iznova. Naš šef već piše saopštenja ove partije koja će se naći na sajtu. Neka smo našli pretragom na Guglu, a neka ćemo sami da napišemo i sigurni smo da neće mnogo da se razlikuju od originalnih – rekao je neimenovani član ove grupe.\nInače, na sajtu DSS-a koji je oboren još pre tri nedelje, i dalje stoji slika Velike Albanije, a na naše pitanje šta su preduzeli povodom toga, iz stranke smo dobili odgovor da prvi put čuju da im je sajt oboren, dok je nekoliko članova te stranke postavilo pitanje od kada oni to imaju sajt.\nREKLAMA: Knjiga čiji je sadržaj nemoguće hakovati! Njuz.net predstavlja “Ovo nam možda nije trebalo”\nTagovi: Albanija, Hakeri, LDP, Sajt\nMarko 28/10/2011 u 10:14\nhahahhahah – kako bi se iskupili: ponudili su im besplatan hosting za godinu dana :D\nljubiša 28/10/2011 u 10:29\nodavno nije bio bolji tekst!\ndejan 28/10/2011 u 10:32\nhimalajac 28/10/2011 u 10:34\nma treba preduhitriti albanske hakere.\npod hitno poobarati sve preostale srpske sajtove i postaviti srpsku zastavu!\nkalixx 28/10/2011 u 10:44\nSiguran sam da nisu stavili lozinku ni na sajt Republike Srbije gde se objavljuju tenderi za javne nabavke…\ndrLaki 28/10/2011 u 15:14\nUE je kritikovala losu kontrolu tendara,ali Mirko to negira.Jos nekoliko javnih nabavki po receptu profesora (premijera) Cvetkovica, i ko rukom odneseno !\nИгор Јарамаз 28/10/2011 u 10:53\n“obuhvata Kosovo i delove Srbije”, каква омашка…\nхм 28/10/2011 u 20:56\nто је и мени запало за око.. а да ли је омашка или не.. :/ btw овај знак питања на крају текста не би требало да је ту јер је реченица потврдна\nNikola 28/10/2011 u 12:16\nhahaha koje trpanje DSS-a :D\nDarko 28/10/2011 u 12:22\nMislite da su u DSS tako glupi ili tako spori? A mozda su ostavili namerno da stoji slika, da bi svi videli kakve planove imaju Albanci, na sta su oni inace davno upozoravali, ali ih niko nije shvatao ozbiljno, misleci da oni sve presporo kapiraju.\nSimeon 28/10/2011 u 12:36\nOvo je klasicno spinovanje. Ko vam smislja ovakve vesti? Koji se to virus copy-pastuje?\ngvozden 28/10/2011 u 12:59\nmajku mu, zar ne mogu da stave neki balvan kraj kompa?\nBla 28/10/2011 u 17:07\nhimalajac 29/10/2011 u 17:36\nbalvani sede ispred kompa, pa su mislili da je to dovoljno\nlivar 28/10/2011 u 14:32\n…darko cale,pogresio si sajt…:D…\nKameni 28/10/2011 u 15:33\nnovosadjanin 28/10/2011 u 15:34\nMogli su komotno i DSu da upute izvinjenje…\nhimalajac 29/10/2011 u 17:37\nma nislu hteli da ih ofriraju pred izbore\nnenad 28/10/2011 u 17:30\ninace, dss je stranka koja je prva u zemlji imala veb-sajt, verovali ili ne!\nMiki 29/10/2011 u 09:53\nIzgleda da i sada imaju taj isti sajt. Pre neki dan Koštunica daje nekakvu izjavu, a na govornici za kojom stoji piše:\nTom sajtu albanski hakeri ne mogu ni da priđu, a kamoli da ga sruše.\nPolitički analitičar 30/10/2011 u 20:13\nŠto se čudiš? To su patriote. Oni još nijesu priznali nezavisnost Crne Gore.\nsloboda(n) 28/10/2011 u 17:53\nBogu hvalja, njuz nam ostavise.\nMiki 29/10/2011 u 09:55\nKad albanski hakeri budu oborili NJUZ, verovatno će ovde pisati “Kosovo je Srbija”\nAnastasja 28/10/2011 u 18:55\nAuuuu… nije valda i Halkidiki na zastavi! A ja tek naucila grcki.\nMogu li preko veze da narucim koji balvan iz ruralne Srbije, jer smo mi ovde u Vojvodini tanki sa takvim antivirusima?\nzarko stopalic 28/10/2011 u 23:00\nMa da, secam se, imate vi vase antiviruse. Vi u Vojvodini to radite jogurtima, ne balvanima. Onako Lalinski, polako, bez zurbe… Gajbica jogurta i eto ti jogurt revolucije…\nmirko 28/10/2011 u 20:02\nSami ce da napisu saopstenja LDP-u za koja misle da se nece razlikovati od originalnih . Pa ja sam uvek i mislio da oni pisu saopstenja njima . Sta je tu zajebancija nerazumem ?????????\nsnezana 28/10/2011 u 20:53\nMustafa 30/10/2011 u 13:19\nVibor 29/10/2011 u 10:02\nHakeri, bas ste napravili sranje. Za kaznu LDP-u besplatan hosting 3 godine, 30% vise kinte od ugovorene za predizbornu kampanju i besplatno letovanje na vasim “all inclusive” plazama, naravno, na Halkadikiju.\nGrlom u jagode 29/10/2011 u 15:10\nJesu li poslali Cedi Dzip na poklon, naravno pun kosovskog belog! Pardon kolumbijskog!\nAleksandar 30/10/2011 u 11:32\n”Пријатељска ватра” је жаргонски назив за случај када у рату грешком распалиш по својима. Дешава се и Америма у Ираку и Авганистану, па како неће албанским хакерима ;)\nkhuz 31/10/2011 u 03:44\nijao baš suuuuper! wrh tekst!\n‘ajde sad jedan o tome kako je čeda narkoman i kako je đinđić bio nemački špijun, pa da se svi slatko nasmejemo.\nili da samo objavite odlomak iz nekog šešeljevog književnog uzleta, da se ne pate ljudi s kucanjem?\nStanko 31/10/2011 u 12:17\n“… istog popodneva dobili smo mejl iz LDP-a u kojem nam je skrenuta pažnja na nesporazum.”\nOdnosno iz LDP-a im je stigo mejl u kome im kažu:\n“Nemojte nas, pa mi smo vaši”.\nE moja gospodo. Jos uvek sumnjate da ne postoje domaći izdajnici, strani plaćenici, i da pojedinci sa zapada nas vole, zato su nas i bombardovali, da bi nam dokazali da nas vole, i pokazali nam gde grešimo. Vratili nas na pravi put i dali milione evra za razvoj.\nAha, da. I moja prababa zna koliko je sve to tačno.\nМилош 31/10/2011 u 22:01\nКо ће кога, ако не свој свога.\nПоводом овог испада албанских хакера, Борис Тадић упутио извињење свом пријатељу Чеди Јовановићу…\nMilan 01/11/2011 u 11:07\n…u izjavi za Svet kompjutera…Baahahahahaa


UNS: Politika cenzurisala odgovor Ljiljane Smajlović na navode Branke Prpe | Burina.NET :: Novosti iz zemlje i sveta\nUNS: Politika cenzurisala odgovor Ljiljane Smajlović na navode Branke Prpe\nUdruženje novinara Srbije (UNS) saopštilo je da je list "Politika", "cenzurisao odgovor" predsednice Suda časti UNS-a Ljiljane Smajlović na navode Branke Prpe da je Slobodanu Miloševiću Smajlović "mogla da javi" da je Slavko Ćuruvija u Vašingtonu tražio da "Milošević bude optužen u Hagu".\nČlanak UNS: Politika cenzurisala odgovor Ljiljane Smajlović na navode Branke Prpe se pojavljuje prvo na Dnevni list Danas....\nObjavio: Danas :: Politika - Saturday, 20 April\nVučić: Pripremili smo snažne mere kao odgovor Prištini RTS :: Politika (Juče) - Predsednik Aleksandar Vučić razgovarao je sa političkim predstavnicima Srba i najznačajnijih institucija Srbije na Kosovu i Metohiji. Pripremili smo jake mere ograničenog karaktera kao odgovor na ponašanje Prištine, ali ćemo...\nHaradinaj ima komentar na Vučićeve "jake mere"\n"Znamo za akcije ROSU, imamo jake mere kao odgovor" VIDEO\nVučić: Jake mere protiv Prištine posle Pariza, ROSU namerava da hapsi Srbe\nUNS i NUNS: Podrška zaječarskoj produkciji Za media Novi Magazin :: Vesti (Juče) - Udruženje novinara Srbije (UNS) i Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) saopštili su danas da se pridružuju zahtevu zaječarske produkcije Za media u kojem se traži da se Ministarstvo kulture javno...\nDačić: Nema "novog dijaloga" to je izmišljotina prištinskih vlasti\nDačić: Sad je trenutak za skupštinsku raspravu o Kosovu i Metohiji, Srbija ne pristaje na poniženja\nDragan Torlaković nezakonito otpušten iz Politike\nDragan Torlaković nezakonito otpušten iz Politike Novi Magazin :: Vesti (2 dana ) - Prvi osnovni sud u Beogradu presudio je da je novinar "Politike" Dragan Torlaković 2010. godine nezakonito otpušten i odlučio da, nakon devet godina, mora da bude vraćen na posao, saopštio...\nJavno-privatni dijalog deo procesa izrade nove strategije industrijske politike\nDragan Torlaković nezakonito otpušten iz Politik\nJubilej OŠ „Dr Dragan Hercog“\nDragan Torlaković nezakonito otpušten iz Politik Danas :: Politika (2 dana ) - Prvi osnovni sud u Beogradu presudio je da je novinar "Politike" Dragan Torlaković 2010. godine nezakonito otpušten i odlučio da, nakon devet godina, mora da bude vraćen na posao, saopštio...\nODGOVOR KOJI SMO S NESTRPLJENJEM ČEKALI: Jokić školskim drugarima saopštio KONAČNU ODLUKU o igranju za Srbiju! (FOTO) Kurir :: Sport (2 dana ) - Konačno smo dobili odgovor na "pitanje svih pitanja" - da li ćemo zvezdu Denver Nagetsa, Nikolu Jokića, gledati u Kini u dresu reprezentacije Srbije? ...\nIvanka Popović: Četiri žalbe na odluku o doktoratu Siniše Malog\nLe Pen pozvala britanske vlasti da poštuju odluku o Bregzitu\nRažnatović i Milojević za RTS: Tim snova Srbije sa Jokićem, domet veliki\nZLATO ZA SRBIJU! Juniorski tim kendoa osvojio najsjajnije odličje na EP u Beogradu\nKoncert „Velikani španskog muzičkog pera” u Domu Vojske Srbije\nSrbi sa Kosova i Metohije sa Vučićem\nĐilas: Dajte pare Kragujevcu, pa neka sami odluče u šta će da ulažu\nBolesti, epidemije i neočekivani događaji – od čega umiru ljudi širom sveta\nDačić za RTS: Cilj je da nijedna zemlja više ne prizna Kosovo\nDačić: Posao mi je da obezbedim da više niko ne prizna Kosovo\nDodela nagrada "Đorđe Vajfert"\nŠef Pentagona naredne nedelje će se sastati sa kineskim kolegom\nOd 2014. sprečeno članstvo Kosova u devet svetskih organizacija, 13 država povuklo priznanje\nŠta je rečeno o proširenju EU u završnoj debati\nBeskrvna Zvezda i drčni Partizan\nNova optužnica otežava izručenje Asanža\nPapa Franja prvi put u istoriji imenovao je žene za savetnice u Kancelariju sinode


Smogologija - Božidar Mandić - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Božidar Mandić » Smogologija\nPitam se kako naučnici još nisu otkrili ko je do te mere zagadio čoveka da on sve više liči na zgusnutu, prljavu magmu. Kada bi ikonopisci želeli da ga naslikaju, čovekov oreol ne bi bio svetao, već taman. Zato je jedno veliko pitanje koliko još u čoveku ima zagađenja jer ono enormno raste. Kapitalno raste uništavanje nevinih pejzaža i detinjstva sveta.\n0Piše: Božidar Mandić 06. maja 2016. 16.02\nPitanje je, da li naučnici treba još više da pronalaze projekte koji zagađuju ili treba da otkriju fenomen današnjeg vremena u kojem jedni drugima ne možemo da prepoznamo lice od mrkih čestica. Možda naučnici to ni ne primećuju jer zadubljeni u svoja otkrića ni ne vide postojanje čoveka ili nekog njegovog važnog prisustva. Čovek će, izgleda, biti suvišnost budućnosti.\nMožda naučnici radeći na tome da zagade čoveka misle da im se i naučnoistraživački radovi sve više vrednuju. I da su dometi nesagledivi. Zbog toga bi nova naučna grana mogla da se zove – SMOGOLOGIJA! Koja će u što većoj meri i dometu pronaći puteve novog i još većeg zagađenja.\nŠto više zagađujemo, to više činimo da svet napreduje. U magli, vojska najslađe pobeđuje. Treba proučavati stepen zagađenosti kao što istorija proučava dokumenta o događajima. Mada, možda, već je sada istorija pod velikim znakom pitanja. Možda će naredno vreme pripasti mašinama, ili će se čovek pretvoriti u nju. Zbog toga treba forsirati antropologiju jer su moguće poslednji znaci čovekovog viđenja ovde. Uskoro sledi metamorfoza iz čoveka u mašinu. Buduća istorija sigurno će morati doneti dekret o novom zagađenju vazduha, hrane, zemlje, jezika, misli… jer će to biti izazovi narednih intenziteta.\nDanas kad čovek razmišlja, drugi strada.\nMisao se pretvorila u rat protiv drugog. Tehnologija je postala vođa bez očiju. Ona, niti vidi čoveka niti bilo šta zna o njemu. I time, slepilom, gura čoveka ka smrknuću. DŽabe je Tesla izmislio svetlo, kad je u čoveku sve veći mrak. Jedino je pitanje da li se smog direktno uliva u čovečiju dušu ili iz nje ističe.\nNastalo je sveto trojstvo profanosti: Pohlepa, Egocentrizam, Nagomilanost! Ako danas želimo da govorimo o Bogu, samo treba da izvrnemo ljudske osobine. Tako ćemo najtačnije objasniti poreklo moralnih normi i svete zapise koje čovek izdaje. A onda, s lakoćom, zagađuje.\nOno što sigurno znam, ako nauka i prihvati ovu granu za razvitak i zagađitak čovečanstva, ja je neću odobriti. Neću biti sretan ako ona bude prihvaćena i priznata. Jer ništa lakše nego proizvoditi nečistost u svetu koji je podložan za to.\nAli, ova premisa o novoj naučnoj grani ne bi smela da se, čak i ako bude pozitivna, orijentiše samo ka okolini, nego i unutar ljudske psihologije. Zagađeni čovek ni ne primećuje zagađenost. Smog postaje deo njegove svakidašnjice. Lepota i nevinost – zaista – moraju spasiti svet, a zagađenost ga samo može uništiti ili produžiti njegovu agoniju.


