Stop crvenom teroru – Katalaksija\nRedakcija Katalaksije · Objavljeno 23/09/2004\nRedakcija “Katalaksije” se pridružuje većini čileanskog naroda i svim slobodoljubivim ljudima širom sveta u oštroj osudi najave sudskog progona generala Augusta de Pinočea, bivšeg predsednika Čilea, i heroja slobodnog čovečanstva, čoveka koji je obezbedio ne samo napredak i blagostanje Čilea, već i zaustavio dalje širenje komunističke infiltracije u Latinskoj Americi. Najavu suđenja Generalu doživljavamo kao pokušaj sudskog prekrajanja istorije i pronalaženja tobožnih dokaza za politički korektno viđenje ovog velikana kao običnog diktatora i uzurpatora.\nGeneral Pinoče je tvorac najuspešnijeg i najslobodnijeg ekonomskog sistema u Latinskoj Americi koji je od Čilea stvorio Švajcarsku u Andima, sa životnim standardom na evropskom nivou, i stopama privrednog rasta od 6-7% tokom više decenija. Trgovina je odmah oslobođena, nacionalizovana preduzeća privatizovana. Osim toga, Čile je prvi uveo potpuno privatni penzioni sistem, za vreme ministra Hozea Pinjere, kakav ne postoji više nigde u svetu. Država nema nikakvu ulogu u penzionom i socijalnom osiguranju, već to rade privatne firme specijalizovane za administriranje privatnih štednih računa ljudi, koji donose prosečni prinos od 13% (u pređenju sa oko 1% u Americi i de fakto negativnim prinosom u Evropi). Kada je premijer Serhio de Kastro krajem 70- predložio povećanje državnog budžeta, bio je odmah smenjen. Nasleđujući ekonomsku i svaku drugu ruinu od komunističkog predednika Aljendea, Pinoče je tokom deceniju i po svoje vladavine Čile pretvorio u najslobodniju i najprosperitetniju zemlju Južne Amerike, i danas čileanski narod ovog heroja s pravom smatra glavnim arhitektom svoje srećne budućnosti.\nGeneral Pinoče je jedan od najklevetanijih ljudi u modernoj istoriji. Svojom odlučnom zaštitom čileanskog naroda od komunističke destrukcije navukao je histeričnu mržnju i bes svih levičara širom sveta. Na njega oni stalno sručuju bujice kleveta i podmetanja sa ciljem da ga prikažu kao ubicu nevinih civila i tiranina. U stvarnosti, najveći deo stradalih za njegove vladavine nisu bili civili, već ostaci terorističkih i paramilitarnih bandidtskih grupa koje je kršeći Ustav i u nameri da uvede diktaturu po sovjetskom modelu formirao marksista Aljende (koji nije, kako tvrdi levičarska propaganda ubijen za vreme puča, već se sam ubio, i to pištoljem koji mu je poklonio njegov veliki prijatelj i politički idol Fidel Kastro). Pinoče je uklonio Aljendea na poziv čileanskog Parlamenta, zbog više od 70 teških kršenja Ustava koja je ovaj počinio, uključujuci hapšenja i progon opozicije, direktne pljačke i otimačinu privatnih poseda, formiranje paravojski, nezakonitu nacionalizaciju privatnih kompanija, gušenje medija itd.\nS druge strane, takozvani “teror” s početka 80-ih je bio samo odmeren odgovor vlasti na širenje nereda koje su izazivali komunistički sindikati, organizujući masovne nasilne demonstracije, koje su kulminirale terorističkim aktom pokušaja atentata na samog predsednika Pinočea, kojom prilikom su poginula šestorica njegovih telohranitelja, a on jedini preživeo.\nNadamo se da će i ovaj, kao i svi prethodni, pokušaji napada na Generala završiti neuspehom, i da ljudi koji Generalu nikada nisu oprosili to što je spasao Čile od komunizma, neće imati priliku da uživaju u zakasneloj osveti nad njim.


Beta 26. februara 2021. 09:40\nIsključeni član Demokratske stranke (DS) Branislav Lečić najavio je da će grupa bivših članova DS u nedelju, 28. februara održati Glavni odbor na kom će doneti odluku o „daljem strateškom putu“ posle odluke Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave da ih ne upiše u Registar političkih stranaka.\n„Nastavljamo pravni put za Demokratsku stranku ali pošto nam je politički subjektivitet oduzet, i pošto DS nije naša kutija u kojoj boravimo, pobrinućemo se da nadjemo nekakav oblik koji će nam omogućiti da budemo politički prisutni“, rekao je Lečić za Danas od petka.\nDodao je da će u zavisnosti od situacije u opoziciji i „fer-plej“ dogovora oko izbora, bivši članovi DS odlučiti da li će uoči izbora praviti „neke koalicije na ideloškoj osnovi socijaldemokratske i liberalne ideje“.


Hvala vam za dva miliona evra! | BN\nHvala vam za dva miliona evra!\nDvočasovni spektakl na Ušću najskuplji je muzički nastup neke strane zvezde kod nas, publika uživala s Vilijamsom, on za sobom ostavio nered u apartmanu.\nSrbija 19.06.2015 | 15:45\nRobi Vilijams održao je jedan od najspektakularnijih koncerata viđenih u Srbiji, a iz naše zemlje otišao je zadovoljan, sa dva miliona evra u džepu!\nNjegov dvočasovni šou na novobeogradskoj livadi bio je najskuplji muzički spektakl neke strane zvezde kod nas, što je skoro pola miliona evra više od sume koju je 2009. dobila Madona, potvrdio je izvor blizak organizatorima.\nIako je britanski pop pevač publici priredio vrhunski muzički užitak, njegov dvodnevni boravak u Beogradu pre nastupa protekao je u tajnosti, a u hotelskom apartmanu je iza sebe ostavio pravi rusvaj.\nKako Kurir saznaje, Vilijams nije napuštao hotel „Metropol“, gde je bio smešten u predsedničkom apartmanu, dok su članovi njegovog tima bili raspoređeni na još dve lokacije u gradu. Otac planetarne zvezde, čuveni komičar Pit Konvej prošetao se gradom, a bio je smešten u apartmanu odmah do sinovljevog.\n- Robi je u naš hotel došao u utorak oko osam sati uveče. Do predsedničkog apartmana, u kojem je bio smešten, stigao je kroz tajni prolaz za koji zna samo direktor objekta i radnik koji je sproveo gosta. U apartmanu jeste ostavljen krš, ali to je normalno kad je reč o ličnostima koje imaju koncert - priča izvor i dodaje da je s Robijem imao kontakt samo njegov tim:\n- Pevača niko od zaposlenih u hotelu nije imao prilike da vidi. Komunicirao je jedino sa svojim timom i ženom koja je vodila celu organizaciju. Imao je ličnog kuvara, koji je za njega u kuhinji pripremao obroke. To nisu bili posebni specijaliteti, već hrana koja je pripremana od domaćih namirnica. Do koncerta nije napuštao apartman - zaključuje izvor.\nU hotelu nam je potvrđeno da je svetska zvezda odsela baš na ovom mestu, ali slikanje nam nije omogućeno.\nProdužio u Atinu\n- Robi je bio u našem hotelu. Niko od zaposlenih s pevačem nije imao kontakt, a apartman ne možete da fotografišete jer još uvek nije sređen - rečeno nam je na recepciji hotela.\nRobi Vilijams je nastavio svoju turneju. On je nakon koncerta u Srbiji produžio u Grčku, gde se odmah i čekirao putem društvene mreže. Juče je na Tviter postavio fotografiju iz hotelske sobe i pozdravio publiku u Atini, gde će održati svoj sledeći nastup.\nNIJE POZDRAVIO ZAGREB\nIako su mediji preneli da je Robi Vilijams pozdravio Zagreb usred Beograda, to je tako samo zazvučalo jer je pevač nespretno izgovorio pozdrav na srpskom: „Zdravo, dobro veče!“\n- Mi ne možemo da govorimo u ime popularnog pevača, ali možemo da kažemo da jeste učio da kaže „zdravo, dobro veče“. Budući da je reč „zdravo“ prilično nezgodna za izgovor ljudima kojima je engleski maternji jezik, na snimcima se može jasno primetiti da je krenuo da je izgovori i umesto nje na kraju rekao nešto što najviše zvuči kao „zabro dobro vice“ - navodi se u saopštenju organizatora.\nPa koza I jeste da se muze ! Dok narod po kontejnerima prevrce ovaj ugrabi samo 2 miliona eura !? Gospode Boze .....\nA još je bojama duge... Fuj.\nHleba I igara ......\nAko je bilo 30 000 posjetilaca i ovaj smotao 2 Miliona evra koliko je koštala karta za koncert ?:\nJel platio pdv!?\nKakva je ovo bomba kojih 2.000.000 eura čista glupost veću odavno nisam vidio\nHvala na dva milioma evra, Zagrebcani. Ha ha.


Kvalitetan Auto 12V 881 Doveo Magla Lampe, 881 Doveo Sijalice,svetla,lampe Auto 12V Slobodna Isporuka 5pcs/mnogo U Kategoriji Doveo žarulje And Cijevi. Trust-offers.news\n1. Proizvod Tip : 881-12 SMD+1 W\n3. Doveo Tip : 5050 3 čips SMD+1 W ZAPOVEDNIK visok moćni\n5. Moć Disipaciju : 3.16 W Max\n6. Svetao Flux(ja) : 320-380 LM\n8. Lampu vlasnika : 881\n10. Illuminant Dimenziju : Φ12x30.0mm\n11. Težine : 18 g