NIJE MIKA ALEKSIĆ, IAKO LIČI: Biljana Srbljanović oštro o "lažnom psihijatru" - to su opravdanja MRAČNOG PEDOFILA! | Region\nNIJE MIKA ALEKSIĆ, IAKO LIČI: Biljana Srbljanović oštro o "lažnom psihijatru" - to su opravdanja MRAČNOG PEDOFILA! | Mondo.Me Prod\n12. April, 20:43\nNIJE MIKA ALEKSIĆ, IAKO LIČI: Biljana Srbljanović oštro o "lažnom psihijatru" - to su opravdanja MRAČNOG PEDOFILA! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Jovana Raičević Izvor mondo.rs 28.02.2021. / 17:09\nBiljana Srbljanović, profesorka dramaturgije na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu, javno je osudila nastupe jednog, kako je navela, "lekara opšte prakse koji se predstavlja kao psihijatar" i oštro kritikovala njegove izjave o devojčicama, bez pominjanja imena i prezimena osobe na koju misli.\nglumice profesori pedofilija\nUpravo gledate DOKLE VIŠE SA UNIŠTAVANJEM PARKOVA? 0 Video Prije 20 min Posjetili smo park - šumu na Zlatici, jedan od najljepših parkova u Podgorici sa najdužom trim stazom koji je,...


WWII /Mapa stradanja Jevreja u bivšoj Jugoslaviji: Najviše ubijenih je u Sarajevu / Radio Sarajevo\nFoto: Agencije/Žrrtve holokausta\n27. 01. 2021. u 14:25:00 Radiosarajevo.ba\nMap Vault objavio je mapu stradanja Jevreja za vrijeme Drugog svjetskog rata u bivšoj Jugoslaviji.\nMiloš Popović kreator ove Facebook stranice napisao je da je na Dan sjećanja na žrtve holokausta uspio da mapira 51.426 žrtava u periodu od 1944. do 1945. godine.\nUkupno je u bivšoj Jugoslaviji stradalo 52.511 Jevreja.\nPrema podacima objavljenim na ovoj stranici najviše je ubijeno u Sarajevu 8330, zatim Zagrebu 7222, a na trećem mjestu je Skoplje 5183.\n- Bitola 3454\n- Novi Sad 2931\n- Belgrade 2771\n- Subotica 2476\n- Osijek 2093\n- Senta 1324\n- Vinkovci 801\n- Zrenjanin 722\n- Vukovar 714\n- Niš 585\n- Stip 568\n- Zemun 557\nPodsjećamo, 27. janurar obilježava se kao Međunarodni dan sjećanja na žrtve holokausta.\nGeneralna skupština Ujedinjenih naroda 2005. godine donijela je zvaničnu rezoluciju o obilježavanju Međunarodnog dana sjećanja na žrtve holokausta. Rezolucija apeluje na sve članice Ujedinjenih naroda da poštuju sjećanje na žrtve Holokausta i ohrabruje razvoj obrazovnih programa o istoriji Holokausta, čime se želi pokazati odlučnost da se pomogne u spječavanju čina genocida u budućnosti.\nIako sama riječ holokaust označava žrtvu paljenicu, pri kojoj se spaljuje cijela životinja, danas je međutim u cijelom svijetu ta riječ uobičajeno ime za genocid nad Jevrejima, te u širem značenju i sistemsko istrebljivanje drugih grupa (prvenstveno Romi) za vrijeme nacističkog režima u Njemačkoj.\nHolokaust je iza sebe ostavio trajne posljedice. Računa se da je u njemu ubijeno 5.29 do 6 milion Židova, odnosno trećina svih Židova koji su prije Drugog svjetskog rata živjeli u svijetu. Demografska slika u Europi se bitno promijenila, pogotovo u Istočnoj i Srednjoj Europi, gdje su židovske zajednice prestale postojati. Najveći dio preživjelih je odlučio emigrirati u SAD, odnosno u Palestinu, gdje je stvorena židovska nacionalna država Izrael.\nTagovi: holokaust Jevreji stradanje mapa Drugi svjetski rat\nTurska / Erdogan: Tragedije poput holokausta, Bosne, Ruande i Kambodže ne smiju se ponoviti


Crypto Market - Šta je Blockchain?\nAko ste u poslednje vreme gledali vesti, možda ste čuli za nešto što se zove blockchain. To je koncept koji čini podatke ultra-sigurnim za određenu upotrebu. Verovatno ste to čuli u vezi sa Bitcoin-om, ali ima primenu daleko izvan svih omiljenih kriptovaluta. Evo brzog objašnjenja kako to funkcioniše.\nSve počinje sa enkripcijom (šifrovanjem)\nDa biste razumeli blockchain, morate razumeti kriptografiju. Ideja kriptografije je daleko starija od kompjutera: to samo znači preuređivanje informacija na takav način da vam je potreban određeni ključ kako biste to razumeli. Jednostavna igračka prstena dekodera koju ste našli u vašoj kutiji žitarice je oblik najosnovnije kriptografije - stvorite ključ (poznat i kao šifar) koji zamenjuje slovo s brojem, pokreće vašu poruku kroz ključ, a zatim daje ključ nekome drugom. Svako ko pronalazi poruku bez ključa ne može ga pročitati, osim ako nije "krekovan". Vojska je koristila složeniju kriptografiju dugo pre računara (Enigma mašina je kodirala i dekodirala poruke tokom Drugog svetskog rata, na primer).\nModerna enkripcija, međutim, u potpunosti je digitalna. Današnji računari koriste metode enkripcije koje su toliko složene i tako sigurne da bi ih bilo nemoguće razbiti jednostavnim matematikom koji su činili ljudi. Kompjuterska enkripcijska tehnologija nije savršena; i dalje može biti "krekovana" ako dovoljno pametni ljudi napadnu algoritam, a podaci su i dalje ugroženi ako neko pored vlasnika pronađe ključ. Ali čak i enkripcija na nivou potrošača, kao što je AES 128-bitno šifrovanje koje je sada standardno za iPhone i Android, dovoljno je dobro da bi onemogućilo pristup podacima od strane FBI-a.\nBlockchain je kolaborativni, registar podataka\nŠifriranje se obično koristi za zaključavanje datoteka tako da im mogu pristupiti samo određene osobe. Ali šta ako imate informacije koje treba da vide svi, recimo, računovodstvene informacije za vladinu agenciju koja mora biti javna po zakonu i koja pored toga treba biti sigurna? U tom slučaju imate problem: što je više ljudi koji vide i uređuju informacije, to je manje sigurno.\nBlockchain je razvijen da zadovolji sigurnosne potrebe ovih specifičnih situacija. U blockchain-u, svaki put kada se informacijama pristupa i kada se one ažuriraju, promena se snima i potvrđuje, a onda se zapečati enkripcijom, koja se ne može ponovo uređivati. Skup promena se zatim sačuva i dodaje u ukupni zapis. Sledeći put kada neko napravi izmene, sve počinje ponovo ispočetka, čuvajući informacije u novom "bloku" koji je šifrovan i prikačen na prethodni blok (dakle "lanac blokova" - blockchain). Ovaj ponavljajući proces povezuje samu prvu verziju postavljenog podatka sa najnovijom verzijom, tako da svi mogu videti sve promene koje su ikada napravljene, ali mogu samo doprineti i uređivati najnoviju verziju.\nOva ideja je otporna na metafore, ali zamislite da ste u grupi od deset ljudi koji sastavljaju LEGO set. Možete dodati samo jedan komad u isto vreme i nikada ne možete ukloniti bilo koji komad.\nSvaki član grupe mora se složiti konkretno gde ide sledeći deo. Na ovaj način možete videti sve komade u bilo kom trenutku - pravo unazad do prvog komada u projektu - ali možete samo modifikovati poslednji komad.\nNeki relevantniji primer, zamislite dokument za kolaboraciju, kao tabelu u Google dokumentima ili Office 365. Svako ko ima pristup dokumentu može ga urediti, a svaki put kada se to uradi, promena se čuva i snima kao nova tablica, a zatim zaključa u istoriji dokumenta. Dakle, možete se vratiti, korak po korak, kroz izvršene izmene, ali možete samo dodati informacije najnovijoj verziji, a ne menjati prethodne verzije tabelarne tabele koja su već zaključane.\nKao što ste verovatno čuli, ova ideja o sigurnoj, stalno ažuriranoj "knjizi" uglavnom se primenjuje na finansijske podatke, gde to zapravo ima i najviše smisla. Distribuirane digitalne valute kao što je Bitcoin su najčešća upotreba blockchaina - ustvari, prvi je napravljen za Bitcoin i ideja se rasprostirala odatle.\nTehnički podaci: korak po korak, Block po Block\nŠta se sve zapravo dešava na računaru? To je kombinacija kriptografije i peer-to-peer umrežavanja.\nMožda ste upoznati sa deljenjem datoteka od jedne do druge: usluge poput BitTorrent-a koje korisnicima omogućavaju efikasnije prenošenje i preuzimanje digitalnih datoteka sa više lokacija nego iz jedne veze. Zamislite "datoteke" kao osnovne podatke u blockchain-u, a proces prenosa kao kriptografija koja ga ažurira i obezbeđuje.\nIli, da se vratite na primer iz Google Docs-a iznad: zamislite da kolaborativni dokument na kojem radite nije uskladišten na serveru. Umesto toga, na svakom pojedinačnom računaru se stalno proveravaju i ažuriraju kako bi se uverilo da niko nije izmenio prethodne zapise. To ga čini "decentralizovanim".\nTo je osnovna ideja koja stoji iza bloka: to su kriptografski podaci kojima se stalno pristupa i obezbeđuje istovremeno, bez centralizovanog servera ili skladišta, sa evidencijom promena koje se uključuje u svaku novu verziju podataka.\nTako da imamo u ovom odnosu tri elementa. Jedan, mreža korisnika peer-to-peer-a koji čuvaju sve kopije blockchain-a. Dva, podaci koje ovi korisnici dodaju na najnoviji "blok" informacija, omogućavajući mu ažuriranje i dodavanje ukupnom zapisu. Tri, kriptološke sekvence koje korisnici generišu da se slažu o najnovijim blokovima, zaključavajući ih na mestu u nizu podataka koji formiraju zapis.\nTo je poslednji bit, to je tajni sos u sendviču. Koristeći digitalnu kriptografiju, svaki korisnik doprinosi snagom svog računara kako bi pomogao u rešavanju nekih od tih super-kompleksnih matematičkih problema koji čuvaju zapis sigurnim. Ova izuzetno kompleksna rešenja - poznata kao "hash" - rešavaju osnovne delove podataka u zapisu, kao npr koji je račun dodao ili oduzeo novac u knjigovodstveni knjizi i odakle je taj novac otišao ili došao. Što su "teži" podaci, to je složenija kriptografija, a za proces rešavanja potrebno je više procesorske snage. (Ovde je u igri ideja o "rudarstvu"(mining) u Bitcoinu).\nDakle, da sumiramo, možemo da zamislimo da je blockchain deo podataka koji se:\n- Stalno ažurira. Korisnici Blockchain-a mogu pristupiti podacima u bilo kom trenutku i dodati informacije najnovijem bloku.\n- Distribuirani. Kopije blockchaom podataka čuva i obezbeđuje svaki korisnik, a svi moraju da se slažu o novim dodacima.\n- Potvrđeni. Obe promene novih blokova i kopija starih blokova moraju biti dogovorene od strane svih korisnika putem kriptografske provere.\n- Sigurni. Uplitanje i pokušaj menjanja starih podataka i promena metoda obezbeđivanja novih podataka onemogućena je kriptografskom metodom i ne-centralizovanim čuvanje samih podataka.\nI verovali ili ne, postaje još komplikovanije od ovoga ... ali ovo je osnovna ideja.\nBlockchain u akciji: Pokaži mi (digitalni) novac!\nDakle, uzmimo u obzir primer kako se ovo odnosi na kriptovalute kao što je Bitcoin. Recimo da imate jedan Bitcoin i želite da ga potrošite na novi automobil. (Ili bicikl ili kuća ili mali otok u zemlji - koliko god jedan Bitcoin vredi ove sedmice.) Povežete se sa decentralizovanim Bitcoin blockchainom s vašim softverom i pošaljete svoj zahtev za prenos Bitcoin prodavcu automobila. Tada se vaša transakcija prenosi u sistem.\nSvaka osoba na sistemu to može videti, ali vaš identitet i identitet prodavca su samo privremeni potpisi, mali elementi velikih matematičkih problema koji čine srce digitalne kriptografije. Ove vrednosti su uključene u blockchain jednačinu, a sam problem rešavaju članovi na peer-to-peer mreži koja generiše kriptografski heš (hash).\nKada se transakcija proveri, jedan Bitcoin se pomera od vas do prodavca i snima na najnoviji blok u lancu. Blok je završen, zapečaćen i zaštićen kriptografijom. Sledeća serija transakcija počinje, a blockchain raste duže, sadrži kompletan zapis svih transakcija svaki put kada se ažurira.\nSada, kada pomislite na blockchain kao nešto "sigurno", važno je razumeti kontekst. Pojedinačne transakcije su sigurne, a ukupan zapis je siguran, sve dok metode koje se koriste za obezbeđivanje kriptografije ostaju "ne krekovana". (I zapamtite, ovo je stvarno teško razbiti - čak FBI to ne može učiniti samo jednostavnim računarstvom resursima.) Ali, najslabija veza u blok-u je, pa, vi - korisnik.\nAko dozvolite nekome drugom da koristi vaš lični ključ za pristup lancu, ili ako ga pronađu jednostavnim hakovanjem vašeg računara, oni mogu da daju dodatke blok-u sa vašim informacijama i nema načina da ih zaustave. Tako se Bitcoin "ukrade" u napadima na glavnim tržištima: to su kompanije koje su delovale na tržištima, a ne sam Bitcoin blok, koji je kompromitovan. I zato što su ukradeni Bitcoini prebačeni na anonimne korisnike, kroz proces koji je verifikovan od strane blockchain-a i zabeležen zauvek, nema načina da pronađete napadača ili preuzmete Bitcoin.\nŠta još može Blockchain uraditi?\nBlockchain tehnologija je počela sa Bitcoinom, ali je tako važna ideja da nije dugo ostala tamo. Sistem koji se stalno ažurira, dostupan svima, verifikovan ne-centralizovanom mrežom i neverovatno siguran, ima mnogo različitih aplikacija. Finansijske institucije poput JP Morgan Chase i Australian Stock Exchange razvijaju blok-sisteme za obezbeđivanje i distribuciju finansijskih podataka (za konvencionalni novac, a ne za kriptovalute kao što je Bitcoin). Fondacija Bill & Melinda Gates se nada da će koristiti blokchain sisteme za pružanje besplatnih, distribuiranih bankarskih usluga milijardama ljudi koji ne mogu priuštiti redovan bankovni račun.\nOpen-source alati kao što je Hyperledger pokušavaju napraviti blockchain tehnike dostupne širokom spektru ljudi, a u nekim slučajevima to rade bez potrebe za monstruoznim količinama procesne snage koje je potrebno za osiguranje drugih dizajna. Kolaborativni radni sistemi mogu biti verifikovani i snimljeni blok-tehnikom. Skoro sve što se mora stalno beležiti, pristupiti i ažurirati može se koristiti na isti način.\nŠta su kriptovalute? Kriptovaluta je svakako vruća tema debate između preduzeća, vlade i javnosti već neko...\nKako funkcioniše bitcoin rudarenje?\nPostoje tri primarna načina pribavljanja bitcoina: kupovina na berzi, prihvatanje bitcoin-a kao sredstvo plaćanja za...