26/08/2012 Mirza Musanovic\t0 Comments\nRezultati kontrole goriva u FBiH, kako vrijeme odmiče, sve su lošiji. No, još je alarmantnije to što federalne vlasti trenutno i nemaju pravu sliku o monitoringu kvaliteta ovog energenta.\nTo je za “Dnevni avaz” izjavio Miro Mehmedbašić, glavni tehnički inspektor Federalne uprave za inspekcijske poslove.\n– Kada bi me nakon deset godina otkako je Vijeće ministara BiH donijelo Odluku o kontroli kvaliteta tečnih i naftnih goriva pitali kakvo je gorivo, odgovorio bih sa zadrškom. Na osnovu rezultata kontrolnih kuća, mi imamo najbolje gorivo u Evropi, ali istovremeno svaki dan imamo prigovore građana. Ja, jednostavno, nemam povjerenja u monitoring koji dobivam – kazao nam je Mehmedbašić.\nOn je naveo da su, prema dosadašnjim pravilnicima Federalnog ministarstva energije, industrije i rudarstva, vlasnici benzinskih pumpi mogli birati kuću koja će im raditi kontrolu.\nIstakao je da su tako neki pravili ugovore s više kontrolnih kuća pa su uzimali one nalaze koji su za njih bili povoljniji. Tek ovog ljeta, ističe, došlo je do promjena u pravilniku pa je sužen prostor za manipulacije.\nMehmedbašić ističe da je s nivoa Vijeća ministara BiH pokrenuta inicijativa za izmjene Odluke o kontroli kvaliteta tečnih i naftnih goriva.\n– Najbolje bi bilo da Federalna inspekcija određuje kontrolne kuće, a da se uzroci šifriraju, tako da se u kontrolnim kućama ne zna čiji su. Godišnje se potroši između 800.000 do milion maraka za ovaj monitoring, a imamo krive rezultate – kazao je Mehmedbašić.\nU Ministarstvu su nam kazali da je najnovijim izmjenama pravilnika omogućeno da Federalna inspekcija daje nalog kada će se i kome kontrolirati uzorci goriva.\nDirektor mostarske kontrolne kuće “Herkon” Bernard Jovanović kazao nam je kako je nedavnom kontrolom utvrđeno da je od 54 uzorka goriva bilo sedam loših, što je, prema njegovom mišljenju, alarmantno. O tome su obavijestili i Federalno ministarstvo energije, industrije i rudarstva.\n– Monitoring goriva je državna kontrola i ne možete dozvoliti onome ko je predmet kontrole da bira ko će mu raditi, kada će mu raditi, po kojoj cijeni će raditi i ako nije zadovoljan da ode kod druge kontrolne kuće bez ikakvih problema. Mi smo godinama u vezi s ovim pisali nadležnom ministarstvu – kazao je Jovanović.\n← Kiša praćena pljuskovima i grmljavinom stiže u nedjelju\nALARMANTNI PODACI: U 21. stoljeću u BiH živi 50 posto mladih koji imaju samo diplomu osnovne škole →\n24/08/2018 Mirza Musanovic\t0


Upoznaj 'Dugi Marš 5'\nDatum kreiranja: sreda, 12 maj 2021 00:29\nDanas bi trebali da se upoznamo sa najtežom raketom u kineskom arsenalu i petom članicom ogromne raketne porodice 'Dugi Marš', koja je dobila ime po 9000 km dugom maršu Cetungove Crvene armije 1935. godine. To je prva kineska raketa koja je ušla u ekskluzivni klub potrošača ne-hipergoličnih goriva. Ona je treća na svetu po snazi, kadra da podigne u orbitu 25 tona; ispred nje su samo američke rakete 'Delta IV Heavy' sa 28,8 t i 'Falcon Heavy' sa 63,8 t. Zapad je prvi put video ovu raketu tek na kraju testiranja 2015. Do danas je degažirano 7 ovih raketa, sa samo jednim faulom. O njima ćemo tek da slušamo priče...\nKosmička lansirna raketa 'Dugi marš 5' (LM-5; kin. 'Chang Zheng 5', CZ-5) predstavlja tešku komponentu nove linije kineskih raketa predstavljene 2015/16 kako bi se konačno zamenila do tada eksploatisana serija raketa 'Dugi marš'. Pored 'Dugog marša 5', 'Dugi marš 7' srednje snage i mali 'Dugi marš 6' pokrivaju čitav spektar lansiranih potreba, od posada i teretnih misija do nadolazeće kineske kosmičke stanice, standardnih LEO satelitskih lansiranja i isporuke teških geostacionarnih satelita.\nUvođenje serije CZ-5/6/7 označavao je veliki pomak u raketnoj tehnologiji zemlje, jer Kina nastoji da postepeno ukine rakete CZ-2/3/4 koja se oslanjaju na toksičnu hipergoličnu kombinaciju goriva, a prema performansama se približavaju donjim granicama kineskih potreba za budućnost. Novi lanseri koriste modularne sisteme i zajedničke komponente različitih raketa radi uštede i pojednostavljenja, omogućujući brzu izgradnju i usmerenu proizvodnju raketnih nosača za podršku sve većeg broja misija.\nPotreba za novim lansirnim sredstvima pojavila se početkom 2000-ih, kada se pojavio trend zahteva za lansiranjem srednjih i teških tereta. Za buduće kosmičke projekte, Kini će trebati redovne LEO teretne i putničke misije, kontinuirani pristup solarnoj sinhronoj orbiti za civilne i vojne satelite i sposobnost podizanja teških tereta na visokoenergetske orbite i van Zemljine orbite radi istraživanja deep-space solarnog sistema. Postojeće rakete se nalaze na samoj granici performansi potrebnih za ove misije, a cilj nove linije raketa je da uspostave sigurnu, pouzdanu, fleksibilnu i ekonomičnu arhitekturu lansiranja u kosmos.\nPrelazak sa hidrazinskog i azot-tetroksidnog goriva na kombinaciju kerozin/tečni kiseonik, ili čak potpuno kriogene stepene, donosi brojne prednosti. Osim svoje toksične prirode, hipergolična goriva postižu niži specifični impuls od keroloxa uz mnogo veće troškove proizvodnje – dva vrlo važna faktora koja treba uzeti u obzir prilikom optimizacije ekonomskih aspekata kosmičkih putovanja.\nStudije o nameni 'Dugog marša 5' započete su još 90-ih godina kako bi se razvio lanser koje bi ispunio kineske zahteve za teškim LEO i GTO misijama u naredne tri decenije. Projekat je prvi put najavljen kao 'Dugi marš 5' početkom 2001. godine, međutim, sredstva za ozbiljne razvojne radove van studija postala su dostupna tek 2007. U početku je planirano da 'Dugi marš 5' predstavlja jednu porodicu raketa – zasnovanu na modularnim komponentama – koja bi pokrivala čitavu lepezu od lakih do teških raketa.\nVerzije rakete 'Dugi marš 5'. Kao glavni konstruktor se navodi dr Li Dong, stručnjak sa kineske kosmičke akademije. Proizvođač je CALT, veliki državni proizvođač civilnih i vojnih kosmičkih letilica, sa preko 33.000 zaposledih i 13 istraživačkih instituta.\nNa kraju se razvoj novih kineskih raketa razgranao na različite klase koje su razvijale različite institucije, ali i dalje uključujući puno saradnje, posebno po pitanju motora. Od šest predloženih verzija CZ-5, dve su ušle u razvojnu fazu izgradnjom proizvodnih pogona u gradu Tanjin počevši od druge polovine 2007. Za razvoj porodice CZ -5 odgovorna je Kineska akademija za raketnu tehnologiju (CALT) sa sedištem u Pekingu.\nFormiranje proizvodnog centra u Tanjinu, glavnoj luci na istočnoj obali Kine, omogućava raketnim stepenima CZ-5 da se brodovima prevoze do primarnog mesta za lansiranje na ostrvu Hainan – ukidajući ograničenja prečnika stepeni povezana sa prevozom po putevima.\nIzgradnja proizvodnih hala je završena 2012. godine, kada se još uvek očekivalo da će prvo lansiranje biti 2014. iz novog Centra za lansiranje satelita Wenchang. Međutim, prvi let je pomeren na 2016. godinu sa prvom raketom CZ-5 koja je stigla na mesto lansiranja u septembru 2015. radi niza testiranja koje su uključivala raketu i novi sistem za podršku sa Zemlje. Prvi let 'Dugog marša 5' očekivan je u drugoj polovini 2016.\nTokom razvojne faze, šest predloženih varijanti 'Dugog marša 5' je podeljeno u odvojene serije, sa 'Dugim maršom 6' koji će pokrivati lake terete i 'Dugi marš 7', zadužen za sektor srednjeg tereta, uključujući lansiranje posade/tereta u LEO. Dve od šest predloženih varijanti nisu produžene, što je omogućilo da 'Dugi marš 5' postane isključivo letilica za nošenje teških tereta u dve različite verzije: 'Dugi marš 5' za misije do geostacionarne transferne orbite i međuplanetarna lansiranja, i 'Dugi marš 5B' optimizovane za lansiranja teških tereta do niske Zemljine orbite, poput modula kosmičkih stanica.\nSPECIFIKACIJA 'DUGOG MARŠA 5'\n'Dugi marš 5' (CZ-5)\n53,66 m (CZ-5B), 56,97 m (CZ-5)\n837.000 kg (CZ-5B), 867.000 kg (CZ-5)\nCentralni stepen & 4 bustera (SSTO)\nCentralni stepen, 4 bustera, HO II stepen\n23.000 kg (CZ-5B)\nMasa na GTO\n13.000 kg (CZ-5)\nMasa na SSO\n15.000 kg (CZ-5)\nMasa na MEO\n5100 kg (CZ-5/YZ-2)\nMasa na GEO\n4500 kg (CZ-5/YZ-2)\n'Dugi marš 5' može da se koristi kao single-stage-to-orbit raketa kada leti u varijanti '5B' noseći terete do niske Zemljine orbite. Za visokoenergetske misije, 'Dugi marš 5' leti sa još dva stepena i neobaveznim trećim stepenom.\nVerzija 'Dugi marš 5B' je bazirana na 5-metarskom kriogenom centralnom stepenu (CZ-5-500) kome su pridodata četiri bustera CZ-5-300 prečnika 3,35 metara. Paljenje motora centralnog stepena i bustera vrši se pre samog uzletanja, čime se izbegava sekvenca paljenja tokom leta, čime se dodatno redukuju rizici. Centralni stepen pokreće par motora YF-77, unapređena verzija kineskog kriogenog motora II generacije YF-75 koje koriste rakete serije 'Dugi marš 3'. Svaki od četiri bustera poseduje po dva motora YF-100 koji se takođe upotrebljavaju na raketama 'Dugi marš 6 i 7', što samo pokazuje kompatibilnost kineskih novih raketa.\nVerzija CZ-5B je visoka 53,7 metara i pri lansiranju ima težinu od 837.000 kg, sa ukupnom potisnom snagom od 10.565 KN. U nisku LEO orbitu možće da ponese korisni teret od oko 23 tone (drugi izvori tvrde da je to 25 tona).\nVerzija CZ-5 takođe koristi centralni modul CZ-5-500 i četiri bustera CZ-5-300 pa ima i isti potisak od 10.565 KN. Da bi mogla da odgovori i na veće energetske zahteve, CZ-5 ima drugi stepen koji ima oznaku CZ-5-HO (vodonik/kiseonik), a pokreće ga par restartujućih kriogenih motora YF-75D. Ova će konfiguracija će se koristiti za solar-sinhrone misije i slanje na geostacionarne transferne orbite.\nCZ-5 može opciono da bude opremljena dodatnim stepenom 'Yuanzheng-2' koji troši hipergolično gorivo kako bi omogućio letove dugih misija u srednju Zemljinu misiju (MEO), izvođenje direktnog ulaska u geostacionarnu orbitu i iznošenje tereta u trajektoriju bega.\nU konfiguraciji CZ-5, raketa je visoka 57 metara i ima veću težinu pri lansiranju od 867.000 kg. U stanju je da odnese teret od 13.000 kg u standardnu geostacionarnu transfernu orbitu (kineski izvori pominju 14.000 kg). Nosivost na solar-sinhronoj orbiti (SSO) iznosi od 15.000 kg (700 km) do 5100 kg (2000 km).\nSamopresurizacija preko motora\nOtvoren ciklus sagorevanja\nYF-77 potisak (s.l.)\nYF-77 potisak (vac.)\nOdnos oks. / gorivo\n5,45 prema 5,5\nTok goriva u YF-77\nPreko dvoosnog kardana\nCentralni modul rakete 'Dugi marš 5', poznat pod industrijskom oznakom CZ-5-500, prvi je kineski potpuno kriogeni stepen razvijen za upotrebu kao prvi stepen. Iako je Kina imala prethodno iskustvo s kriogenim III stepenom rakete 'Dugi marš 3', konstruisanje jezgra CZ-5 i njenog motornog sistema se pokazalo kao izazov.\nCentralni modul je visok oko 33,2 metra i ima prečnik od 5,0 metara, a prazan ima težonu od približno 20 tona. Prilikom lansiranja, stepen sadrži 175 tona tečnog kiseonika na temperaturi od -183°C i tečnog vodonika na -252°C, sa oksidatorom smeštenim u rezervoaru koji se nalazi iznad većeg rezervoara sa gorivom.\nLOX dovodni cevovod prolazi kroz tunel napravljen u tanku LH2 kako bi se povećala efikasnost pakovanja. Presurizacija u tankovima se postiže korišćenjem izmenjivača toplote na motorima radi zagrevanja LOX / LH2, čime se stvara gas pod visokim pritiskom koji se usmerava natrag u tankove kako bi se održali pod radnim pritiskom tokom izgaranja stepena.\nJezgro rakete CZ-5 pokreću dva motora YF-77 – koji koriste otvoreni ciklus generatora gasa. Razvoj YF-77 predstavljao je prilično značajan izazov, jer je prethodni kineski kriogeni motor – YF-75 na dodatnom stepenu CZ-3 – morao da bude nadmašen za faktor 9 po putanju potiska, faktor 2.7 po pitanju radnog pritiska i faktor 9 po pitanju težine protoka goriva.\nRazvoj YF-77 započet je početkom 2002. godine u Pekinškom institutu za aeronautički pogon nakon odobrenja Ministarstva za nauku, tehnologiju i industriju Narodne odbrane. Idejni projektni radovi su završeni sredinom 2002. godine, a prvi delovi motora su proizvedeni 2003. kako bi ispitivanja komponenata mogla da započnu kasnije iste godine uspešnim testiranjem generatora gasa. Sastavljena motorna jedinica je započela integralna ispitivanja krajem 2003, a prvo probno paljenje je izvršeno u septembru 2004. godine, postigavši rad od 50 sekundi. Testiranja pod vodstvom Kineske nacionalne svemirske uprave (CNSA) započela su 2005. i trajala su do 2007. s dopuštenjem da YF-77 dobije sertifikat.\nKvalifikaciono ispitivanje je započeto u maju 2013. godine i uključivalo je preko 70 probnih paljenja 12 motora u ukupnom vremenu rada od oko 24.000 sekundi. Pregled performansi i konstrukcije dao je zeleno svetlo za integraciju motor u raketu 'Dugi marš 5'.\nYF-77 je visok 4,2 metra i ima prečnik 1,45 metara, a dva motora su ugrađena u zajednički potisni okvir, što dvomotornom sklopu daje ukupnu težinu od 2700 kilograma. Svaki motor YF-77 stvara potisak na nivou mora od 513,3 KN pri specifičnom impulsu od 310 sekundi, povećavajući potisak od 696,8 KN uz specifični impuls od 428 sekundi. Motor u komori stvara pritisak od 102 atmosfere, a tipični protok goriva iznosi 167,5 kilograma u sekundi, upumpavajući u motor smešu gasova u odnosu 5,45 prema 5,5.\nZa motor je odabrana šema otvorenog ciklusa generatora gasa kako bi se napravio jeftin ali vrlo pouzdan motor za 'potrošno lansirno vozilo'. Značajno smanjenje troškova postignuto je upotrebom para motora sa umerenim potiskom umesto da se razvija veći i jači motor.\nKomora za sagorevanje YF-77 napajaju dve odvojene turbopumpe za gorivo i oksidator pomoću dve paralelne turbine. Izduvni gasovi iz turbopumpi izbacuju se kroz odvojene izduvne kanale koji se protežu pored mlaznica motora. Start-up motora se postiže patronama na čvrsto gorivo koje stvaraju udar gasova pod visokim pritiskom koji pokreće turbopumpe, dok sagorevanje započinje unutar gasnog generatora i komore za sagorevanje uz pomoć pirotehničkih upaljača.\nPogonsko gorivo ulazi u motor kroz predventile aktivirane helijumom. Kontrola potiska se postiže pomoću dizni, a namenski ventili se koriste za fino podešavanje odnosa mešavine kako bi se garantovala optimizovana potrošnja goriva. Svi ventili koji se koriste za pokretanje i isključivanje motora aktiviraju se helijumom iz namenskih tankova koji su deo sklopa motora. Motor uključuje izmenjivače toplote za dovod gasa pod pritiskom u rezervoare sa gorivom tokom leta.\nŠematski prikaz motora centralnog stepena. Vide se tankovi za helijum, kao i ispusne cevi za gas iz gasnog generatora. Desno su potor prilikom testiranja.\nMotori prvog stepena sa potiskom od po 50 tona.\nTečni kiseonik koji se ubacuje u motor presurizovan je LOX turbopumpom, nakon čega se 3,4% protoka LOX-a usmerava u generator gasa, dok se ostatak usmerava u komoru za sagorevanje. 16% protoka LH2 pod pritiskom usmerava se u generator gasa, dok se ostatak šalje u kombinaciju regenerativnog i 'dump' sistema za hlađenje motora. 5% protoka LH2 koristi se za sistem hlađenja mlaznica – koji tera vodonik da struji oko mlaznice kroz zavarene cevi, a zatim ga ubacuje u ispusni mlaz motora. Ostatak vodonika prolazi kroz regeneracionu rashladnu petlju u komori za izgaranje i grlu motora pre ubrizgavanja u komoru.\nMotor pri testiranju. Zbog otsustva dima, lako je zaključiti da sagoreva vodonik uz pomoć kiseonika.\nGenerator gasa radi u fuel-rich uslovima i deli svoj odliv u odnosu 70/30 na turbopumpe za gorivo i oksidator. Kontrolu protoka iz generatora gasa obezbeđuje ventilski sistem na pneumatski pogon. Generator gasa se sastoji od nehlađene komore za sagorevanje i sklopa injektora, a radi pri odnosu mešavine 0,9, pritisku od 85 bara i temperaturi od 900 K. Patrona na čvrsto gorivo koja se koristi tokom startovanja motora postavlja se u izlaz gasnog generatora.\nNanošenje izolacione pene na ventralni stepen CZ-5.\nMotori YF-77 mogu da se pojedinačno pokreću (gimbaling) u dve ortogonalne ravni radi upravljanje u tri ose tokom rada prvog stepena.\nCentralni stepen CZ-5 radi oko 520 sekundi, oslobađajući korisni teret u orbitu na kraju svog rada.\nDok ovo pišem, svetski mediji panično pišu o 'padu kineskog centralnog stepena', kao da se to sada prvi put dešava. Nedavno sam pisao o lansiranju rakete 'Dugi marš 5B Y2', koja je 29. aprila ponela u orbitu jezgro buduće velike kineske orbitne stanice. Deset dana kasnije, 8. maja, negde iznad Arapskog poluostrva, veliki stepen od 22 tone je nekontrolisano – a i kako bi drugačije – počeo da pada, da bi dan kasnije pao u Indijski okean u blizini Maldiva. Normalno, o svemu tome je budno obaveštavala svetsku javnost američka Kosmička komanda iz Kolorada. Izgleda da Kinezi stvarno imaju malih problema sa vraćanjem delova svojih raketa iz kosmosa, jer je bilo slučajeva padova čak i u naseljena područja.\nZanimljivo je da se niko nije setio da se slična epizoda dogodila prošle godine kada je pansirana prva raketa ove verzije, CZ-5B Y1. Tada je centrali stepen počeo da pada iznad zapadne Afrike 6 dana nakon laniranja, a neki delovi su pali na Obalu slonovače, uzrokujući manju materijalnu štetu u naseljenim područjima.\nNe zaboravimo da rekord u nekontrolisanim padovima drže SAD sa stanicom 'Skylab' (74 t) i SSSR sa 'Saljutom-7' (40 t). Stanica 'Mir', teška 100 tona, pala je 2001. kontrolisano.\nEngine Bleed, helijum\nYF-100 potisak (s.l.)\nYF-100 potisak (vac.)\n2,6 prema 2,7\nTok goriva u YF-100\n'Dugi marš 5' koristi četiri bustera na tekući pogon skupljenih oko velikog centralnog stepena. Busteri CZ-5-300 imaju prečnik od 3,35 metara i visoki su 27,6 metara, a za svoj rad troše tečni kiseonik i kerozin (petrolej).\nSvaki buster ima inertnu težinu od oko 14 tona i pri lansiranju nosi 140.000 kilograma pogonskog goriva, koje troše dva raketna motora YF-100 koji se koriste u porodicama lansirnih vozila CZ-5/6/7.\nBusteri koriste uobičajeni dizajn gde je tank za tečni kiseonik smešten iznad tanka za kerozin, s tim što dovodni vod kiseonika prolazi kroz središte tanka za gorivo. Prema izveštajma stručnih novinara, tank za LOX CZ-5-300 dužine je oko 12,5 metara, dok je tank za kerozindug 6 metara.\nTankovi koji sadrže gas pod pritiskom radi održavanja rezervoara pod odgovarajućim pritiskom tokom leta ugrađeni su u rezervoar LOX radi poboljšane efikasnosti skladištenja gasa.\nBusteri na vrhu imaju kompozitne konusne vrhove sa nagibom od 15°. Modifikovana verzija bustera sa samo jednim motorom YF-100 koristi se kao prvi stepen lake rakete 'Dugi marš 6'.\nBistere CZ-5 pokreću dva motora YF-100 koja se pojedinačno, uz pomoć hidraulike, mogu da pokreću kako bi osigurali troosovinsko upravljanje raketom.\nRazvoj motora YF-100 započeo je početkom 2000. godine pod vodstvom Kineske nacionalne svemirske uprave. Razvoj je uglavnom pao na pleća Aeronautičkom institutu u Xi'anu. Ekološki prihvatljiv raketni motor visoke efikasnosti i velikog potiska oduvek je bio kineski cilj (Program 863) tokom 80-ih; međutim, kineska industrija u to vreme nije bila dovoljno zrela za proizvodnju takve rakete sve dok nakon raspada SSSR-apočetkom 1990. nisu od Rusije dobili RD-120. To je prvi kineski raketni motor koji je usvojio stepenasti ciklus sagorevanja i najsnažniji do sada.\nBeskonačne probe motora su trajale još od 2012. Da američki analitičari ne bi došli do nekih neželjenih podataka, unutrašnjost stepena je zamagljena.\nKineski motor se bazira na ruskom tečnom motoru RD-120 (11D123) koji se koristi za dodatne stepene, a koji je Kina 'nabavila' (zajedno sa dokumentacijom) još 90-ih. Ukrajinci su ovaj jednokomorni motor do skora koristili na raketama 'Zenit-3SL'.\nMotor YF-100 je ušao u program ispitivanja 2005, koja su okončana do kraja 2007. godine, a službeno testiranje je završeno u maju 2012. godine, čime je motor odobren za uporabu na kineskim budućim raketama. Trenutno se koristi na 'Dugom maršu 5, 6 i 7'.\nYF-100 je motor sa stepenastim izgaranjem visokog pritiska koji koristi predsagorevanje bogato kiseonikom koje stvara vreli gas visokog pritiska za pogon turbine oksidatora i turbopumpi za komponente goriva koje koriste zajedničku osovinu i ubrizgavaju goriva u komoru za sagorevanje motora.\nMotor YF-100 radi pod pritiskom u komori od 180 atmosfera da bi stvorio potisak na nivou mora od 1205 kilonjutna (sila od 123 tona), koji se u razređenim gornjim slojevima atmosfere podiže na 1346 kN (137 tona) pri odgovarajućim specifičnim impulsima od 300 sekundi (2,9 km/sec.) odn. 335 sekundi (3,29 km/sec.\nTestiranje odvajanja bustera.\nYF-100 je prečnika 1,35 metara i dužine je 2,99 metara. Motor radi pri omeru mešavine komponenti goriva od 2,6 a 'gas' može da se smanji na 65% od procenjenih performansi kako bi raketa mogla da leti prema složenim profilima misije.\nYF-100 dostupan je u jednoosnoj i dvoosovinskoj verziji upravljanja.\nBusteri rade otprilike 170 sekundi i odvajaju su uz pomoć pirotehničkih uređaja. Betbedno razdvajanje osiguravaju dva para raketnih motora na čvrsto gorivo u prednjem i stražnjem delu bustera koji ga potiskuju dalje od centralnog stepena.\nClosed Expander Cycle\nTok goriva u YF-75D\nGimbaling, RCS in Coast\nVerzija CZ-5, optimizovana za visokoenergetska lansiranja, koristi drugi stepen koji deli prečnik centralnog jezgra od 5 metara. Restartujući dodatni stepen je po konstrukciji sličan drugom 'Deltinom' kriogenom stepenu (DCSS) jer oba ima različite prečnike svojih rezervoara za oksidator i gorivo s konstrukcijskom koja ih povezuje.\nHO (hydrogen/oxigen) drugi stepen je dugačak oko 11,5 metara i ima maksimalni promer od 5 metara na tanku za tečni vodonik. Manji LOX tank, promera manjeg od 4 metra, nalazi se ispod tanka za gorivo i nalazi se u međustepenu koji spaja centralni stepen i drugi stepen. CZ-5-HO ima inertnu masu od približno 3400 kilograma i nosi 26,5 tona pogonskog goriva koje izgara u paru motora YF-75D.\nYF-75D je treća generacija kineskih kriogenih motora dodatnog stepena nakon YF-73 razvijenog 70-ih i njegovog direktnog prethodnika YF-75 koji se koristi u dodatnom stepenu 'Dugog marša 3'. U poređenju sa YF-75, verzija YF-75D nudi malo veći potisak i specifični impuls i uz to ima mogućnost višestrukog restartovanja u svemiru u poređenju s jednim paljenjem koje može YF-75.\nKao i njegov prethodnik, YF-75D je motor zatvorenog ciklusa širenja (expander cycle) u kojem se gorivo koristi u regenerativnom krugu hlađenja oko komore motora i mlaznice, usled čega menja fazu. Gasovito gorivo se zatim koristi za pogon turbine turbopumpe pre ubrizgavanja u komoru za sagorevanje.\nUzimajući YF-75 za osnovu, konstruktori su modifikovali komoru za sagorevanje i mlaznicu kako bi zadržali ravnotežu snage ekspandiranog ciklusa – zahtevajući produženje komore i redizajniranje rashladnih kanala kako bi se osigurale performanse transfera toplote potrebne za postizanje veće snage.\nYF-75D koristi dvostepensku turbinu sa aksijalnim protokom za pogon vodonikove turbopumpe pri 65.000 obrt./min. Redizajnirana pumpa se oslanja na dvostrukim elastičnim metalnim damperima oko keramičkih kugličnih ležajeva. Motor radi pod pritiskom u komori od 41 bara i ima odnos mlaznice 80, optimizovan za rad u vakuumu kosmosa.\nOvo sa kineskim slovima je II stepen. Visok je kao 4-spratnica.\nDva motora YF-75D su ugrađena na zajednički potisni okvir i svaki može da se pomera za 4 stepena duž dve ortogonalne ravni kako bi se osiguralo troosnu kontrolu tokom rada. YF-75D je demonstrirao 8 restartovanja motora tokom ispitivanja na zemlji, što mu omogućava da podržava složene profile misija.\nPokretanje motora se postiže omogućavanjem da vodonik pod pritiskom u rezervoaru uđe u motor, prođe kroz rashladni sistem i proširi se, čime započinje pogon turbopumpi praćeno paljenjem mešavine goriva u komori za sagorevanje.\nZa podršku misija u geostacionarnoj transfernoj orbiti i svim ostalim visokoenergetskim lansiranjima, II stepen CZ-5 je opremljen sistemom za kontrolu položaja RCS. Međutim, do danas nigde nisu objavljeni detalji o sistemu.\nGORNJI STEPEN 'YUANZHENG-2'\nVarijanta CZ-5 može da se opremi i dodatnim stepenom 'Yuanzheng-2' za dovršavanje isporuke tereta ili satelita u geosinhronu (GSO) ili srednju Zemljinu orbitu (MEO). 'Yuanzheng-2' (kin. 远征), skraćeno YZ-2, u prevodu 'Ekspedicija-2', predstavlja novi gornji stepene na tečno gorivo koji je zapravo samo veći model YZ-1 koji je bio predstavljen u seriji 'Dugi marš 3' 2015. godine. Omogućava precizno postavljanje u različite orbite, proširujući mogućnosti trenutno postojećih raketa, od kojih neke mogu da polete samo jednom.\nYZ-2 je sposoban za više lansiranja i može da isporuči višestruki teret u orbitu koji više ne zahteva pojedinačne sisteme za podizanje apogeja. Kina je prethodno koristila pogejne kick-motore na čvrsto gorivo koji su izvrsno obavljali posao, ali im nedostaje preciznost i sposobnost restartovanja koje imaju gornji stepeni sa tečnim gorivom.\nPo pitanju performansi, YZ-1 može da se uporedi s ruskim dodatnim stepenom 'Fregat' koji često koriste rakete 'Sajuz' za slanje različite korisne terete u orbitu, uključujući evropske navigacione satelite 'Galileo'. YZ-2 je malo veći od YZ-1 i ima dva motora YF-50D (150) umesto jedne pogonske jedinice.\nMotori koriste nesimetrični dimetilhidrazin kao gorivo a kao oksidator azotni tetroksid. YF-50D (150) proizvodi 6,5 kN potiska (663 kg) pri specifičnim impulsom od 315,5 sekundi. Stepen je sposoban da izvede najmanje dva uključivanja motora tokom trajanja misije od 6,5 sati kako bi olakšali ulazak u geostacionarnu orbitu ili druge vrste visokoenergetskih orbita. YZ-2 sadrži sferne rezervoare za goriva, tankove za presurant, inercijalnu navigacijsku platformu, komunikacione sisteme i sisteme za kontrolu položaja koji se sastoji od nekoliko trastera.\nZa sada, Kinezi proizvode pet verzija ovog stepena. Od 2015. do danas lansirano je 19 ovih stepeni i svi su bili uspešni, a uglavnom su nosili kineske navigacione sisteme 'BeiDou'.\nTERETNI VRH RAKETE - FAIRING\nFairing #1 dužina\nFairing #2 dužina\n'Fairing', odn. vrh rakete, postavljen je na vrh same rakete i s njom integrisane svemirske letelice. Štiti raketu i teret od aerodinamičnog, toplotnog i akustičnog okruženja koje raketa doživljava tokom atmosferskog leta. Čim lanser napusti atmosferu, vrh se odbacuje. Odvajanjem vrha što je ranije moguće povećavaju se performanse uspona.\nNa raketi Dugi marš 5' koriste se dva različita vrha. Verzija za nisku Zemljinu orbitu, CZ-5B, ima produženi vrh dužine 20,5 metara, ispod kojeg velike letilice, poput modula orbitne stanice, s lakoćom mogu da stanu. Verzija CZ-5 koristi kraći vrh dužine 12,27 metara, pružajući dovoljno prostora za velike geostacionarne komunikacione satelite, kao i četiri 'Beidou-3' MEO navigaciona satelita povezana sa dodatnim stepenom YZ-2. Oba vrha imaju prečnik od 5,2 metra, sa prečnikom unutarnje obloge korisnog tereta od 4,5 metra.\nPorodica 'Dugi marš'. Veći brojevi iza 'CZ' ne znače i veću raketu. Poslednje tri rakete će moći da podržavaju lunarne orbitne i putničke sletne misije, kao i lunarne baze.\nI to bi bilo to. Do 2030. Kinezi prlaniraju još možda desetak lansiranja ove teške rakete. Sledeće godine će odneti u orbitu dva velika eksperimentalna modula za orbitnu stanicu, 'Wentian' i 'Mengtian', onda 2024. lunarnu misiju 'Chang'e 7' i kosmički teleskop 'Xuntian', nakon čega će da uslede lunarna misija 'Chang'e 8' i jedan Jupiterov orbiter. Biće posla za Kineze...\n Svako ko zna istoriju razvoja kosmotehnike u SSSR-u seća se da je upravo otsustvo ovakve saradnje koštao SSSR ne samo Trke za Mesec, već u dobroj meri i gubitka supramacije u osvajanju međuplanetnog kosmosa. O tome sam dosta pisao u ranijim e-knjigama.\n Pošto su Rusi imali fabrike u Moskvi a lansiranja su vršili u Kazahstanu, delove raketa (stepene i module) su prevozili vozovima pa su gabariti bili limitirani širinom tunela i mostova na četiri metra.\n Ovaj sistem, kod koga deo goriva najpre sagoreva u gasnom generatoru a gasovi bivaju korišćeni za pokretanje pumpi za gorivo a potom izbačeni napolje, koristile su i koriste motori prvih stepena mnogih raketa: 'Saturna V', 'Sajuza', 'Falcona Heavy', 'Delte IV', 'Ariane5', GSLV III, 'Dugog marša 3B' itd.\nSovjeti su napravili revoluciju i napravili potpuno drugi tip motora, sa 'zatvorenim ciklusom', gde se gas stvoren u komori za predsagorevanje koristi za pogon turbopumpi a onda se vraća u glavnu komoru i pojačava ukupni potisak. Taj tip motora su koristili šatlovi, 'N1', porodice ruskih raketa 'Proton', 'Angara' i 'Zenit', 'Starship', japanski 'H-II' itd. a koristiće ih uskoro i 'New Glenn', 'Vulkan' i sl.\n Ovo je prevod na naš jezik stručnog izraza 'expendable launch vehicle', a označava 'launch vehicle' (odn. raketu) koja može da se lansira samo jednom, jer njene komponente ili bivaju uništene tokom povratka u atmosferu ili ostaju u kosmosu. Takav tip raketa je mnogo skuplji od modernih, koje se nazivaju 'reusable launch system'.\n Za gorivo se koristi titanijumska dvostepena pumpa koja se vrti oko 35.000 obrta u minutu i proizvodi pritisak od neverovatnih 165 atmosfera! Pumpa za oksidator je jednostepena centrifugalna koja rotira brzinom od 18.000 obrta u min. stvarajući pritisak od 140 atmosfera. Zamisli cevovode, ventile, komore i sl. kroz koje jurca bude goriva u sekundi, tečnosti na -200 stepeni, sa turbinama koje se vrte 600 puta u sekundi, i onda sagorevaju na temperaturama od par hiljada stepeni! Kakvi su to materijali, kakve tehnike varenja, dihtovanja, prelazaka iz jednog materijala u drugi... raketni motori su svetsko čudo i neverovatno je da se ne kvare mnogo češće.\n Jedan od najvećih problema sa raketnim motorima je njihovo hlađenje. Postoji jedno 6-7 metoda i kod svih se efekat hlađenja postižeformiranjem tankog sloja izolationog fluida (boundary layer). kod regenerativnog hlađenja, pre ubrizgavanja se radi hlađenja komore za sagorevanje koristi hladni oksidator. Kod 'dump' hlađenja, oko komore za izgaranje propušta se tečni vodonik.\n Na osnovu Vikiliksa iz 2007, izgleda da su Ukrajinci bili ti koji su prodali Kinezima nekoliko motora\n Меni se, kako se to stručno kaže, najlepše dopada, ruski izraz 'обтекатель', vrh aviona ili rakete oko kojega 'obtače' vazduh, dakle nešto što aerodinamikom seče vazduh, a ujedno služi i za smeštaj korisnog tereta za raketu. Ranije su se proizbodili od aluminijuma, a danas isključivo od kompozitnih materijala. Čim raketa izađe iz gustih slojeva atmosfere, vrh se cepa po dužini i odbacuje da bi se raketa dodatno olakšala pri usponu.