Veliko priznanje prof.dr Žarku Rankoviću predsedniku Skupštine GO Medijana\nSrpska Pravoslavna Crkva odlikovala prof. dr Žarka Rankovića\nPredsednik Gradske opštine Medijana Nebojša Kocić o rezultatima rada najveće niške opštine\nEmisija Uhvati dan, RTS, 15.03.2018. (1:16:58)\nKancelarija za mlade 16.03.2018\nKancelarija za mlade Gradske opštine Medijana pristupila Nacionalnoj Asocijaciji kancelarija za mlade\nKZM GO Medijana u društvu najboljih\nKancelarija za mlade 14.03.2018\nU organizaciji Nacionalne asocijacije kancelarija za mlade održan seminar „Osnove omladinske politike“\nNacionalna asocijacija kancelarija za mlade sprovodi projekat „Osnaživanje kancelarija za mlade“ u okviru kojeg je u našem gradu održan seminar „Osnove omladinske politike“.\nOdržan deseti jubilarni šahovski turnir „Medijana 10“\nU Gradskoj opštini Medijana održan je deseti jubilarni šahovski turnir „Medijana 10“ na kojem je svoje znanje i umeće pokazalo 26 takmičarki uzrasta od prvog razreda osnovne škole pa do iskusnih šahistkinja kao što su ženski velemajstori Suzana Maksimović i Ana Benderać i šahovski ženski intermajstori Sandra Đukić i Maja Veličkovski.


Plaćanje prijava i školarina ka inostranstvu online - Kako na Master - INO EDUKACIJA\nPlaćanje prijava i školarina ka inostranstvu online\nDate: August 12, 2019Author: Ana Marija Koppert\nSrbija ima restriktivna pravila plaćanja ka inostranstvu, te svake godine studenti imaju problema sa plaćanjem ka inostranstvu. Ovo je nekoliko saveta kako da uspešno platite svoje prijave (application fee) i školarine (tuition fee) stranim institucijama.\nIzvadite platnu karticu\nOvo je veoma važno. Stalno dolazimo u situaciju da klijenti treba nešto da plate a da nikada nisu imali platnu karticu. U svakoj banci u Srbiji (i u regionu) možete dobiti internacionalnu platnu karticu poput Mastercard ili Visa card. Izbegavajte Dina card (uglavnom beskorisna, neki eksperiment Narodne banke), Maestro card (ne prolazi svuda), American Express (povlači se iz Evrope) i generalno izbegavajte sve što nije Mastercard ili Visa. Zašto vam je potrebna platna kartica? Zato što ćete plaćati online prijave karticom, depozit za školarinu ili celu školarinu, kao i avio-karte, smeštaj, karte za voz, bus itd… Učinite sebi uslugu i što pre izvadite platnu karticu na svoje ime. Jednostavno za školovanje u inostranstvu ona je neophodna. Ako imate karticu iz inostranstva sa njom možete normalno plaćati, kao i sa srpskom karticom ka inostranstvu i u inostranstvu, nezavisno od valute – kartice same konvertuju valute u realnom vremenu i zato su super.\nKako se plaća karticom na internetu?\nPrvo treba da ukucate broj platne kartice (ne broj žiro-računa) koji je 16 cifara na prednjoj strani kartice. Onda treba da ukucate ime sa kartice, pa do kada traje kartica, npr 12/19 što znači da traje do decembra 2019. godine. Na kraju treba da dodate broj CVC2 (ili CVV2) koji se nalazi na poleđini i to su tri broja sa desne strane. Kada ukucate sve tražete informacije, kliknite na online plaćanje i biće izvšena uplata. Bezbednost online finansija i plaćanja je na veoma visokom nivou, posebno sa Mastercard i Visom tako da nemojte da brinete da novac neće stići ili je po sredi neka prevara. Ceo svet plaća i kupuje na internetu, pa tako i mi. Kada platite stićiće vam potvrda na mejl ili jednostavno odštampajte internet stranicu sa potvrdom da ste platili.\nJaka zaštita za online plaćanje na srpskim karticama\nKada sve ovo ukucate, a plaćate ka inostranstvu velika je verovatnoća da će vam se javiti dodatni zahtev za autentifikaciju – dodatna šifra. Ovu šifru vam banka šalje sms-om ili slično, ona je dinamička i menja se kod svakog plaćanja.\nKako platiti prijavu ili školarinu univerzitetu?\nVećina univerziteta ponudiće vam link za online plaćanje tokom prijave, ili tokom upisa kada treba da platite školarinu pošto ste primljeni. Ono što treba da znate da vam je plaćanje karticom ne donosi dodatni trošak, i svakako je jeftinije u odnosu na plaćanje preko banke ili preko Western Uniona. Kada platite online univerzitetu, stićiće vam potvrda na mejl. Ponekad, treba samo da ostavite podatke sa kartice na formularu, pa će univerzitet sam da povuče novac. Univerziteti i škole su strogo regulisane institucije, tako da ne treba da se plašite zloupotreba od strane obrazovanih institucija.\nKoju platnu karticu da izabere?\nPostoji razlika između debitne i kreditne kartice. Debitna kartica omogućava da trošite samo sredstva koja imate na računu ili u dozvoljenom minusu, a kreditna kartica je vezana za kreditnu liniju koju imate kod banke. Bez obzira koju da odaberete, plaćanje ka inostranstvu je isto. Izuzetak je prijava TOEFL testa i par prijava za Ameriku gde se isključivo traži kreditna kartica.\nAko ste u mogućnosti, izvadite Mastercard Premium karticu, jer osim brojnih pogodnosti imaćete i besplatan pristup business lounge na aerodromima u Beogradu, Sarajevu i Beču, pa ako često letite ovo će vam biti značajna ušteda. U Societe Generale banci za mlade je besplatno održavanje računa, pa ako nemate račun, krenite od njih.\nZa studiranje u inostranstvu kontaktirajte Ino Edukaciju ispod:\nPrevious Previous post: Kako do blokiranog računa i osiguranja za nemačku vizu?\nNext Next post: Zbog Trampa teže na studije u Ameriku


Kancelarija za KiM - Blic Online\nTRI PUNKTA U TRI GRADA Počela vakcinacija Srba sa KiM, u redovima političari i građani, ovo je procedura za primanje cepiva\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju primio je danas vakcinu protiv korona virusa u Domu zdravlja Raška i tom prilikom poručio da svako sa KiM ko želi da se vakciniše može to da uradi u Raškoj, Bujanovcu i Kuršumliji.\nPetar Petković uručio ključeve 36 novih stanova u Severnoj Mitrovici\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković uručio je danas u Severnoj Mitrovici ključeve 36 novih stanova, stanarima u tri stambene zgrade, izgrađenje sredstvima Vlade Republike Srbije i Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nKancelarija za KiM: Presuda Nenadu Arsiću skandalozna, cilj je zastrašivanje Srba\nDanašnja presuda Nenadu Arsiću, koga je Osnovni sud u Prištini proglasio krivim i osudio na šest godina zatvora zbog navodnog ratnog zločina protiv civilnog stanovništva još jedna je u nizu sramnih i skandaloznih odluka sudskih instanci u Prištini, saopštila je Kancelarija za Kosovo i Metohiju.\nObaveze koje Priština ne ispunjava KASNE 2.800 DANA sa formiranjem zajednice srpskih opština\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković razgovarao je danas sa ambasadorom Rusije u Srbiji Aleksandrom Bocan-Harčenkom o političko-bezbednosnoj situaciji na KiM i toku dijaloga Beograda i Prištine.\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić rekao je danas da očekuje razgovore Beograda sa predstavnikom EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom.\nSrpska strana na sastanak u Vašingtonu 4. septembra odlazi spremna za konstruktivan razgovor, i biće otvorena za razgovor o ekonomiji, izjavio je danas direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić.\nZamenik direktora Kancelarije za KiM primoran da napusti Kosovo\nZamenik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Dušan Kozarev zaustavljen je danas od strane kosovske policije na putu od Raniluga ka Novom Brdu, i primoran da napusti teritoriku KiM.\nOčekujemo da će dozvola Prištine za dopremanje humanitarne pomoći u lekovima i sanitetskom materijalu za bolnice u Pasjanu, Gračanici i severnoj Kosovskoj Mitrovici biti dobijena u naredna dva dana, i da će isporuka biti završena najkasnije do vikenda, kaže Milan Savić iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nRestriktivno ponašanje privremenih institucija samouprave u Prištini prema srpskoj monaškoj zajednici atak je na slobodu veroispovesti i pritisak na našu crkvu i sveštenstvo na Kosovu i Metohiji, saopštila je Kancelarija Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju.\nĐaci iz Beograda dobili GROMOGLASAN APLAUZ NA KOSOVU, a evo čime su ga zaslužili\nPune sale, gromki aplauz, nije novina za đake Pete beogradske gimnazije, već uigrane glumce amaterskog pozorišta "Teatar 5", ali sa puno treme i poštovanja dočekali su ih na pozornicima u Gračanici i Prizrenu nakon što su pobrali ovacije publike sa tri predstave.\nKancelarija za KiM: Osuda napada na povratnike u selu Grabac\nKancelarija Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju najoštrije je danas osudila sinoćnje provale u petnaestak kuća Srba povratnika u selu Grabac, u opštini Klina, i pozvala međunarodnu zajednicu da spreči ove napade ekstremista i njihovu kampanju zastrašivanja Srba južno od Ibra.\nKancelarija za KiM: Krađe su način da se zastraše Srbi na Kosovu\nKancelarija za Kosovo i Metohiju danas je najoštrije osudila sve učestalije napade na imovinu Srba u našoj južnoj pokrajini i istakla uverenje da ovde nije reč o običnim krađama već o širem nastojanju da se naš narod zastraši.\nDirektor kancelarije za KiM Marko Đurić izjavio je danas u Briselu da su pretnje ratom predsednika kosovskog parlamenta Kadrija Veseljija beskarajno opasne, ali da je još opasanije to što EU nije osudila takav govor mržnje.\nĐurić: Do normalizacije rešavanjem imovinskih odnosa sa Prištinom\nRešenje imovinskih odnosa na Kosovu i Metohiji biće jedan od ključnih zahteva srpske strane da bi se postigla sveobuhvatna normalizacija odnosa sa Prištinom, izjavio je direktor Kancelarija za KiM Marko Djurić.\nKancelarija za Kosovo i Metohiju saopštila je danas da je zgrožena načinom na koji se produžava agonija Bogdan Mitrovića, uhapšenog krajem avgusta u opštini Suva Reka pod lažnom optužbom da je učestvovao u ratnim zločinima.