Centar za naučno-istraživački rad studenata (CNIRS) Fakulteta za fizičku hemiju Univerziteta u Beogradu je organizacija studenata pri studentskom parlamentu Fakulteta koja ima za cilj okupljanje studenata i njihovo organizovano uključivanje u naučno-istraživački rad koji se odvija na Fakultetu za fizičku hemiju. Centar je osnovan na konstitutivnoj sednici Studentskog parlamenta 11. januara 2010. godine odlukom odobrenom od strane Nastavno-naučnog veća (NNV).\nČlanstvo u Centru je dobrovoljno i član Centra može postati svaki student Fakulteta koji je upisao najmanje četvrti semestar studija. Radom Centra rukovodi predsednik Centra koji je ujedno i član Studentskog parlamenta.\nCentar objavljuje javne konkurse sa temama studentskih radova na koje se mogu javiti svi redovni studenti Fakulteta koji su upisali najmanje četvrti semestar studija. U toku jedne školske godine, student može dobiti najviše dve teme za izradu radova preko Konkursa. Nakon izrade radova, Centar organizuje Kongres naučno-istraživačkih radova studenata na kome se predstavljaju studentski radovi urađeni u toku školske godine.\nCentar organizuje i brojne seminare i predavanja sa ciljem upoznavanja studenata sa novim dostignućima u oblasti fizičko-hemijskih nauka.\nIsidora Šušić 2013/0011\nNa konstitutivnoj sednici Studentskog parlamenta Fakulteta za fizičku hemiju, održanoj 28.02.2017. godine, za predsednika Centra za naučno istraživački rad studenata jednoglasno je izabrana Isidora Šušić. Isidora je trenutno student četvrte godine sa prosečnom ocenom 9.44. Završila je Četrnaestu beogradsku gimnaziju (prirodno-matematički smer) kao nosilac Vukove diplome. U toku školovanja je učestvovala na raznim takmičenjima iz fizike, hemije i matematike. Aktivno se bavi promocijom nauke. Kao predstavnik Fakulteta učestvovala je na raznim manifestacijama kao što su Festival nauke 8.0 i 9.0, Noći istraživača, Nauka oko nas, sajmovi obrazovanja i druge. Radila je letnju praksu u okviru Centra za naučno-istraživački rad. Takođe, radila je internship u trajanju od dva meseca u Francuskoj, u školi jezika u Nici.\nPravilnik Centar za naučno-istraživački rad studenata može se preuzeti ovde.