Studenti u Srbiji uče o praksi MKSJ | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nStudenti u Srbiji uče o praksi MKSJ\nBeograd, 15. i 16. decembar 2014.\nOutreach program je 15. i 16. decembra organizovao dva gostujuća predavanja na Pravnom fakultetu i Fakultetu političkih nauka u Beogradu. Ukupno 60 studenata je prisustvovalo predavanjima predstavnice Sekretarijata MKSJ u sudnici, Ljiljane Hellman, o genocidu, zločinima protiv čovečnosti i komandnoj odgovornosti u praksi MKSJ.\nLjiljana je održala dva dvočasovna predavanja i studenti su bili zahvalni na prilici da o ovim temama razgovaraju s nekim ko ima neposredno iskustvo rada na predmetima MKSJ. Jedan student je postavio pitanje: "Šta nam možete reći o doprinosu koji je MKSJ dao razvoju međunarodnog humanitarnog prava?" a Ljiljana je, između ostalog, govorila o razvoju koncepta genocida i činjenici da je jedno od glavnih dostignuća MKSJ bilo definisanje seksualnog nasilja počinjenog u ratu kao zločina prema međunarodnom pravu.\nPrilikom diskusije o komandnoj odgovornosti, predmeti MKSJ koji se odnose na ratne zločine počinjene u Vukovaru i srednjoj Bosni pružili su konkretan kontekst u vezi sa tim kako se o ovom vidu odgovornosti rešavalo u sudnicama. Studenti su upoređivali praksu MKSJ i sudova koji postupaju u predmetima za ratne zločine u regionu, a takođe je diskutovano o ulozi koju je MKSJ imao u razvoju drugih ad hoc međunarodnih sudova i Međunarodnog krivičnog suda.\nPremda su studenti izrazili neke od frustracija u vezi sa sporim i ponekad kontroverznim uticajem koji suđenje za ratne zločine imaju na javno mnjenje u regionu, ukupni zaključak je da je to bilo potrebno kako bi se društva suočila sa kršenjima ljudskih prava počinjenim u prošlosti i kako bi se okrenula miroljubivoj budućnosti.


Kata Miletić, svjedok na sudjenju Haliloviću\nSedam dana prije zločina u Grabovicu je pristigla poveća grupa vojnika Armije BiH, potvrdila je Kata Miletić (1937), svjedok optužbe u postupku protiv Sefera Halilovića, bivšeg načelnika štaba Armije BiH i komandanta operacije "Neretva '93", u okviru koje su počinjeni zločini opisani u optužnici. Gospođa Miletić je u zločinu u Grabovici - gdje su 8. i 9. septembra 1993. ubijena 33 civila - izgubila dva člana obitelji.\nTokom svjedočenja putem video linka uspostavljenog između Sarajeva i sudnice Tribunala, Kata Miletić je potvrdila da je vojskom koja je od ljeta 1993. godine bila smjestena u Grabovici zapovijedao Zulfikar Ališpago zvani Zuka, ali nije znala reći u kakvom je odnosu on bio sa vojnicima koji su stigli u Grabovicu nekoliko dana prije zločina.\nVojnici su, kako je kazala, bili smješteni u barakama na desnoj obali, dok su na lijevoj živjeli Hrvati, odnosno pripadnici katoličke vjeroispovijesti.\nOna je kazala da je tu noć kada je zločin počinjen provela u svojoj kući zajedno sa bratom i njegovom suprugom, te da je tokom noći povremeno čula pucnjavu. Narednog dana, oko 15 sati, grupa naoružanih vojnika naredila im je da napuste kuću što su oni i učinili krenuvši žurno cestom prema Jablanici. Pored ceste, u prolazu, vidjela je dva tijela koje je identifikovala kao svoje rođake, Ilku Miletić i Ivana Mandića\nOna je ostala pri ovoj tvrdnji i nakon što joj je advokat odbrane Piter Morrissey/Piter Morisej u unaksnom ispitivanju napomenuo da je u ranije datoj izjavi istražiteljima kazala da su to "najvjerovatnije" bila njihova tijela.\nOptužnica tereti Sefera Halilovića da je, kao komadant operacije "Neretva '93" odgovoran za propust da spriječi i kazni ubijanje civila u Grabovici 8. i 9. septembra i Uzdolu sedam dana kasnije tokom 1993. godine.


KAKO DA PRESLIKATE SLIKU NA DRVO UZ POMOĆ VOŠTANOG PAPIRA | In Žena\nAko je vašem domu potrebno malo uređivanja, mi smo našli odličnu ideju za dekoraciju. Preslikajte vašu miljenu fotografiju na komad drveta uz pomoć voštanog papira i na taj način učinite vaš dom jedinstvenim i drugačijim.\nkomad drveta na koji želite da preslikate sliku\nlenjir ili kreditna kartica.\nVoštani papir isecite dimenzije A4 formata koji inače koristite za štampač.\nNa vašem računaru izaberite sliku koju želite da preslikate na drvo, obradite je u bilo kom programu za obradu fotografija tako da je postavite kao odraz u ogledalu.\nU štampač postavite voštani papir i odštampajte fotokrafiju koju ste pripremili. Voštani papir pridržavajte kada bude ulazi i izlazio iz štampača kako se ne bi izgužvao ili pocepao.\nOdmah nakon toga, voštani papir sa slikom postavite na drvo i preko nje prelazite tvrdim i ravnim predmetom, poput lenjira ili kreditne kartice. U ovom momentu zamolite nekoga da vam pridržava papir dok prevlačite preko slike.\nLenjirom ili karticom polako prevlažite, odnosno prelazite preko voštanog papira sve dok ne budete sigurni da se slika preslikala na drvo.\nOvim potezom skidate tintu sa papira, a drvo je apsorbuje. Kada prevlačite treba jače da pritisnete, ali vodite računa da se papir ne pocepa. Kada podignete i vidite da se slika preslikala, ostavite da se osuši i nakon toga premažite nekim zaštitnim slojem.


Više od dve trećine žena koje koriste Internet i služe se raznim programima za četovanje na vezi, dobijaju razne ponude, pozive, predloge, koji nisu toliko zanimljivi. Ljudi im pišu, šalju razne seksi poruke, vulgarne predloge, svoje „bezobrazne“ slike, ili ih jednostavno pozivaju na nešto više od ćaskanja na Internetu. Šta možete uraditi u takvim situacijama, kako se dobro zaštititi od potencijalnih napadača, kako se osigurati?\nKada instalirate neki program tipa ICQ ili ODIGO, proučite opcije koje vam ti programi nude. Nije preporučljivo stavljati svoje puno ime i prezime, a kamoli ostale podatke tipa: broj telefona, adresa, slika, itd. Jednostavno, ne znate ko je sve na Internetu i kakvi sve likovi to mogu da budu. Primera radi, ako se nekome „svidite“, a upisali ste vaše ime i prezime i iz kog ste grada, toj osobi nije teško da vas nađe preko službe 988 ili telefonskog imenika. Takvi slučajevi su retki, ali dešavaju se, i onda nastaju velike neprijatnosti. Bolje sebi nadenite neki nadimak, svoju e-mail adresu ne upisujte ako ne morate (ili otvorite nekoliko e-mail računa na raznim sajtovima), i ne verujte previše ljudima sa kojima pričate. Budite fine, ljubazne, ne previše otvorene i društvene jer lako mogu ti sa druge strane protumačiti te poruke na bilo koji način, najčešće baš na onaj na koji niste mislile. Sobe za ćaskanje su sigurnije od programa kao što je recimo već pominjani ICQ.\nAko vam smetaju razne poruke od istih osoba, jednostavno ignorišite te osobe i tako ćete ih najlakše oterati, jer što duže i više održavate konverzaciju sa njima, teže ćete ih se otarasiti. Pokušajte da ne vraćate istom merom, nema svrhe, a možete ih samo razbesneti. Davanje mnoštva informacija se naravno odnosi i na vaš home page, stranicu koja je posvećena vama, na kojoj se pored tekstova i informacija često nalazi i vaša slika. Budite pažljive pri odabiru slike, jer kako god vi mislile da ste osigurane i zaštićene ili da je grad u kome živite veliki i da nema šanse neko da vas sretne, ne zaboravite da postavljanjem vaše home page strane postajete deo javnosti. Ma koliko mislile da još uvek u našoj zemlji mali broj ljudi ima pristup Internetu, ne vidim potrebu da se na vašoj ličnoj prezentaciji nalaze slike tipa: ovo je moja ulica, ovo je moja škola, ovo sam ja na moru, itd. Budite obazrive. Iako udvarač može zvučati fino dok ćaskate, lep je na slici koju vam je poslao, dobar je i pažljiv, niko vam ne garantuje da je takav inače, i da je on osoba sa slike koju vam je poslao.\nSa druge strane, pokušajte da se opustite (ako možete posle ovog teksta), jer kao što ste i vi na mreži, a „normalna“ ste osoba, znajte da ima i ljudi poput vas. Ne znači da su svi potencijalni manijaci te da će vas uhoditi. Ne treba zaboraviti činjenicu da se dosta ljudi upoznalo baš zahvaljujući Internetu i njegovim mogućnostima.


Osnovna ideja knjige je sledeća: država Srbija je u proteklim decenijama doživljavala političke, ekonomske i vojne udare. Nekadašnje Vlade Srbije prvo su se angažovale u naporu da sačuvaju prostor nekadašnje SFRJ. Srbija i Crna Gora su ostale u Federaciji pod imenom Savezna Republika Jugoslavija. Kasnije je formirana Državna Zajednica Srbija i Crna Gora. Proglašenjem crnogorske nezavisnosti, 2006, Srbija ostaje bez saveznih nadležnosti. U Novim uslovima a sa starim problemom Kosovom i Metohijom, pred Srbiju se postavilo pitanje sposobnosti da obnovi svoju državnost.


Konkurs je otvoren do 20. januara; Ilustracija: Mikser\nPobednike takmičenja očekuje nagrada u vidu učešća na međunarodnoj smotri talenata “Salone Satellite” na Međunarodnom sajmu nameštaja u Milanu 2022.\nOrganizacija Mikser poziva mlade dizajnere iz Srbije i njenog šireg okruženja, kao i sve druge kreativce do 35 godina starosti, da uzmu učešće u regionalnom konkursu Young Balkan Designers 2022.\nDizajnerska rešenja kao odgovor na ovogodišnju temu – “Life Hacks” – primaju se do 20. januara 2022. godine, a pritom svaki učesnik može da prijavi više projekata popunjavanjem nove elektronske prijave.\nPoziv važi za pojedince i timove iz sledećih zemalja: Albanija, Austrija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Hrvatska, Grčka, Mađarska, Makedonija, Crna Gora, Rumunija, Slovenija, Srbija i Turska.\nPobednici YBD 2009. – prvi nastup na Milanskom sajmu; Foto: Mikser\nDizajnerske prečice ka kvalitetnijem svakodnevnom životu\nKonkursom se traga za domišljatim i duhovitim dizajnerskim rešenjima, projektima, predmetima, konceptima, uslugama, scenarijima i izumima koji doprinose zdravom i održivom načinu života i blagostanju korisnika, i pokreću razgovor o alternativnim “dizajnerskim prečicama” (hakovima) ka kvalitetnijem svakodnevnom životu – kod kuće, u školi ili na poslu, u javnosti, u našim intimnim i zajedničkim prostorima, urbanim i ruralnim sredinama, u našem fizičkom i digitalnom okruženju.\n„Ohrabrujemo mlade stvaraoce da razmišljaju van ograničenja masovne, industrijske proizvodnje i otvore put ka samoodrživim, jednostavnim i pristupačnim personalizovanim rešenjima koja pospešuju inkluzivnost i jednakost pružanjem izbora i fleksibilnosti za potrebe različitih korisnika i inspirišu članove porodica, timova i zajednica da razviju i održe zdrav životni stil, udružuju se i međusobno pomažu“, navodi se u pozivu.\nŠtand YBD 2009. na Milanskom sajmu – Arc Lounge, nominacija za najbolji proizvod; Foto: Mikser\nInternacionalni žiri ocenjivaće inovativnost i primenjivost dizajnerskih rešenja pristiglih na konkurs.\nKako se navodi u pozivu, predloženi projekti ne bi trebalo nužno da imaju ambiciju da „ostave trag“, već da pokušaju da redukuju karbonski otisak, uključe promišljanja o principima kružne ekonomije, primene lokalne veštine i resurse, i uključe lokalne aktere u rešavanje problema i proizvodnju, stvarajući pozitivan ekološki, ekonomski, kulturni i društveni uticaj.\nŠtand YBD 2010, drugi nastup na Milanskom sajmu – nominacija za najbolji štand; Foto: Mikser\nBeogradska premijera u oktobru\nIzabrane pobednike takmičenja Young Balkan Designers 2022 očekuje nagrada u vidu učešća na međunarodnoj smotri talenata “Salone Satellite” na najistaknutijem svetskom dizajnerskom događaju – Međunarodnom sajmu nameštaja u Milanu 2022, koji se posle dve godine odlaganja zbog pandemije održava od 5. do 10. aprila 2022.\nPosle svetske premijere nagrađeni radovi biće predstavljeni domaćoj i regionalnoj publici u Beogradu početkom oktobra 2022, na Mikser festivalu, jednom od najznačajnijih regionalnih festivala kreativnosti i društvenih inovacija.\n#dizajnerski konkurs #konkurs #mikser #mikser festival #nagradni konkurs #Young Balkan Designers 2022