Poleteli avioni sa Dražinog aerodroma - TAMO DALEKO\n27. јула 2021. Zdravko Elez 161 Views 0 Comments\n“Videti ceo prelepi predeo Suvobora iz vazduha je nešto posebno i pokušao sam da stvorim sliku kako su naši preci herojski spašavali savezničke pilote 1944. godine. Pranjani postaju turistička destinacija opštine Gornji Milanovac. Imao sam priliku da se družim sa pilotima koji su sleteli na Galovića aerodrom u Pranjanima. Posebnu čast mi je ukazao moj prijatelj Zoran Ilić koji mi je pokazao sve čari letenja”, zaključio je Dejan Kovačević, predsednik opštine Gornji Milanovac.\n← U Srbima nema turskih gena\nАко нема везе са Србијом зашто су клали Теслин народ →


Zvezdara teatars - Страница 3 од 3 - Moja Srbija\nNovembar u Zvezdara teatru Počela je prodaja ulaznica u Zvezdara teatru za predstave koje će se odigrati u novembru uz sve mere prevencije Mesec počinjemo premijerom predstave Berači snova Vladimira Đurđevića u režiji Božidara Đurovića, scenograf je Geroslav Zarić, kostimograf je Marina Vukasović Medenica, kompozitor Zoran Erić. U predstavi igraju: Hadži Nenad Maričić, Biljana Đurović, Bojana Stojković, Stefan Jevtović, Siniša […]\nTags: Zvezdara teatar\nPočele probe za novu predstavu u Zvezdara teatru Ove jeseni u Zvezdara teatar stiže nova predstava po tekstu Vladimira Đurđevića, a u režiji Božidara Đurovića koja će pratiti život porodice koja pokušava da se obogati gajeći maline. Ipak, ispostaviće se da su maline samo milje iza koga se kriju mnogo važnije životne teme današnjice ispričane kroz zanimljive i duhovite likove. […]\nTags: Berači snova, Božidar Đurović, Vladimir Đurđević, Zvezdara teatar\nHipnoza jedne ljubavi večeras 100. put pred publikom Predstava „Hipnoza jedne ljubavi“, prema tekstu i u režiji Dušana Kovačevića, danas će imati svoje jubilarno stoto izvođenje na sceni Zvezdara teatra. Ovaj komad o porodici, odlascima, ljubavi prema bližnjima imao je svoje premijerno izvođenje u decembru 2016. godine. Nakon skoro dve godine izvođenja, ekipa „Hipnoze“ će se pokloniti 100. put publici […]\nOktobarska putovanja i gostovanja Zvezdara teatra Oktobar će biti mesec festivala, na kojima će gostovati ekipa predstave „Korešpodencija”, ali i mesec u kom će Zvezdara teatar ugostiti najpre glumce Satiričkog pozorišta Kerempuh, sa predstavom Ustav Republike Hrvatske, a potom i Ramba Amadeusa koji u poslednjih nekoliko godina izvodi svoje „Veče glomazne poezije” na sceni našeg pozorišta. Nakon velikog uspeha jednog […]\nNova sezona u Zvezdara teatru Došla je jesen, a sa njom i dugo očekivana pozorišna sezona 2018/2019. u Zvezdara teatru! Ulaznice možete kupiti na biletarnici, kod distributera, ali najbrže i najlakše putem onlajn prodaje. Pogledajte među prvima neke od najtraženijih predstava u prethodnoj sezoni. Osama – kasaba u Njujorku, Korešpodencija, Hipnoza jedne ljubavi, Voz… Sezonu svečano otvaramo 8.10. predstavom Osama […]\nPredstava „Ministarstvo izbavljenja“ 21. maja u Zvezdara teatru Beogradska premijera predstave “Ministarstvo izbavljenja” odigraće se 21. maja u Zvezdara teatru sa početkom u 19:30 časova. Ova predstava je intrigantni dramski komad poznatog irskog savremenog pisca Konala Morisona, koji do sada nije bio izvođen u domaćem pozorišnom repertoaru. Tekst drame “Ministarstvo izbavljenja” u prevodu Đorđa Krivokapića, inače i dramaturga ove postavke, […]


VW Golf Mk2 "sleeper" - ubica hiperautomobila (VIDEO) - Auto Republika\nLjubitelji trka na četvrt milje, verovatno znaju za Boba Motoring. Reč je o maloj nemačkoj firmi koja obožava da modifikuje VW Golfove prve i druge generacije, koji nakon tretmana mogu da stanu na crtu najbržim automobilima današnjice.\nOvoga puta je u centru pažnje čuvena druga generacija, koja je isporučila više nego impresivne brojke. Preciznije, Boba Motoring Golf je trasu od četvrt milje prešao za samo 8,77 sekundi, uz izlaznu brzinu od 263,5 km/h.\nNaravno, u „drag“ trkama vremenski uslovi i vozna podloga, mogu veoma da utiču na promene u performansama. Primera radi, ovo je daleko od najboljeg rezultata koji je ovaj automobil postavio do sada. Naime, prošle godine je postigao vreme od 8,27 sekundi na Santa Pod Racewayu u Velikoj Britaniji.\nŠta se to nalazi ispod haube? Tu je 2,0-litarska, četvorocilindarska ABF jedinica sa 16 ventila. Uz turbo Extreme Tunersa i CNC obrađenu glavu motora od strane NG Motorsportsa, isporučuje preko 1.200 konja, kada radi na 3,3 bara.\nDa bi se ta snaga adekvatno isporučila, tu je 4Motion hardver, koji je uz pomoć DSG DQ250 transmisije spojen s motorom.\nOno što je možda i najfascinantnije je što je ova „paklena“ mašina zadržala svoj standardan izgled. S obzirom da je legalan za svakodnevni saobraćaj, ovaj Golf „monstrum“ može veoma da iznenadi potencijalne „protivnike“, od policajaca na radaru pa do vlasnika Koenigsegga.\ntags: četvrt milje drag trke golf dvojka trke ubrzanja vw golf\nprevious "Odbegli" točak napravio haos na auto-putu (VIDEO)