Hocu.ba Turistička ponuda BiH za mlade iz cijelog svijeta – Hocu.ba\nPutovanja mladih postaju sve važniji dio globalnog turizma posljednjih decenija i ovaj sektor nudi vitalne društveno-ekonomske mogućnosti za mlade ljude, navodi su Svjetske turističke organizacije (u daljnjem tekstu: WTO). Sudeći prema njihovim godišnjim izvještajima, posljednjih godina turizam mladih je u ekspanziji. Do izvještaja WTO-a, omladinski turizam je zanemarivala kako struka, tako i javnost, no nakon objave tih podataka, dobio je pažnju koju zaslužuje. Zbog njihovog utjecaja na trendove globalnih putovanja, mladi se danas smatraju trendseterima. Više putuju, troše, istražuju nove destinacije. Istraživanja pokazuju da su zabava i opuštanje glavna svrha putovanja mladih, a zatim slijedi želja za upoznavanjem novih okruženja, ljudi i kultura, učenjem stranih jezika te, u konačnici, posao u stranoj zemlji.\nFoto: Zvanična stranica Martine Mlinarević\nAutor Džana Olovčić BiH info mladi turizam\n« Pet najboljih besplatnih marketing alata!\n5 najčešćih mitova o beskontaktnom plaćanju »


Avio kompanije lete redovno na svim linijama iz Niša\nKompanije Wizz Air, Ryanair i Air Serbia koji saobraćaju sa aerodroma Konstantin Veliki, za sada neće menjati red letenja zbog situacije sa koronavirusom. Jošuvek ne postoji zabrana letenja ka nijednoj evropskoj zemlji\nSve avio-kompanije koje saobraćaju iz Niša kažu da pomno prate dešavanja u vezi sa koronavirusom i proaktivno preduzimaju mere predostrožnosti u skladu sa smernicama Svetske zdravstvene organizacije.\n“U našim vazduhoplovima timovi za održavanje poštuju sve procedure održavanja koje su propisali proizvođači aviona i nadležne zdravstvene službe. Takođe, naše osoblje na svim letovima ima jasne smernice za postupanje u slučaju sumnje da su se kod nekog putnika pojavili simptomi bolesti”, navode u kompaniji Wizz Air, prenosi CDM.\nSvi letovi prema Italiji sa niškog aerodroma za Milano-Bergamo, Bolonju i Rim za sada odvijaju nesmetano\nIz kompanije Ryanair tadkoje tvrde da se trenutno svi letovi odvijaju normalno. Poručuju da će pratiti sva izdata uputstva za javno zdravlje kada je reč o koronavirusu.\nI letovi avio-kompanije Air Serbia za sada se obavljaju normalno na svim destinacijama iz Niša, uključujući letove za Bolonju i Rim.\nPodsetimo, opsežne mere bezbednosti preduzimaju se širom planete zbog pojave koronavirusa. U Evropi je najteža situacija u Italiji gde je do sada preminulo 11 osoba.


Alibaba i druge kineske firme možda će zamrznuti investicije u Indiji, jer se poslovni odnosi pogoršavaju nakon sukoba na granici - Najnovije Vijesti\nKineski gigant e-trgovine Alibaba navodno obustavlja ulaganja u indijska startup preduzeća, što je još jedan znak da nedavni sukobi duž himalajske granice dviju zemalja narušavaju poslovne veze ovih azijskih ekonomija.\nOsim velikog internetskog trgovca, nekoliko drugih kineskih firmi takođe preispituju svoje investicione planove za Indiju, naveli su izvori.\nKompanije, kako se izvještava, planiraju da ne ulažu više novca u sljedećih pola godine, jer čekaju da se stvari „ohlade“.\nAlibaba, kao i još jedna od glavnih kineskih tehnoloških kompanija Tencent, intenzivno ulažu u indijska preduzeća tokom posljednjih pet godina. Dok su kineska ulaganja u rizični kapital u Indiji iznosila preko četiri milijarde dolara, sama kompanija Alibaba je u indijske startupe uložila preko dvije milijarde dolara.\nKineski fondovi pomogli su preko desetak indijskih preduzeća da postanu jednorozi (dostignu procjenu od preko milijardu dolara). Prema istraživačkom centru Gateway House sa sjedištem u Mumbaiju, 18 od indijskih 30 jednoroga, uključujući i one najcjenjenije – kao što su platni sistem Paytm i platforma za dostavu hrane Zomato – sada finansiraju Kinezi.\nIako kineski investitori stavljaju nove investicije na čekanje, oni ne planiraju da smanje uloge ili izlaze iz ulaganja, navodi se u nedavnom izvještaju. Jedan od izvora objasnio je da je to zbog stanja na tržištu i činjenice da nema mnogo kupaca.\nJack Ma’s Ant Group – podružnica Alibaba Group – ranije je nagovijestila da se suočava sa izazovima u Indiji zbog nedavnih promjena u državnim propisima o direktnim stranim ulaganjima. Kompanija se trenutno priprema za svoj IPO blockbuster koji bi mogao postati najveći u istoriji.\n„Odvojeno, 2020. godine, promjena regulacija stranih ulaganja u Indiji dovela je do naše dalje procijene tajminga naše dodatne investicije u Zomato, agregator restorana i isporuke hrane sa sjedištem u Indiji“, rekla je grupa u svom IPO izvještaju.\nPoslije graničnog sukoba u junu, u kojem je ubijeno 20 indijskih vojnika i nepoznati broj kineskih vojnika, New Delhi je počeo da suzbija kineska preduzeća usred rastućih bilateralnih tenzija. Indijska vlada zabranila je oko 60 kineskih aplikacija, uključujući TikTok i WeChat, a takođe planira isključiti glavnog kineskog proizvođača opreme Huawei iz svojih telekomunikacijskih mreža.\nJedini nacin da se rijesi ovaj potpuno suludi sukob oko granica koje nikada nisu definisane je da se aktuelna kontrola na terenu prizna kao sluzbena granica. Isto se desilo 2003. godine. Tada je Kina priznala malu indijsku saveznu drzavu Sikkim kao dio Indije, koju je Indija aneksirala 1975. godine, a… Pročitaj više »\nSlijedi udar na Kinu preko odredbi jewropske komisije da države eu uvedu carinu i pdv za sva pakete vrijednosti veće od 20 jeura. Zemlju kafenih i Kinu su namjerno napravili mnogoljudnima da bi žetva za tatu stvora bila giga proporcija.\nPoslao je Alibaba 40 hajduka…graničara u biti…sada gasi investicije. Opustošena špilja…😭😁


eKapija | Promene u poštanskom sektoru - Budućnost paketi, ne i pisma\nIzvor: RTV | Sreda, 28.11.2018.| 19:32\nPromene u poštanskom sektoru - Budućnost paketi, ne i pisma\nPoštanski sektor se na globalnom nivou nalazi u velikim promenama, tržište poštanskih paketa brzo raste u Evropi i svetu, ali i u Srbiji, dok se pisma šalju sve manje i stručnjaci u njima ne vide neku budućnost u poštanskom saobraćaju.\nDirektor RATEL-a Vladica Tintor navodi da je Beograd domaćin skupa o tržištu poštanskih usluga i u okviru kojeg će biti održano plenarno zasedanja evropskih regulatora iz oblasti poštanskih usluga u prisustvu predsedavajućeg Evropske grupe regulatora za poštanske usluge Džeka Hamanda.\nSrbija je u Evropskoj grupi regulatora za poštanske usluge posmatrač budući da još nije članica EU.\n- Ovo je veliki benefit za nas što je EU odlučila da nama poveri da budemo domaćini skupa. Očekujemo više od 200 učesnika iz 36 zemalja - kaže Tintor.\nNa skupu će biti reči o najaktuelnijim temama vezanim za poštansku regulativu. Učesnici skupa su u sredu govorili o tržištu paketa koje je preokrenulo tržište poštanskih usluga, o načinu na koji se zemlje koje nisu članice EU ophode prema domaćoj i evropskoj regulativi i o novoj evropskoj direktivi koja se odnosu na poštanske usluge o kojoj je rasprava u toku.\n- Za nas je vrlo važno da se u trenucima kada se još uvek razmatra nova evropska regulativa mi budemo domaćini jednog takvog događaja - rekao je Tintor.\nNaveo je da će novi zakon o poštanskim uslugama koji je u skupštinskoj proceduri dodatno unaprediti tržište poštanskih usluga koje je inače, kaže, liberalizovano.\n- Mi imamo registrovanih 59 poštanskih operatora, što omogućava i fizičkim i pravnim licima da obavljaju poštanske usluge - rekao je Tintor.\nPredsedavajući Evropske grupe regulatora za poštanske usluge Džek Hamand rekao je za Tanjug da su velike promene zadesile poštanski sektor, da su pismonosne pošiljke u opadanju, a elektronska trgovina u porastu, te da je zato povećan broj poštanskih pošiljki za koje kaže da pozitivno utiču na poštanski sektor.\nSvakako će, dodaje, biti promena na globalnom nivou čime će se baviti Svetski poštanski savez, a na evropskom nivou više je reč o reviziji postojeće regulative.\n- Mora se razmišljati o definiciji tržišta i usluga i o definiciji minimuma poštanskih usluga, a to je univerzalna poštanska usluga - rekao je Hamand.\nNaveo je da je za Evropsku grupu regulatora za poštanske usluge, koja okuplja članice EU, važna saradnja u poštanskom saobraćaju između članica EU i ostalih zemalja Evrope čija su iskustva posebno dragocena u smislu ideja, poput današnjeg skupa.\n- Sve članice treba da prate impulse koje dobijamo sa međunarodne scene poštanskog tržišta i sve ono što pokreće promene da bismo svi reagovali kako u EU, tako i u zemljama koje još nisu članice Unije - rekao je Hamand.\nZadovoljan je saradnjom sa RATEL-om, a kaže da je Srbija veoma angažovan i aktivan član koji daje doprinosi pitanjima razvoja poštanskog tržišta. U e-trgovini vidi takođe priliku i za srpske kompanije i ističe da takva vrsta trgovine može da se dalje razvija.\nKada je reč o stanju na tržištu poštanskih usluga u Srbiji, za 4% je povećan obim poštanskih usluga u odnosu na prethodne godine, uručeno je 130 poštanskih pošiljaka po domaćinstvu, odnosno 45 po stanovniku. Prema podacima RATEL-a, realizovano je 322 miliona poštanskih usluga, a samo od poštanskih usluga prihod je 18 milijardi dinara.\nU ovoj delatnosti zaposleno je 18.609 zaposlenih, veći deo u Javnom poštanskom operatoru, a 20% u privatnom sektoru.\nEvropska grupa regulatora za poštanske usluge\ntržište poštanskih usluga


Povreda slavne teniserke: Serena Williams propušta turnir u Rimu zbog problema s tetivom Turnir na zemljanoj podlozi u Rimu je zagrijavanje za Roland Garros, koji počinje 27. septembra.\n12. 09. 2020. u 18:27 Anadolu Agency (AA)