MMF povećao prognozu rasta Srbije na 6,5% za ovu godinu - 12.10.2021, Sputnik Srbija\nMMF povećao prognozu rasta Srbije na 6,5% za ovu godinu\nMeđunarodni monetarni fond je povećao prognozu rasta bruto domaćeg proizvoda Srbije za ovu godinu na 6,5 posto, odnosno za 0,5 procentnih poena u odnosu na... 12.10.2021, Sputnik Srbija\nU novom, jesenjem Izveštaju o svetskim ekonomskim izgledima MMF predviđa da će rast Srbije u idućoj godini iznositi 4,5 odsto, a u 2023. godini 4,0 procenta.Deficit tekućeg računa Srbije će, prema prognozi MMF-a, iznositi u ovoj godini 4,1 posto, a u naredne dve godine će se blago povećati na 4,4, odnosno na 4,6 odsto, respektivno.Fond procenjuje da će inflacija u tekućoj godini iznositi u našoj zemlji 3,0 procenta, nakon čega će se dogodine spustiti na 2,7 procenata, dok stopu nezaposlenosti vidi na nivou od 9,3 posto u ovoj godini i narednoj godini, preneo je Tanjug.\nekonomija, privredni rast, makroekonomija, srbija – ekonomija\nMeđunarodni monetarni fond je povećao prognozu rasta bruto domaćeg proizvoda Srbije za ovu godinu na 6,5 posto, odnosno za 0,5 procentnih poena u odnosu na svoju projekciju iz jula.\nU novom, jesenjem Izveštaju o svetskim ekonomskim izgledima MMF predviđa da će rast Srbije u idućoj godini iznositi 4,5 odsto, a u 2023. godini 4,0 procenta.\nDeficit tekućeg računa Srbije će, prema prognozi MMF-a, iznositi u ovoj godini 4,1 posto, a u naredne dve godine će se blago povećati na 4,4, odnosno na 4,6 odsto, respektivno.\nFond procenjuje da će inflacija u tekućoj godini iznositi u našoj zemlji 3,0 procenta, nakon čega će se dogodine spustiti na 2,7 procenata, dok stopu nezaposlenosti vidi na nivou od 9,3 posto u ovoj godini i narednoj godini, preneo je Tanjug.


RADULOVIĆ U INTERVJUU IZNEO ŠOKANTNE PODATKE: Nemačka čuva Vučića na vlasti jer im je omogućio da od Srbije naprave koloniju.. | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / RADULOVIĆ U INTERVJUU IZNEO ŠOKANTNE PODATKE: Nemačka čuva Vučića na vlasti jer im je omogućio da od Srbije naprave koloniju..\nRADULOVIĆ U INTERVJUU IZNEO ŠOKANTNE PODATKE: Nemačka čuva Vučića na vlasti jer im je omogućio da od Srbije naprave koloniju..\nTaj sukob nije više tih. To je već otvoreni sukob u čijem je središtu pitanje svetske valute. Pre nešto više od mesec dana čuli smo od američkog predsednika reči koje nije izgovorio nijedan američki predsednik od Drugog svetskog rata do danas: EU je neprijatelj SAD. Evro je počeo da ugrožava svetsku dominaciju dolara. SAD to ne mogu da dozvole. Da kratko objasnim zbog čega. SAD su zemlja čiji je spoljni dug oko 16 triliona dolara i koja se finansira tako što izdaje državne obveznice različite ročnosti (do tri meseca do 30 godina) koje kupuju najveći svetski investitori, države, banke, investicioni fondovi, svi koji imaju potrebu da čuvaju velike količine novca i zaštite ga od inflacije.\nKada neka od obveznica dospe na naplatu nakon isteka ročnosti, američke Federalne rezerve (koje su privatna institucija kojoj je država SAD poverila štampanje i upravljanje dolarom) izdaju novu obveznicu koju kupe neki investitori, države ili fondovi, i tim novcem plate dospele obveznice. Ovako se inače finansiraju sve zemlje sveta, ne samo SAD. Ono što SAD čini jedinstvenim jeste činjenica da zbog svoje veličine one plasiraju ogromnu količinu obveznica i time mogu da zadovolje potrebe i najvećih investitora sa jedne strane, i činjenica da se američke obveznice tretiraju na tržištu kao sigurne obveznice čija je tržišna vrednost rizika nula. Odnosno SAD uvek plate svoje obveznice i računa se da je verovatnoća bankrota nula.\nNemačka se veoma rano investirala u medije u Srbiji preko kojih su uspeli da nametnu narativ „EU nema alternativu“, na njemu dignu i sruše Tadića i zamene ga Vučićem. Da podsetim: „Blic“, „Alo“, „Politika“, „Novosti“, elektronski mediji preko Grčke… Balkanu je namerena uloga izvora jeftine radne snage. To je suština nemačkog balkanskog kolonijalizma. Nemačke kompanije koje su dobile milione evra od, kako vlast voli da kaže, „siromašne Srbije“ koja tobože nema para pa mora da otima od penzionera. Te milione su, zajedno sa besplatnom infrastrukturom i zemljištem, dobile za otvaranje fabrika u Srbiji, koje po radniku dobijaju 10.000 evra, zaposlenim isplaćuju plate od 200‒300 evra mesečno.\nTako zapošljavaju danas oko 50.000 radnika s planom da taj broj višestruko uvećaju. Trošak te radne snage u odnosu na Nemačku im daje uštedu i ekstraprofit na niskoj ceni radne snage od preko milijardu evra godišnje. Te kompanija nisu došle u Srbiju da ostanu par godina, već su se dugoročno investirale u ovakvu Srbiju koja im daje ovakav profit. Kad bi prosečna plata u Srbiji porasla na 1.000 evra, profit nemačkih kompanija bi se prepolovio. Zbog toga im i nije u interesu da Srbija postane uređena zemlja, već da ostane upravo ovakva, sa autokratom na vlasti koji im omogućava pristup važnom jeftinom resursu: radnoj snazi.\nPrevious AMERICI PRETI KATAKLIZMA– TRAMP SE OBRATIO AMERIKANCIMA: Došao je taj trenutak, bežite, spasavajte živu glavu.. (VIDEO)\nNext GLAVNI ANALITIČAR GLAVNE BANKE ROKFELERA PREDVIĐA- ULIČNE NEREDE, MASOVNU PANIKU, I NEMIRE KAKVE SVET NIJE VIDEO..


Autor Tema: Ceo grad pod prismotrom (Pročitano 17302 puta)\n« poslato: 05-10-2007, 11:45:20 »\nSa 15 kamera pokriveni su svi prilazi i izlazi iz grada, značajne raskrsnice, javne površine u centru i pored korita reke Crnice. Kamere su povezane sa kontrolnim centrima u opštini i policiji, što bi trebalo da dovede do smanjenja kriminala\nPARAĆIN - Petnaest kamera, povezanih sa kontrolnim centrima u opštini i Policijskoj upravi, smanjiće broj izvršenja krivičnih i prekršajnih dela, olakšaće rad policiji, koja će moći blagovremeno da interveniše, ali će kontrolisati i rad pojedinih službi, rečeno je prilikom svečanog otvaranja kontrolnog centra u paraćinskom MUP-u. Inače, kamerama su pokriveni svi prilazi i izlazi iz grada, značajne raskrsnice, javne površine u centru grada i pored korita reke Crnice, kao i uži centar grada.\n- Veoma smo zahvalni paraćinskoj opštini zbog uvođenja video-nadzora. Najvažnije je da će on poboljšati rad policijske stanice, koja je i do sada imala zapažene rezultate. Operativni rad će nesumnjivo biti kvalitetniji. Dakle, Paraćin je primer za ugledanje, koji bi trebalo da slede i ostale opštine Pomoravlja - rekao je pukovnik Milutin Savić, načelnik SUP Jagodina.\nSaša Paunović, predsednik opštine Paraćin, podsetio je da je prva optička veza između opštine i škola uspostavljena maja prošle godine, a da su dva meseca kasnije postavljene prve dve probne kamere i prvi video-server za monitornig. Lokalnoj samoupravi predstoji „pokrivanje“ glavnih pešačkih prelaza i prelaza preko Crnice, jer su to pravci kojima će počinilac krivičnog dela bežati.\n- Međutim, oni će biti registrovani, jer policija snimke može da pogleda i posle\nnekoliko dana. Zato smatram da će ih mogućnost registrovanja odvratiti od izvršenja krivičnog dela. Kamere su dobre i za rad inspekcija, naročito komunalne. Tako smo nedavno utvrdili ko je polomio sadnice u gradskom parku. S druge strane, znaćemo i da li su radnici komunalnog preduzeća oprali ulice - precizirao je Paunović.\nOn je još dodao da je opština u sistem video-nadzora uložila oko 10 miliona dinara i da je prilikom izrade jedinstvenog telekomunikacionog sistema opštine, čija će infrastruktura biti korišćena za prenos signala video-mreže, bila rukovođena velikom uštedom finansijskih sredstava.\n« Odgovor #1 poslato: 05-10-2007, 15:34:59 »\nKONTROLA!! TAKO TREBA!!\nParacin izgleda radi stvari po logicnom redu! Za razliku od Jagodine!\n« Odgovor #2 poslato: 05-10-2007, 18:33:40 »\n« Odgovor #3 poslato: 05-10-2007, 18:59:09 »\n« Odgovor #4 poslato: 05-10-2007, 20:57:07 »\nCitat: Ivanka 05-10-2007, 18:59:09\nAli taj roman spada u naucnu fantastiku!\nU mnogim zemljama se pokazalo kao najefikasnije sredstvo za suzbijanje kriminala a i gradjani se osecaju bezbednije.\nPlus, snimci mogu da posluze kao dokaz na sudu.\n« Odgovor #5 poslato: 05-10-2007, 21:37:17 »\npazi sasa nije tu izmislio toplu vodu, kao sto i nema potrebe. on je jednostavno to prepisao iz neke od zemalja gde je to uobicajeno i sasvim korektno funkcionise. to je jedino i trebalo uraditi.\nmi za razliku od ostatka razvijenog sveta nemamo potrebe da mnogo sto sta izmisljamo, jednostavno mozemo primenjivati i koristiti tudja iskustva, oni su odavno prosli kroz mnoge faze i iznasli su najprakticnije resenje\n« Odgovor #6 poslato: 06-10-2007, 10:28:37 »\nPa ne znam da li bi to bilo u Jagodini efikasno. Šteta da slikaju kršitelje ako ih niko ne progoni.\n« Odgovor #7 poslato: 06-10-2007, 16:23:08 »\nveliki brat....na vecoj povrsini!!!\n« Odgovor #8 poslato: 06-10-2007, 17:26:59 »\nMa namena kamera je suzbijanje kriminala ALI moze da se upotrebi eto i za vandalce.\nSumnjam da ih ne bi teretili da znaju ko je!\nNema veze sto Sasa nije to izmislio, covek je to primenio i to za napredak opstine!\nNije ni Palma izmislio ZOO i AQUA a slave ga i blagosiljaju kao da jeste!\n« Odgovor #9 poslato: 06-10-2007, 19:06:50 »\nE nikolice, ovde si pametno prokomentarisao, veliki brat - veliki mozak (na vecoj povrsini).\n« Odgovor #10 poslato: 06-10-2007, 19:38:34 »\nhoces da kazes da sam negde lose prokomentarisao?\n« Odgovor #11 poslato: 10-10-2007, 14:50:32 »\n« Odgovor #12 poslato: 10-10-2007, 16:42:08 »\nDobro je to sigurno da se ima nekoliko kamerica ali ne bi voleo da zivim npr. u Londonu gde ima nekoliko hiljada kamera i da znas da te non stop neko gleda\n« Odgovor #13 poslato: 10-10-2007, 21:14:17 »\n15 kamerica za Paracin je isto sto i hiljade za London!\nPreko 7 miliona stanovnika na 1500 kvadratnih kilometara!\n« Odgovor #14 poslato: 17-04-2008, 12:08:45 »\nPazi, pazi ima voajera u Pn, a Paunović je najveći.\n« Odgovor #15 poslato: 12-09-2008, 15:53:36 »\nHVALA VAM NA OSMOTRAVANJU "SUNCANOG TRGA"! OMOGUCILI STE MI POGLED NA VOLJENI MOST, NA IZGRADNJU NOVOG OBJEKTA, NA KEJ....\nHVALA VAM! TU SAM SE RODILA (pre dosta godina), ZAHVALJUJUCI VAMA MOGU ,KAD GOD POZELIM, POGLED SA ZAPADA DA BACIM NA DELIC GRADA KOJI POSEBNO VOLIM....\nPARACIN JE, VERUJTE MENI (videla sam dosta) JEDAN OD LEPSIH GRADICA U EVROPI!!!!!!\nAAAAAAAAAHHHHHHHHHHH, ZAVIDIM VAM U KAKO LEPOM GRADU ZIVITE!!!!!!!!!!!!!!!!!\n« Odgovor #16 poslato: 25-12-2008, 00:32:53 »\n:xq007:Bila sam u leto na odmoru ali o kamerama nisam cula.Svejedno,mislim da je preterano.Ima ih na zapadu u novije vreme,ali ne na svakom cosku a i procedura oko dozvole za postavljanje kamera je drugacija.Mislim da to ugrozava slobodu gradjana,postenih. Nego,sta ce nama sloboda u ovoj krizi? One nepostene gradjane sigurno nece uplasiti.Oni se voze u autima sa zatamljenim staklima pa ih "nece"identifikovati.A i ko bi smeo?!\nPo meni,pogresna investicija,ima u Paracinu toliko vaznijih stvari za koje bi se utrosio novac: koliko ima gladne dece,one koja ce uciti kraj svece jer roditelji nemaju za struju...starih osoba koje nemaju za lek...? Njima ne pomazu kamere.\nA ako hoce,policija ce vandale,lopove i sl.,otkriti i bez tehnike.\nNego,te kamere ce ionako skinuti sledeca garnitura u opstinskom rukovodstvu.\nDok ovo pisem proradila mi je masta,imam jedan predlog:\nda se postavi i sesnaesta kamera,makar i o mom trosku, u SUP-u ili u OPSTINSKIM SLUZBAMA! Ili u BOLNICI!\nKako bi bilo veselo? Sigurno prva filmska nagrada na najjacem festivalu!\nJeli neko citao "Stradiju"?\n« Poslednja izmena: 26-12-2008, 17:47:10 od strane mina »\n« Odgovor #17 poslato: 25-12-2008, 09:06:02 »\nBilo bi VELIKI BRAT\n« Odgovor #18 poslato: 04-01-2009, 22:44:14 »\nma kupila bih i ja sama jos jednu kameru,posto je vec pao predlog....one po ulicama vise niko nebi pogledao!\nni VELIKOG BRATA.\n« Odgovor #19 poslato: 05-01-2009, 07:16:13 »\nU zgradi paracinske opstine, hodnik levo su republicke sluzbe, poreska uprava i katastar, tj. to ti nije opstinski salter, kao sto ti ni zdravstveni centar nije opstinska sluzba jos uvek (za razliku od Jagodine).