Garmonbozija - prvi srpski multimedijalni anti-copyright projekat\nNaslovna KULTIVISANJE Garmonbozija – prvi srpski multimedijalni anti-copyright projekat\nSvi koji su se našli na našem sajtu i utonuli u arhivu tekstova, u nekom trenutku su sigurno nabasali na tekstove Stefana Gašića. Nekima je poznatiji kao Vudemn, video-esejista, ali i kao Vudemn, street artist. Ovaj naš dugogodišnji saradnik i prijatelj je između ostalog, i pesnik, a 11. marta će objaviti svoju novu zbirku poezije – Garmonbozija – na jedan vrlo neobičan način koji će biti prava poslastica za sve ljubitelje umetnosti.\nTim povodom smo porazgovarali sa njim.\n1. Garmonbozija je pravo multimedijalno iskustvo. Pored pisanog teksta, tu je ujedno i cela audio-knjiga, sa recitovanjem i ambijentalnom muzičkom podlogom koju si sam za nju pravio. Zašto si se odlučio da baš na ovaj način objaviš svoj rad?\nGarmonbozija – Stefan Gašić\nKad se sagleda moj dosadašnji opus, mislim da postaje očigledno u kom pravcu ide moje stvaralaštvo. Tokom studija književnosti, palo mi je na pamet da napravim youtube kanal jer sam video potrebu da koristim nove platforme i sve njihove korisne alatke. Prvobitna zamisao jeste bio kanal koji se bavio književnošću, i to sam hteo da pokrenem sa prijateljima iz Književnog društva „Orfisti“. Međutim – tada je većina bila protiv te ideje, jer su smatrali da književnost nema svoju publiku na tjubu. I u tom trenutku tako i jeste delovalo, jer naša youtube scena i dalje nije imala slične kanale, pa samim tim – ni publiku koja žudi za njima. Ko bi rekao, pak, da će se godinama kasnije pojaviti Bookvalisti, koji sada već imaju verne i brojne pratioce. Moj kanal „Vudemn“ bavio se audio-vizuelnim delima (od video-igara do TV serija), ali strast prema književnosti i tumačenju je i ovde bila prisutna jer sam naratološki pristupao tumačenjima tih dela.\nPoeziju sam takođe javno izvodio često tokom prethodnih desetak godina, i performativni deo je postao bitan toliko da i tokom pisanja imam na umu kako ta poezija treba da zvuči. Pošto sam se profesionalno bavio snimanjem zvuka i videa, imao sam adekvatnu opremu, i znao sam već od prvog poroda ideje za zbirku – ona će u celosti postojati u ovom obliku. Ideja za muzičku podlogu isto je postojala, međutim tadašnje slabo poznavanje programa i muzičke teorije nije mi dozvolilo da vidim u kom pravcu to može ići. Tek nakon što sam završio tekst, bacio sam se na izradu muzike, i usledilo je nekoliko meseci danonoćnog rada. Krajnji proizvod jeste drugačiji od prvobitne, oskudne zamisli, ali rekao bih – i ovo nije nešto što često kažem – definitivno bolji nego što sam zamišljao.\n2. Na tvom sajtu će 11. marta sve premijerno biti okačeno. Da li je to protest protiv formata književnosti kakav poznajemo ili je samo prihvatanje novog vremena i novog načina komunikacije?\nLjudi često zanemaruju činjenicu da sam ja još 2017. godine objavio svoju prvu zbirku onlajn, dostupnu za besplatno preuzimanje. Verovatno zbog toga što smo svi i dalje navikli da jedino knjiga u rukama daje taj osećaj konačnosti, fizički prisutan predmet koji prsti mogu da osete. I priznajem, kada postoji reč u pisanoj formi, ona se ne može tako lako prepraviti kao tekst na internetu. Za ovu drugu zbirku sam odlučio da knjigoljupce zadovoljim štampanom verzijom, 150 primeraka je na raspolaganju, a za sve ostale – digitalna verzija takođe će biti dostupna. Onlajn prisustvo omogućava mnogo lakše širenje reči, no svakako shvatam zašto ljudi zaziru od čitanja dužeg teksta: već previše vremena provodimo pred ekranima. Dakle, da ne pravim digresije: ujedno je i protest i prihvatanje.\n3. Zbirku prati i Manifest. Zašto ti je važno da pišeš i o kreativnom procesu iza zbirke, zašto ona sama nije dovoljna?\nZato što nije dovoljno dobra! Šalu na stranu, rekao bih da posedujem dve potrebe: potrebu za stvaranjem, i za tumačenjem. Oduvek mi je bilo fascinantan autorski uvid u sopstveno delo. Da, književna kritika postoji sa razlogom, ali svi ti kritičari su takođe autori, s tim što su više poput lešinara koji ispljunu svoj sadržaj kad svare tuđe umetničko delo. Sam tekst treba da bude otvoren za najrazličitija tumačenja, a autorov cilj jeste da delo nikad ne usmeri u jednu tačku, već da omogući višeznačnost.\nDakle, tanka je linija između ograničavanja teksta i obogaćivanja značenja. Nisam siguran da li ću uspeti da održim taj akrobatski hod po žici dok budem pisao ove teorijske tekstove, ali kao što rekoh – odnos autora prema sopstvenom delu i njegove reči uvek su mi bile fascinantne. Od „Objašnjenja Sumatre“ Miloša Crnjanskog, do „Nastanka Faustusa“ Tomasa Mana, fascinantno je uskočiti u taj nepresušni bunar ideja kojim umetnici natope svoje delo.\nTakođe, time što prikazujem sopstveni stvaralački proces, možda običnom čitaocu pružim odgovarajuće alatke kojima će otvoriti ne samo moje, već i tuđe tekstove.\nPisanje Manifesta bilo je izuzetno zabavno iskustvo, napisano u jednom dahu jer sam sve te ideje toliko dugo čuvao u sebi, da nije bilo teško obelodaniti ih. Takođe smatram da sam ključna načela svoje poetike vrlo eksplicitno prikazao putem manifesta, i time obelodanio na koji način zbirka može da se čita. Kažem „može“ a ne „treba“, jer i dalje želim da omogućim različita tumačenja.\nDosta pesnika danas ne pruža ništa osim pesničkog teksta. I to je okej, ali kad već ne postoji niko ko će da zadovolji potrebu za vivisekcijom sopstvenog dela, odlučio sam da uzmem skalpel u svoje ruke, otvorim utrobu zbirke, i opišem svu svarenu i nesvarenu hranu u njoj.\n4. Šta Vudemn, street artist, kaže na Vudemna, pesnika?\nMislim da nije previše zadovoljan, jer je njegov rad ostao zanemaren zbog previše vremena posvećenog poeziji. Naravno, ulična umetnost i pesništvo imaju dodirne tačke. Neke od stihova sam i postavio, zajedno sa mojim utvarama-crtežima, na ulice Beograda. Ali ipak su to odvojene discipline koje zahtevaju osobene vrste energije. Možda će vreme uličnog umetnika doći uskoro, kada pesnik utone u tišinu, nakon ispunjenja svog cilja. Ali sada je bilo bitno da se posvetim poeziji, jer na kraju dana – grafit je prolazan (i to jeste njegova ključna odlika zbog kojih ga treba voleti), a poezija je večna.\n5. Zašto svoju poeziju objavljuješ bez ISBN-a, anti-copyright?\nPostoji mnoštvo razloga, pokušaću da obelodanim najznačajnije. Najpre, uklapa se u filozofiju same poezije i njenih likova, određenih tema kojih se dotičem. Takođe, nisam hteo da mi iko drugi radi na tekstu, iako bi to eventualno dovelo do čistije i svedenije zbirke, bez viška stihova i pesama, ali moj je prvobitni cilj bio da nesavršenost prikažem kao ključnu odliku modernog stvaranja. Previše smo robovali antičkoj formi, metrici i klasičnoj rimi. Moja zbirka poseduje strukturu, ritam, krnju rimu i formu, ali ne na tradicionalan način – no čini mi se da time možda neću zadovoljiti ni puriste koji uzdižu formu, ni modernije čitaoce koji vole svaki raskid s njom. Ali, cilj ove zbirke ne leži u tome da zadovolji sve ljude.\nHteo sam isto tako i potpunu slobodu i kontrolu nad sadržajem. Izdavačke kuće često smeštaju knjige i autore pod svoje edicije koje imaju svoj tip korice, dizajna itd. Ja sam lično radio dizajn korica kao i prelom, svaki znak i svako slovo je na adekvatnom mestu. Ovo je zahtevalo da, naravno, naučim da radim prelom – ali uz par dana učenja, sad već mogu da kažem da pristojno poznajem i Indesign, pored ostatka Adobe paketa.\nOd starta sam znao da nijedna izdavačka kuća neće pristati na moju želju da knjiga nosi „anti-copyright“ oznaku. Ovo sam prvi put video u knjizi „TAZ“ Hakima Beja, i pomislio sam – okej, govorimo o dostupnosti informacija u doba interneta, a sve se krije iza paywall-a. Hajde da probamo prvo da stvorimo nešto i podelimo s ljudima, a tek potom da razmišljamo o konkretnoj materijalnoj koristi, ako uopšte i dođemo do toga.\nKakvom god temom da se bavi, na kraju dana – poezija se bavi pitanjem slobode, u svakom smislu. A ako je tekst van dometa ruku, onda to pitanje nikad ne može biti postavljeno na pravi način.\n6. Za kraj, komentar na stav da je „poezija danas mrtva“?\nPoezija jeste mrtva, ali objasnio bih detaljnije. Ona poseduje odlike undead stvorenja: poput čudovišta koje se sporo raspada, a njeni organi, vekovima stari, i dalje nose tragove svog prvobitnog oblika…iako su izgubili osnovnu funkcionalnost. Nekada može delovati bezopasno, kao zgrčena gomila iskidanih žila, ali veoma često – kada ne očekujemo – može da nasrne na vas i da ugrize. Duboko. Za takvu poeziju živim. Takvu poeziju i želim da stvaram.\nU petak 11. marta od 18h u Kvaci 22, biće održana promocija knjige “Garmonbozija”. Uz autora, o samoj zbirci govoriće i duo sa youtube kanala “Bookvalisti” – Miloš Živković i Ivan Isailović, sa kojima je autor ranije sarađivao u sklopu Književnog društva Orfisti. Pozivamo sve ljubitelje poezije da dođu i posete ovu neobičnu promociju – možda se sretnemo!


Mikelanđelo Merizi da Karavađo - Madona iz Loreta Istaknut\n1603. godine naslednici Ermete Cavallett su naručili sliku Madone za dekorisanje porodične kapele u crkvi San Agostino, ne tako daleko od Piazza Navona, u centru Rima. Krajem 1604. godine slika Madona iz Loreta je stavljena u ovu kapelu, na mesto gde se i danas nalazi. Slika je izazvala proteste, smatrana je bogohulnom i ružnom.\nSlika Madona iz Loreta je jednostavna i veoma efektna. Prikazana je Madona sa detetom koja stoji naslanjajući se na "sveti dom" sa čije fasade se kruni malter. Dva hodočasnika (pelegrini na italijanskom jeziku) kleče, mole se i sa obožavanjem iščekuju božansko proviđenje. Na njihovim licima su vidljivi izrazi poverenja i poštovanja. Staričino lice je izbrazdano borama, a na glavi ima ishabanu, prljavu kapu. Bosa, očvrsla i isprljana zemljom stopala čoveka su u prvom planu, i tako blizu posmatraču da se ne mogu izbeći.\nOreol na Madoni i njen podignut položaj pomeraju je iz našeg sveta, ali njena lepota ne sadrži nagoveštaj arogancije. Na njenom licu se uočava snažan izraz humanosti i blagosti. Karavađo je biblijske likove slikao realno po živim modelima, bez ulepšavanja, sa svim ljudskim osobinama. Tako i Madona na ovoj slici može da bude bilo koja žena koja izlazi iz noćne senke. Neki u ovoj Madoni vide poslednju ljubav u njegovom životu, Madalenu.\nEkspresivni jezik Karavađovog slikarstva, vidljiv i na ovoj slici zasniva se najpre na kontrastu svetlosti i senke. Svetlost koja obasjava likove na slici ne potiče od sunca, već je veštačka i okolni ambijent ostavlja u tami. Oštra svetlost naglašava volumene figura i nemilosrdno ističe detalje, kao što su prljava stopala hodočasnika.\nOriginalnost stila Mikelanđela Merizija da Karavađa i na slici Madona iz Loreta očarava i uznemiruje. Njegov stil je imao i ogroman uticaj na slikare, čak i van granica Italije.\nPročitano 4162 puta\nMadona iz Loreta\nViše iz ove kategorije « Tomas Ekins - Čas iz hirurgije\tPol Gogen - Razbibriga »\nVi ste ovde: Home Paleta Mikelanđelo Merizi da Karavađo - Madona iz Loreta


MC Stojan iza rešetaka - Kuku lele! (VIDEO)\n22.3.11 | Marko Stojković MC Stojan Snimak Spot Video\nNa prvi pogled, moglo bi se pomisliti da MC Stojanu nije bilo dosta to što je bio zatvoren gotovo dva meseca u rijaliti programu „Dvor“, pa se zavukao i iza zatvorskih rešetaka! Ipak, taj utisak je varljiv jer Stojan zaista sedi u zatvorskom okruženju, ali samo u spotu.\n- Nadam se da će se svima svideti spot, a uskoro očekujem i da sve bude montirano. Super smo sarađivali Milićević i ja, a devojke u spotu su kao i uvek fenomenalne. Iznenađenja će biti, očekujte „Kuku, lele“.


eKapija | Najviši predstavnici evropske železničke industrije u Beogradu\nIzvor: eKapija | Sreda, 06.02.2019.| 16:57\nB2B sastanci u Železnicama Srbije\nKompanije članice Klastera železnica jugoistočne Evrope iz Srbije i ostalih zemalja regiona imaće priliku da od 31. marta do 5. aprila, u razgovorima sa američkim železničkim, metro i kargo kompanijama i dobavljačima američkih železnica, pronađu odgovarajuće partnere za izvoz svojih proizvoda i usluga.\nOvo je najavljeno o na skupu kompanija i menadžera iz pet evropskih klastera sa predstavnicima kompanija Infrastruktura Železnice Srbije, Srbija Voz i Srbija Kargo u Beogradu.\nKako je saopšteno iz Klastera železnica jugoistočne Evrope, najveću šansu u SAD imaće kompanije koje imaju inovativna i savremena tehnološka rešenja, jer će tamo moći da ih predstave potencijalnim kupcima i sistem integratorima koji mogu biti partneri za plasman tih rešenja na veliko američko tržište, rečeno je na konferenciji čiji je organizator Klaster železnica jugoistočne Evrope, a domaćin Železnice Srbije.\nKonferenciji su prisustovale kompanije članice italijanskog klastera naprednih železničkih tehnologija DITECFER, Klastera nemačke pokrajine Donje Saksonije - BTS, vodeći francuski klaster transportnih tehnologija I-Trans i najveća britanska železnička asocijacija Rail Alliance.\nitalijanski klaster naprednih železničkih tehnologija DITECFER\nKlaster nemačke pokrajine Donje Saksonije BTS\nfrancuski klaster transportnih tehnologija I Trans\nbritanska železnička asocijacija Rail Alliance


Miru Marković kremiraju u Moskvi. Urnu će joj položiti u Srbiji do Miloševića - Index.hr\nMIRJANA MARKOVIĆ, udovica Slobodana Miloševića, bit će kremirana u Moskvi, a urna s njenim posmrtnim ostacima bit će položena u grob u Požarevcu u subotu u 15 sati, potvrdio je njen sin Marko Milošević za BK televiziju.\nTime će, prema pisanju srpskih medija, biti ispunjena njena želja da počiva ispod lipe pored svog supruga Slobodana Miloševića, bivšeg predsjednika Srbije i SR Jugoslavije.\nPodsjetimo, Mira Marković preminula je u 77. godini u Moskvi uslijed komplikacija izazvanih upalom pluća, koju je dobila nakon dvije operacije.\nU srpskoj se javnosti nagađalo hoće li biti sahranjena u Srbiji ili Rusiji, a njena se obitelj do sada o tome nije oglašavala.\nPomoć oko sahrane u Požarevcu, gradu u kojem je Marković i odrasla, ponudio je lider SPS-a i prvi potpredsjednik srpske vlade te ministar vanjskih poslova Ivica Dačić.\nTko je Mira Marković? Do kraja je branila politiku Miloševića\nMirjana Marković i njezin sin Marko sklonili su se u Rusiju od gnjeva postmiloševićevske Srbije. Markovićka je, kako se čini, dugo vremena njegovala veze s Rusijom, a još se devedesetih u biografiji dičila redovnim članstvom u Ruskoj akademiji društvenih znanosti, statusom počasne profesorice po pozivu Moskovskog državnog sveučilišta Lomonosov, tvrdila da je direktorica Međunarodnog centra za sociopolitička istraživanja slavenskih zemalja Ruske akademije, urednica triju rusko-jugoslavenskih časopisa i, konačno, počasna članica Saveza pisaca Rusije.\nU intervjuima i knjigama, sve dok je mogla, pokušavala je obraniti neobranjivo: politiku svoga supruga. Pišući o Markovićkinim memoarima "Bilo je to ovako", objavljenima prije tri i pol godine u Srbiji, beogradsko je Vreme zapazilo kako nikoga tko poznaje autoričin stil ne čudi njena "apsolutno iskrivljena slika realnosti i događaja koji su doveli do pada režima njenog muža Slobodana Miloševića". "Ono što, međutim, beskonačno vrijeđa jeste to što Mirjana Marković, koja se od 2003. nalazi u bjekstvu, nikako da 'začepi' i ostavi na miru sve pobijene, osakaćene, prognane, opljačkane, osiromašene i sluđene od života pod režimom njenim i njenog muža."