Jelena Trivić: Ukupan dug RS skoro sedam milijardi KM | Kliker.info\nJelena Trivić: Ukupan dug RS skoro sedam milijardi KM\nJelena Trivić, poslanik PDP-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske, predstavila je podatke o ukupnom dugu ovog entiteta, te podatke, kako je kazala, relevatnih republičkih institucija u vezi sa platama, brojem zaposlenih i ekonomskom stanju u zdravstvu.\n“Dug samo sedam bolnica, sa 140 miliona KM porastao je na 185 miliona KM što je rast preko 30 odsto u samo devet mjeseci. Dakle, ne da nisu zaustavili krvarenje zdravstvenog sistema nego je rast još brži”, kazala je Trivić.\nKako javlja TV N1 objasnila je da je Republika Srpska prekoračila zakonsku granicu o ukupnom dugovanju:\n“Ukupan dug Republike Srpske nije 5,8 milijardi KM nego skoro sedam milijardi KM što je 70 odsto BDP-a RS, a po kriterijumu iz Zakona o dugu i garancijama kriterijum za ukupan dug je 60 odsto. Znači mi prelazimo taj dug uveliko.”\nTrivić je ocijenila da je priliv od investicija u RS u iznosu od oko 120 miliona KM na nivou statističke greške.\n“Učešće investicija u bruto domaćem proizvodu RS je oko 15 odsto, sve ispod 20 odsto je katastrofalno”, rekla je Trivić uporedivši pritom procenat ovog bh. entiteta u odnosu na ulaganja u zemljama u okruženju – Albanija 22 odsto, Hrvatska 20 odsto, Slovenija 21 odsto.\nNa kraju, prosječna plata prema njenim saznanjima za jun je bila 910 KM uprkos najavljenoj prosječnoj pladi od 1.000 KM, a pokrivenost potrošačke korpe u junu bila je ispod 50 odsto.


Foto: Facebook Printscreen / RAS Srbija\nTako će medalje za Tokio 2020. u potpunosti biti napravljene od metala izvađenih iz skoro 80.000 tona stare elektronike, odnosno više od 6 miliona mobilnih telefona.\nOrganizatori Tokija 2020 sakupili su staru elektroniku u toku prethodne dve godine i izvadili dovoljno metala za oko 5.000 olimpijskih i paraolimpijskih zlatnih, srebrnih i bronzanih medalja.\nPrema njihovom izveštaju, od 80.000 tona elektronike izvađeno je 32 kilograma zlata, 3.500 kilograma srebra i 2.200 kilograma bronze (bakar i cink u ovom slučaju).\nJapanci, inače najviše koriste stari elektronski otpad kako bi napravili nove uređaje.\nMeđunarodno udruženje sirara imenovalo i članove iz Srbije i uručilo medalje


Karate Savez Crne Gore - Evropske igre u Minsku - Mario i Nikola na putu za medalju\nObjavljeno 2019-06-27 08:50:14\nKaratisti su poslednja uzdanica Crne Gore da može da stigne do odličja u Bjelorusiji, obzirom da džudisti Pantić, Gardašević i Mrvaljević, bokser Savković, strijelci Šibalić i Obradović, nijesu uspjeli do pobjedničkog postolja.\nMario Hodžić koji je osvojio srebro na Evropskom šampionatu boriće se u kategoriji do 67, a Nikola Malović koji je stigao do bronze u kategoriji do 84 kilograma. Marija i Nikolu očekuje pakleno težak zadatak, jer će na Evropskim igrama učestvovati po osam najboljih boraca Evrope u svim kategorijama. Biće podeljeni u dvije grupe. Prvoplasirani će se boriti u finalu, a drugoplasirani za bronzano odličje.\n“Podatak da osam najboljih boraca Evrope učestvuje u svakoj kategoriji, kao i sistem takmičenja ukazuju na to koliko je težak put ka ostvarenju cilja, a to je naravno pobjedničko postolje. Ono što je kristalno jasno je da medalju ne može niko da obeća. S druge strane, Nikola i Mario se osećaju dobro, silno su motivisani i odlučni u namjeri da se bore do poslednjih atoma snage kako bi stigli do medalje. Da li mogu da stignu do cilja? Vjerujem da mogu, jer su u pitanju momci bez mane i straha, momci koji u Minsk idu posle velikog uspjeha na šampionatu Evrope na kojem su osvojili srebro, odnosno bronzu”,poručio je selektor Slobo Vlahović.\nSistem takmičenja i broj učesnika na Evropskim igrama u Minsku, svima koji prate karate ukazuju da Marija Hodžića i Nikolu Malovića očekuje mnogo teži posao nego na smotri najboljih karatista Starog kontinenta. Ali, Mario i Nikola su pokazali da su najjači, kada je najteže.


Brzina učitavanja web stranice / web shopa\nBrzinu učitavanja web stranice možemo navesti kao jednu od glavnih karakteristika kvalitete web stranice i jedan je od vodećih trendova u web dizajnu. Google i slični internetski pretraživači provjeravaju preko 200 raznih parametara prilikom rangiranja web stranica po ključnim riječima, a brzina osim na samo rangiranje ostavlja i snažan dojam na krajnjeg korisnika vaše web stranice.\nAko se web stranica učitava duže od 5 sekundi preko 70% posjetitelja web stranice će ju napustiti i odgovore na svoja pitanja potražiti na drugim web stranicama.\nProsječna brzina učitavanja web stranica iznosi oko 3,5 sekundi, dok svaka kvalitetna i ozbiljna web stranica ima brzinu učitavanja do najviše 2,5 sekundi.\nBrzinu učitavanja web stranice možete provjeriti alatima kao GTMetrix, Sucuri load time tester i PageSpeed Insights.\nAko se vaša web stranica učitava presporo (duže od 2,5 sekundi) postoji nekoliko načina na koje možete ubrzati učitavanje web stranice.:\nNije preporučljivo koristiti previše dodataka na web stranici (pluginova) jer se web stranice tada sastoje od previše nepovezanog koda koji ju usporava (preporučljivo je do 10 dodataka i korištenje isključivo pouzdanih dodataka/pluginova)\nRadite redovna ažuriranja web stranice i PHP verzije (ažuriranje CMS sustava, dodataka, zamjena zastarjelih kodova i dodataka)\nOptimizirajte veličinu i isporuku vaših fotografija (prevelike fotografije čest su uzrok sporom učitavanju web stranice). Fotografije na web stranici trebaju biti prilagođene veličini prikaza i veličine do 100 kb\nZakupite kvalitetan hosting s dovoljno resursa čiji se serveri geografski nalaze blizu vaših krajnjih korisnika (brži odaziv servera)\nNije preporučljivo postavljati previše oglasa na vašu web stranicu (smanjuje brzinu učitavanja i negativno utječe na korisničko iskustvo te vam odvodi korisnike na druge web stranice)\nKoristite cache plugin i Gzip kompresiju za sažimanje sadržaja putem internetskog preglednika\nOptimizirajte učitavanje na mobilnim i tablet uređajima\nSmanjite broj preusmjeravanja\nSmanjite broj nepotrebnih animacija na web stranici\nBrzina web stranice jedna je od glavnih stavki SEO optimizacije (rangiranja na tražilicama kao Google) ali je također i jedna od glavnih stavki digitalnog marketinga. U slučaju da se vašem korisniku (potencijalnom kupcu) web stranica ne učita za najviše 5 sekundi zauvijek ga gubite a dodatno ostvarujete gubitke na budžetu za marketing (jer korisnici koji kliknu na oglas na kraju ne pregledaju vašu web stranicu).\nZa kraj možemo zaključiti da je brzina učitavanja uz UI/UX dizajn najvažniji faktor kvalitetne web stranice.\nPrevPrethodniPreuzmite Besplatni izvještaj – 5 nevjerojatnih načina kako vas web dizajner može prevariti (obratite pažnju na #3!)\nSljedećiSREDNJA ŠKOLA “ARBORETUM OPEKA”Next