Zašto su slike bitne za blog?\nDa li se sećate kad ste kao dete pre uzimali da čitate knjigu sa slikama naspram one bez slika. Isto pravilo važi i dan danas.\nSlika govori više od hiljadu reči a kada je u pitanju sadržaj to ne može biti tačnije pogotovo ako je slika relevantna. Sliku daju bogatstvo sadržaju i privlače posetioce da pročitaju duže članke.\nSlika vam je privukla pažnju jel tako? Ne mogu da kažem koliko puta se desilo da sam bio namamljen da pročitam članak zbog efektne slike. Poenta je pronaći sliku koja ili ima veze sa sadržajem u članku ili dokazuje poentu onoga o čemu ste pisali. U ovom slučaju poenta je bila da dobijem vašu pažnju. Neki primeri sadrže:\nČlanak o tome kako smiriti um sa fotografijama mirnih vrtova i otvorenih livada.\nČlanak o tome kako napraviti kućicu na drvetu sa fotografijama dizajna kućica na drvetu.\nČlanak o receptu za čajno pecivo sa fotografijama sastojaka i finalnog proizvoda.\nRelevantne fotografije pomažu posetiocima da shvate poentu koja je predstavljena u samom tekstu i da razbiju monotonost i zainteresuju za čitanje celog članka.\nDa li ste primetili da više verujete korisniku sa Twittera ili Facebook prijatelju ako za sliku na profilu ima svoju fotografiju a ne neki logo, lika iz crtanog filma ili nešto slično.\nIsto važi i za sadržaj. Čitaoci vole da vide lice koje se nalazi iza svakog članka. Ovo uključuje:\nFotografiju autora postova i članaka na blogu.\nFotografiju osobe koja je autor knjige ili e-knjige o kojoj pišete recenziju.\nFotografije ljudi koji su deo liste kao što je top designer bloggers on Twitter.\nUključivanje fotografija ljudi povećava angažovanje i poverenje čitaoca u vaš sadržaj i samo saznanje da je iza tog sadržaja čovek odnosno osoba od krvi i mesa.\nScreenshot je jedna od esencijalnih stvari kada su dva tipa sadržaja u pitanju a to su „how to“ članci i liste.\nMožete da napišete odličan tutorial za neki softver ali ako on ne sadrži screenshot čitalac može da stekne utisak da je prekomplikovan za korišćenje. Na primer mogu reći da kad se podešava fotografija u Gimpu treba da skalirate fotografiju da bude odgovarajuće veličine za članak kao što je urađeno sa slikom u ovom članku odnosno da je 570px širine ili da je još i dodat sledeći screenshot:\nDodavanje screenshota upućuje čitaoca direknto na deo u meniju koji odgovara napisanom uputstvu što olakšava korišćenje softvera i pre nego što je korisnik imao prilike da se upozna sa istim.\nList Post Screenshot\nDa li ste nekad naleteli na sadržaj kao što je top 25 ___ web sajtova? Da li ste primetili da su neke od tih lista zarazne dok su druge obične i dosadne. Razlika je u tome da li je članak sadržao slike pomenutih web sajtova.\nDobar primer kako treba raditi dao je Dain u listi 33 blogs to make you a social media and marketing guru sa svakog web sajta.\nZbog navedenih saveta sledeći put kad budete pravili listu omiljenih ljudi sa Twittera obavezno stavite screenshot njihovih profila.\nKako da dođete do slika za vaš sadržaj?\nSad kada imate sveže ideje o tome kakve slike da ubacite u vaš sadržaj evo nekoliko alata i izvora kako da dođete do slika.\nSledeći izvori su odlični za efektne fotografije:\nKreativne obične slike – odličan izvor je Flickr’s Advanced Search za pronalažanje efektnih i privlačnih fotografija. Pazite samo da čekirate box Only search within Creative Commons-licensed content i da uključite ime autora slike koju koristite.\nRoyalty-Free Stock fotografije – ako ne možete da nadjete šta vam treba na prethodnom mestu vaša sledeća lokacija je iStockphoto koji vam omogućava da kupite fotografiju i da je koristite na vašem web sajtu.\nTu je još mnogo odličnih resursa samo treba da znate da pretražite na Google-u kako treba. Ako naletite na neku fotografiju koja vam odgovara a ona nije creative commons licencirana nije sve izgubljeno samo pošaljite email vlasniku fotografije ili onom koji je fotografisao i predstavite za čega vam treba baš ta fotografija i možete da se nadate pozitivnom odgovoru.\nKad god vam je potrebna fotografija neke osobe obično se to traži na nekoj društvenoj mreži jel su to obično fotografije koje ljudi odaberu da ih predstavljaju online. Druga mesta na kojima može da se nađe odgovarajuća fotografija su:\nGravatar od osobe (ako su komentarisali na vašem blogu).\nBio strana na blogu autora.\nFotografija na korporativnoj bio strani.\nIli ako vam više odgovara da kontakirate osobu i zatražite da vam pošalju fotografiju po njihovom izboru za članak koji pišete. U većini slučaja ako ih obavestite da su uključeni i članak ili recenziju koja je pozitivna vrlo rado će vam obezbediti odlični fotografiju.\nAko nemate program kao što je Snagit ili slično za screenshot onda imate par besplatnih opcija sa kojima možete da radite.\nScreenshot na Windows baziranim računarima – treba se oslanjati na Print Screen (Prt Scr) dugme na tastaturi za screenshot pa ga onda srediti u Gimpu, ili drugom besplatnom editoru za slike.\nScreenshot na Mac OS računaru – ako imate Mac možete da koristite prečicu Command-Shift-3 da napravite screenshot i sačuvate ga na desktopu, Command-Control-Shift-3 da napravite screenshot i sačuvate ga na klipbord, ili da koristite neku od prečica odavde. Gimp funkcioniše i u Macu.\nWebsite pregled – ako koristite Safari i treba vam slika web sajta onda će vas oduševiti saznanje da Safari pravi screenshot web sajta u .png i .jpg formatu. U Windowsu 7 možete da nađete ove preglede u C:\_Users\_YourUsername\_AppData\_Local\_Apple Computer\_Safari\_Webpage Previews. Posle ih možete editovati u Gimpu da se uklope u vaš članak.\nWindows 7 ima i Snipping Tool koji omogućava da pravite screenshots sa velikom lakoćom ali to zna da bude lošijeg kvaliteta tako da u zavisnosti od potreba možete da koristite neku od gore navedenih opcija.


Južna Republika – OLOS i RATNI ZLOCINAC iz 90ih, kupuje muslimansku ljubav Srpskim parama,dok narod GLADUJE\nAleksandar Vučić položio cveće i ponovo odao počast muslimanskim žrtvama u Potočarima; Srbija će pokloniti 5 miliona evra Srebrenici\nVučić položio cveće u Potočarima\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić ponovo je danas položio je cveće i odao počast srebreničkim žrtvama u memorijalnom centru Potočari u Srebrenici. Prethodno je to učinio pre četiri meseca. Ni ovaj put nije obišao memorijalni centar za 3257 srpskih žrtava u tom kraju, koji se nalazi samo nekoliko kilometara dalje. Vučića su dočekale i pozdravile “Majke Srebrenice”, na čelu sa Munirom Subašić, koja se sumnjiči za milionske pronevere i ogroman novac koji dobija u ime “žrtava genocida”. Vučić iz budžeta Srbije izdvojio 5 miliona evra za Srebrenicu.\nMajke Srebrenice dočekale su premijera Srbije u Memorijalnom centru Potočari. Munira Subašić, članica Udruženja majke Srebrenice kazala je da joj je veoma drago što je Vučić ponovo došao u Srebrenicu, položio cveće, kao i da je sve prošlo u najboljem redu.\nNa pitanje novinara šta poručuje nakon četiri meseca od incidenta, takođe u Srebrenici, Vučić je rekao da je svoj stav o tome pokazao time što se jutros poklonio nevinim srebreničkim žrtvama.\n– Poklonivši se nevinim srebreničkim žrtvama i ono što ćemo danas ovde učiniti za Srebrenici, znak je ne samo poštovanja prošlosti, već je to zalog za bolju saradnju u budućnosti – rekao je Vučić u kratkoj izjavio ispred Doma kulture u Srerbrenici gde upravo počinje koferencija “Srebrenica 2015”.\nVučićev domaćin je Ćamil Duraković, nelegalni i nelegitimni načelnik opštine Srebrenica, koji je vlast preuzeo nakon pokradenih lokalnih izbora, na kojima je glasao i muftija Zukorlić, samo kako bi se sprečilo da većinsko srpsko stanovništvo u opštini izabere srpskog načelnika.\nVlada Srbije odobrila 5 miliona evra za Srebrenicu, već u ponedeljak pare ležu na račun opštine\nVlada Srbije odobrila je jutros poklon za Srebenicu u visini od pet miliona evra, nezvanično saznaje “Blic”.\nOd pet miliona evra ili deset miliona konvertibilnih maraka pripremljenih za Investiciono razvojnu konferencije “Srebrenica 2015”, koja se danas i sutra održava u tom gradu, dva miliona će biti uplaćeno u gotovini, a preostala tri miliona evra kroz projekte.\nVeć u ponedeljak će na račun opštine Srebrenica biti uplaćeno dva miliona evra, a ostatak će biti uložen u narednim mesecima.\nProjekti će biti odabrani na osnovu potreba Srebrenice i oni će sami odlučiti gde će biti investirani, u školu, bolnicu ili nešto drugo.\nU Srebrenici je počela dvodnevna Investiciono-razvojna konferenciji “Mogućnost i perspektive razvoja – Srebrenica 2015”, na kojoj će pred više od 300 učesnika iz regiona biće predstavljene mogućnosti ulaganja, kao i mere stimulisanja investicija koje pruža ova opština.\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić boraviće danas u Srebrenici, gde će učestvovati na investiciono – razvojnoj konferenciji “Srebrenica 2015”.\n“To će biti veliki i ozbiljan novac kojim poreski obveznici Srbije i država Srbija žele da pokažu koliko nam je stalo do dobrih međusobnih odnosa Bošnjaka i Srba”, istakao je premijer.\nOpština Srebrenica će, danas i sutra, na regionalnoj investicionoj konferenciji, predstaviti svoje privredne i prirodne potencijale, u znaku poruke: “Manje politike, više konkretnih projekata”.\n“Ipak najvažnije je da će u Srebrenici biti premijer Srbije i predstavnici države i entiteta BiH u punom kapacitetu”, istakao je načelnik opštine Srebrenica Ćamil Duraković, u izjavi za Tanjug.\nOn je rekao da ne očekuje bilo kakve bezbednosne probleme i poručuje premijeru Srbije da može računati na “topao i prijateljski doček i gostoprimstvo”.\n“Najbliži smo jedni drugima i možemo dosta toga uraditi kako bi bilo bolje građanima i BiH i Srbije”, istakao je Duraković i dodao da postoji mnogo prostora za saradnju na infrastrukturnim projektima.\nVučić: Sa velikim optimizmom gledamo u zajedničku budućnost\nSREBRENICA – Sem poštovanja prošlosti i razumevanja onoga što se ovde dogodilo, sa velikim optimizmom gledamo u zajedničku budućnost, izjavio je danas predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić, po dolasku u Dom kulture u Srebrenici, gde će se održati investiciono razvojna konferencija, pod nazivom “Mogućnost i perspektive razvoja Srebrenice”.\nVučić se prethodno, kako je rekao, “poklonio nevinim srebreničkim žrtvama” u Memorijalnom centru u Potočarima, i dodao da veruje da će ono što će Srbija na konferenciji pokazati biti signal i da, sem poštovanja prošlosti gleda i u zajedničku budućnost.\nĆamil Duraković: Vučić je hrabar čovek\nSREBRENICA – Ovde u Srebrenici, koja je simbol rata, može da počne nova priča o odnosima između Srbije i BiH, ali i Crne Gore te ostalih zemalja regiona, istakao je gradonačelnik Srebrenice Ćamil Duraković uoči investiciono-razvojne konferencije u toj opštini.\n“Naš mir je bez alternative”, istakao je Duraković u izjavi za N1 televiziju.\nNelegalni i nelegitimni načelnik opštine Srebrenica Ćamil Duraković\nPrema njegovim rečima, nova poseta Potočarima delegacije Srbije na čelu sa Aleksandrom Vučićem, zatim predsednika RS-a Dodika, članova predsedništva BiH i brojnih drugih zvaničnika iz BiH, ali i EU je momenat istorije, kojim žele da dokažu da se ne gradi suživot, nego da se zajedno živi i napreduje.\nNa opasku da premijer Srbije teško da može da osvoji poene u Srbiji zbog svojih skorašnjih izjava, mada to na neki način čini, Duraković je rekao:\n“To je ono što respektujem kod premijera Vučića. Hrabar čovek koji je na čelu države koja prolazi teške procese. Nakon 11. jula, kada je napadnut ovde, došao je, izdržao je, imao je dobru reakciju. Imao je 70 posto srpskog javnog mnenja koje mu je dalo podršku. On ima legitimitet koji može reprezrentativno zastupati Srbiju”, rekao je gradonačelnik Duraković.\n“Srebrenica je bila politički poligon, a nakon konferencije želimo da se taj kurs promeni. Imali smo događaj sa Srbijom koji je stavio mrlju na naše odnose, ali ovo je dobar način da Vučića ponovo pozovemo u Srebrenicu, kao u mesto prosperiteta i budućnosti”, kazao je Duraković, podsećajući na napad koji se dogodio 11. jula u Memorijalnom centru Potočari.\nOn je uveren da bi Vučićevim primerom trebalo da se vode lideri regiona, jer je to moguće.\n“Neće izgubiti podršku većine, nego radikalnih politika. Isto kao što ću ja izgubiti time što će radikalni pokreti praviti svoju priču. Mi smo ta snaga koja želi da pravi novu priču”, rekao je Duraković.\nOn je istakao i da se nada da će Vučić u godinama koje slede dolaziti u Srebrenicu bez obezbeđenja, i da će sa njim šetati slobodno Srebrenicom.\nĆamil Duraković je na čelo Srebrenice došao skandaloznom krađom na izborima, gde su Bošnjaci iz BiH i Srbije glasali na lokalnim izborima kako bi sprečili da se izabre srpski načelnik opštine, s obzirom da Srbi čine većinu u toj opštini. Za Durakovića je kao “građanin Srebrenice” glasao i muftija Muamer Zukorlić.\nkomentari…SNS botovi NEMIRUJU….\nsreda, 11 novembar 2015 09:08\nTo će biti veliki i ozbiljan novac kojim poreski obveznici Srbije i država Srbija žele da pokažu koliko nam je stalo do dobrih međusobnih odnosa Bošnjaka i Srba”, istakao je premijer.\nDuraković mu obećava topao doček. A to znači da bi opet mogli da ga provuku kroz “toplog zeca”.\nsreda, 11 novembar 2015 09:30\nsreda, 11 novembar 2015 10:39\nMUP RS ne treba da uopšte obezbeđuje ovoga idiota i veleizdajnika kome nije palo na pamet da ode u Kravice gdje su muslimani pobili srpski narod , da posjeti srpske majke po Bratuncu koje su izgubile sinove , muževe , braću . Svaka pobjeda Aleksandra Vučića je poraz za srpski narod , svaki poraz tog konvertita i lažova i kriminalca i prijatelja Mila Đukanovića je pobjeda za srpski narod . Kada će sjahati sa srpskih leđa da ne gledamo tu pojavu , tog maloumnika i lažova više nikada . Kako je lijepo bez Borisa Tadića\nsreda, 11 novembar 2015 10:47\nDanas je veliki dan za Srbe I Srbiju. Zasto ovaj “srpski” premijer nije danas sa svojim narodom?. Tadic=Vucic.\nsreda, 11 novembar 2015 10:54\nTo poreski obaveznici Srbije ne žele! Većina ne želi. To nam nameće ovaj čipvani ološ.\nsreda, 11 novembar 2015 11:10\nsreda, 11 novembar 2015 11:27\nIma li neko da ga posavetuje da stane, ipak je premijer Srbije, lele…\nsreda, 11 novembar 2015 11:32\nKako se udesi baš ovaj datum? Da ovi naši evropski prijatelji na čelu sa “majkom koje se nikada nećemo odreći” ne nameravaju da se odreknemo istoriskih pobeda u prvom ratu i da zaboravimo na naše junake koji su odbranili državu i čast Srpskog naroda.\nsreda, 11 novembar 2015 11:34\n…položio cveće , odao počast… itd, zašto nisu dodali , nije dobio kamečuru u glavu , bar za sada.Još je trebalo dodati ,bezbednosne strukture ovog puta jako dobro čuvaju srpskog državnika… Trt\nsreda, 11 novembar 2015 11:40\nI tako je vučić požurio da nepozvan glasa na referendumu.\nMoje je mišljenje je da odavanje počasti stradalima u Srebrenici od takve moralne i intelektualne gromade uvreda za stradalnike.\nAli to je već stvar onih koji ga ko međeda vodaju po Bosni…\nZahvalan je to glumac – može da bude međed,\nkamila… nemački ovčar…\nsreda, 11 novembar 2015 11:50\nAleksandar Vučić položio cveće i ponovo odao počast muslimanskim žrtvama u Potočarima: Stav o napadu pokazao sam time što sam došao ovde i poklonio se žrtvama\nA odlično zna da tamo genocida nije bilo.\nsreda, 11 novembar 2015 11:54\nali tu mu je vulin veliki konkurent…\nsreda, 11 novembar 2015 12:00\nTamo zajedno leže ubijeni sa obe strane, umrli prirodnom smrću, muslimanske ubice i ko zna ko još. To nije stratište, to je sramota ljudskog roda. To je samo zapad mogao teko smešati uz pomoć nemoralnih spodoba… i sad ovaj ide da daje moje jadne penzionerske pare… Kome. Kuku majci, Danas je trebalo da bude sa svojim narodom…\nsreda, 11 novembar 2015 12:05\nOvaj nesrećnik koji je Srbiju srozao na prosjački štap, uzima iz džepa od srpske sirotinje i daje istim onim Muslimanima koji su brutalno ubijali sve Srpsko po Skelanima i Bratuncu.\nTo već daje svoje efekte, ove godine je u Srebrenici upisano 50 đaka od čega 40 muslimanske a 10 srpske nacionalnosti. poređenja radi 2005 je u školi u Potočarima bilo 100 đaka od koji troje muslimanske nacionalnosti.\nNovi najbolji prijatelj mu je Ćamil Duraković, isti onaj drveni advokat iz vremena hapšenja Nasera Orića, koji je obijao vrata po evropi tih dana pružajući mu svaku podršku i preteći da će podneti ostavku na mestu Predsdsednika Opštine Srebrenica ako zlikovac Orić bude izručen Srbiji.\nSve ovo se radi, dok se istovemeno ništa ne čini da se pomogne Srbima u čisto srpskim mestima poput Drvara, Glamoča pa i Bosanskog Petrovca iz kojeg se naši ljudi ubrzano iseljavaju.\nsreda, 11 novembar 2015 12:12\ndaje se vodati, jašiti, pujdati…\n(kao i nemali deo stanovnika Srbije)\ndovoljno je da je neko njegov – i blerov – prijatelj…\nmislim da je konačno sazreo kao kandidat,\nza nagradu BAFTA…\nsreda, 11 novembar 2015 12:24\nPare poreskih obveznika Srbije ne pripadaju tebi i ne možeš ih zato davati kome hoćeš. To je prosto rečeno pljačka sopstvenog naroda u korist tamo nekih otpadnika druge vere i iz druge države…\nsreda, 11 novembar 2015 12:27\nDanas je u Srbiji državni praznik, a njen predsednik vlade nije kod kuće, zabravio je i otišao neprijateljimaa na zicer. Da li je ovako nešto svet video…\nsreda, 11 novembar 2015 12:29\nNajstrašnije je što se niko ne bavi skandaloznom činjenicom da je aktuelna vlast u Srebrenici nelegalna i nelegitmna, uspostavljena nakon brutalno pokradenih izbora.\nNa izborima su u Srebrenici glasali muslimani koji nemaju nikakve veze sa Srebrenicom, između ostalog i muftija Zukorlić, samo kako bi bio izabran muslimanski gradonačelnik i muslimani vladali opštinom.\nUmesto da se ova očigledna krađa raskrinka, a rezultati ponište, svi mirno posmatraju teror i iživljavanje nad većinski srpskim narodom u Srebrenici.\nsreda, 11 novembar 2015 12:39\nDanas je praznik Srbije i srpskog narod. Trebalo je da ode i pokloni se stradalnicima u Kravici, ni pomena od toga.\nsta se desava kako se to desilo…\nkako je moguce da ima tolike pristalice a ocigledno je oboleo …potpuno\nsreda, 11 novembar 2015 12:41\nKo nam udara minuse, Vučićevi poltroni ili srebrenički muslimani…to mu dođe na isto\nsreda, 11 novembar 2015 12:46\nSrbiju je zakop’o zivu i jednako likuje .\nJel’ vam sad’ jasno zasto je moralna gromada Vucic “na meti CIA” ?\nsreda, 11 novembar 2015 12:58\nZa sve one koji bi vučića i tadića i… želeli da vide u Bratuncu, Kravicama…\nDobro je da im to ne pada na pamat.\nOni su od uništavanja i preumljavanja.\nSamo bi opoganili mesta našeg stradanja.\nTo su kreature koji zaklanjaju funkcije na koje ih je zločinački Zapad namestio…\nZlo koje oni čine je veće od mnogih zločina koje su na ljudima iz našeg naroda – muškarcima, ženama, deci i starcima činili strani zatirači srpskog naroda.\nTakvi su nepozvani u Bratunac, Kravice, kao i Nemci nekad u Kragujevcu.\nI treba stvoriti takve uslove da se vučići i tadići pojave na tim našim stratištima jedino, ako bi preforsirali moralni štit koji se nalazi oko tih mesta.\nZar posle svega šta su uradili i dalje rade na uništenju srpstva, treba da nam dođu pa će da im se malo oprosti…\nNe na tom svetu.\nNajnovija vest je da je obecao 10 miliona evra! Otima od srpskog mucenickog naroda da bi davao mrziteljima Srba – ciji je on premijer?\nsreda, 11 novembar 2015 12:59\nsreda, 11 novembar 2015 13:02\nOvaj je, definitivno, srpski izrod – svima je bolji nego narodu kome, navodno, pripada!\nsreda, 11 novembar 2015 13:05\nBagro naprednjačka, izdajnici, bedni sendvidžari koji ste mi nalupali minuse i koji bi da nam ugušite glas slobode i na ovom našem užem forumu.\nMogu samo da vam poručim da će vas stići Božiji gnev i pravedna kazna kao i kletva Lazareva.\nIzdajice svoga roda, moja vam je preporuka da primite Islam ili Rimokatoličanstvo da kao kao i sa vašim prethodnicima povuče jasna crta među nama.\nsreda, 11 novembar 2015 13:09\nUništava nas brutalno Fahrijić, pljuje nam svima u lice, a ono što u svemu tome ne mogu da podnesem, je da to u ovoj zemlji nikoga ne zanima.\nsreda, 11 novembar 2015 13:10\nBy |novembar 11th, 2015|Categories: HRONIKA, POLITIKA||Komentari su isključeni na OLOS i RATNI ZLOCINAC iz 90ih, kupuje muslimansku ljubav Srpskim parama,dok narod GLADUJE


Fudbal Autor:Nikola Novaković20. jan. 202123:42\nFubaleri Mančester Junajteda slavili su kao gosti u meču 18. kola Premijer lige protiv Fulama rezultatom 2:1 (1:1) i na taj način došli do 40 bodova, dovoljnih za prvo mesto tabele Premijeršipa. Strelci za pobednika bili su Edinson Kavani i Pol Pogba, dok je Ademola Lukman postigao gol za londonski tim.\nPoveo je Fulam već u petom minutu kada je Ademola Lukman iskoristio odličan pas Andre-Franka Zamba Angise i doneo vođstvo domaćima.\nIpak, gosti u 21. minutu stižu do izjednačenja preko Edinsona Kavanija koji natrčava na odbijenu loptu. Udrugom poluvremenu Junajted dolazi i do vođstva, a Pol Pogba fantastičnim golom sa više od 20 metara donosi prednost gostima.\nDo kraja meča mogao je Fulam i da izjednači golom Aleksandra Mitrovića, ali je njegov udarac glavom, pošto je zakačio odbrambenog igrača, umalo otišao pored gola. Napadač srpske reprezentacije u igru je ušao u 83. minutu, a sa druge strane Nemanja Matić je istrčao na teren tek u petom minutu sudijske nadoknade.\nPosle pobede na „Krejven Kotidžu“ ekipa Olea Gunara Solšera ima 40 bodova – dva više od prvog pratioca i gradskog rivala Sitija, koji ima i odigrani meč manje. U sledećem kolu „Crveni Đavoli“ dočekuju „fenjeraša“ Šefild Junajted u sledeću sredu.\nFulam je posle ovog poraza u zoni ispadanja, na 18. poziciji na tabeli sa 12 bodova – četiri manje od Barnlija, prvog tima „iznad crte“. Sledeći protivnik biće im Brajton naredne srede.\nMečeve Premijer lige pratite u ekskluzivnim prenosima na kanalima Sport kluba.\nfk fulamfk mančester junajtedPremijer liga\npre 42 min 27\n24. feb. 2021 185