Културни центар Крушевац - Добродошли! - OVAJ SVET - Živorad Nedeljković u KCK\nEdukacija u beloj sali KCK - 13.11.2010\nPoziv iz Italije za ZLATNU KACIGU\nPROGRAM KCK - MART 2011.\nOVAJ SVET - Živorad Nedeljković u KCK\nOvaj svet - Živorad Nedeljković\n24.08.2010. godine u 20:30 časova u Beloj sali KCK u okviru LETA KULTURE 2010 održana je promocija knjige poezije Živorada Nedeljkovića *OVAJ SVET*. Promociju je organizovao Kulturni centar Kruševac, a učestvovali su: auotor - Živorad Nedeljković, Vlada Ratkovič - glumac, Jelena Protić-Petronijević, Lidija Užarević i Jelena Ivanović i drugi...\nŽivorad Nedeljković i Jelena Protić-Petronijević\nDIRKA - Živorad Nedeljković\nZajednička slika pesnika\nŽivorad Nedeljković daje intervju za RTK\nРАЗОТКРИВАЊЕ ОВОГ СВЕТА\nУ пет кругова одвија се Овај свет Живорада Недељковића, књига која је освојила две престижне награде у овој години,( Меша Селимовић и Јефимијин вез) и дала наду свима који озбиљно схватају писање поезије ... Пре свега због тога што и Живорад Недељковић као и многи добри песници показује ентузијазам за већину ствари на које сунце сија, искористићемо параболу Владимира Пиштала из текста о Чарлсу Симићу (Политика, 21.август, 2010). И свакако због тога што је неко ипак препознао вредност у томе као и у откривању уметничког осликавања свакодневице. Награде које су сустигле овакву књигу свакако су и подстрек издавачу да не одустане од поезије упркос општој комерцијализацији која наизглед влада овим светом. А поезија се опире комерцијализацији, више него било која књижевна врста. Припада посвећеницима, какав је и овај аутор. Такви су и његови читаоци.\nНадмоћ метафоре – прва песма у књизи, заправо је упутство за читање предстојећих циклуса и предсказује надмоћ поезије, стварање наде и вере, веровање у добро, у светле, позитивне стране света, упркос свему поражавајућем и узнемирујућем, упркос страху...\nЛеп је свет који окружује овог аутора и он нам га пружа показујући и јастреба и шеву, говорећи и о стени и о бетону, поверавајући нам танане разлике између њега, одраслог човека, угроженог свакодневним послом и навикама и његовог малог сина који је незаштићен и слаб и који је тек трећу зиму огрејао дахом... Али са којим заједно ужива у обиљу плодова на пијаци и у откривању нових речи...\nПесник нам открива топлину свог микросвета и каже - журим да свијем се уз најмилије и згрејем се уз њих. Песник нас учи да је лепота света у ономе што већ можда имамо а не примећујемо, у заједништву и привржености чланова породице, у одласку на пијацу, у гледању ноћног неба... Али и у откривању цивилизације, у великим достигнућима технике, у стварању моћних лекова и у ОЧУВАНОМ ТЕЛУ човека који је живео пре пет хиљада година, пронађеном у леду у Алпима. Ту је и задивљеност пред снагом природе, звуковима ветра, облацима, лишћем и гранама...\nА све то личи и на све друго што је величанствено у нашим животима као што су љубав, срећа, бол, туга... Понекад тако силни и громадни, понекад заводљиво нејаки и помирени пред њима, каже песник, трагајући за човеком у том свету који окружује и у којем се помера људско тело у безброј нити и делића... Све је повезано и све је са неким разлогом сачињено, као да видимо Леонардов цртеж људског тела или цртеже машина на којима сваки делић има важну улогу и циљ. Такве се асоцијације могу јавити док читате ову књигу у којој аутор на себи својствен начин, непретенциозно и дискретно, негде у подтексту, разговара и са другим писцима као што су Шели, Јежи Анджејевски, Александар Лома... Али препознаћете и како размишља кротко, за себе о намерама творца кога у песми УПОТРЕБА позива - Господе, склони ме, Господе, од прозора. Од времена. Да га изнова имам, оно би било другачије, Одавно повучено из употребе. Тек тада не бих умео са њим.\nУ песми ЛЕБДЕЊЕ сазнајемо да трпљење и бол воде тело у лебдење... И та мистична слика (израз В.Пиштала) јесте пресмели лет ка творцу. Ту се не може ништа додати, ништа одузети, песму просто треба прочитати и осетити.Узимајући за основу причу о јерменском митском јунаку Мхеру, заробљеном у стени, песник говори о томе да још нисмо спремни да спасимо овај свет најправеднији од свих и да ту чак ни поезија не може помоћи и сама заглибљена у живом блату, у МОЧВАРИ. И у песми ХРАНИТЕЉИ ГАВРАНОВА видимо да свет није много напредовао од времена варварства, када је у питању искључивост због које се ратује, мржња према ближњима и онима који се разликују од нас...Ритуално клање међу сродним народима и рођацима подсећа на давне ритуале о којима говори песма ироничног наслова О ЗДРАВЉУ И ВЕСЕЉУ.\nАли, треба напоменути читаоцу који крене у разоткривање тајни ОВОГ СВЕТА да су многе песме као кристали које из сваког угла другачије видите, на свако ново читање указују се нове боје и значења. А стил је увек одмерен, сваки зарез промишљен и битан, уз то иде ритам препознатљив и кад се неке речи понављају, има разлога за то, приметићемо и у звучању и у значењу.\nБираним речима, реченицама у којима ред речи има битну улогу, не падајући у изазов ангажованог и таблоидног, свакодневног коментарисања, песник, држећи се свог високо профилисаног уметничког исказа, говори о недавним ратовима и пратећим појавама, колонама избеглица, страдалника и деце која ипак имају само једно детињство... Освојено је све чему се могло Без големог напора прићи. И све наше. И то је сведена прича у пар реченица о којој би неко други можда написао роман. Песнику то није било потребно, јер – Без свега се, без свега, може. И тако увек, до краја... Али важно је хоће ли бити времена за смешак? Ово питање остаје и песнику и читаоцима,(то је тај отворени завршетак) до следеће песме, до следеће књиге, до новог разоткривања.\nVlada Ratković čita Živoradovu Poeziju\nŽivorad i Jelena\nNAJPRAVEDNIJI MEĐU SVETOVIMA\n(Živorad Nedeljković: Ovaj svet, Arhipelag, Beograd, 2009)\nNakon što je prethodnom zbirkom, Drugi neko (2005), dosegao svojevrstan vrhunac određenog poetičkog usmerenja, ali i započeo njegovu problematizaciju, u svojoj novoj knjizi Živorad Nedeljković pravi uočljiv, ali ne radikalan zaokret, u poetičkom i tematsko-motivskom smislu. Minucioznost, rasuta asocijativnost i intuitivnost u izrazu lagano se svode i sležu, kao da se pažnja sa virtuozne verbalne slike preusmerava na mentalnu sliku, na osobenu vizuru prosvetljenog subjekta. Tako se i prostor svakodnevice i intime nameće pesmi, ali ne kao ogoljena privatnost, no posredovano, smireno, poput dragocenog iskustva nekog drugog. No, prividna jednostavnost i prozirnost mogu zavesti samo čitaoca koji pesmu čita jedanput. Ponovljenim čitanjem ona nas uvlači u svoj osobeni svet, prelomljen kroz svest krotkog Kandida, izbrazdan roditeljskim kardiogramom, zasut perjem neustrašivih ptica.\nU uvodnoj pesmi, autopoetički naslovljenoj „Nadmoć metafore”, uočava se jedan od dominantnih stvaralačkih postupaka zbirke, a njena izdvojena pozicija ukazuje na to da fl uidno pretakanje slika stvarnosti i mentalnih slika natkriljuje čitavu knjigu. Opis sukoba jastreba i crvendaća iz knjige Ptice božja stvorenja opstaje u mislima lirskog subjekta i uključuje ga, naizmenično kao plen i grabljivca. Ali stvaralačka misao, posednuta pticama, asocijativno ipak dolazi do ševe, tog drevnog simbola pesnika i pesništva, „izazova svim metaforama oblika i boja”. Prvi deo pesme oblikuje, dakle, putem razložene slike, jedno razvijeno poređenje, koje svoj vrhunac doseže u drugom delu. Jer, on počinje citatom iz Šelijeve „Ode ševi” i upravlja se ka fi guri pesnika, lakog poput crvendaća, no odvažnog da svoj posed od moćnog sveta-jastreba odbrani. „Ali stvaram i nadu, i veru/ Da mogu izaći na kraj s napasnikom/ I oterati ga lako, bez tuge”, dok čitav će okršaj neki posvećenik da prouči i posvedoči silnu nadmoć i zanos. Kao što se, u prvom delu pesme, asocijativni niz razvio u nekoliko koraka, tako se, u drugom delu, mentalna slika vraća njegovim stopama i, na taj način, usložnjava i osvežava poznatu, često pesnički rabljenu simboliku.\nMislim da nije neprikladno, povodom ove knjige koja tako nežno progovara o roditeljstvu, o dečjem svetu i igrama, uporediti ovaj postupak sa jednom igračkom. Reč je o površini na kojoj se slika menja zavisno od ugla posmatranja. Te dve slike najčešće imaju nekoliko zajedničkih tačaka, linija ili oblika, što se naročito primećuje pri onom „međupogledu”, uglu pod kojim se vidi malo od jedne i malo od druge, jednom rečju, haos. Upravo takvim, haotičnim, pokazuje se i svet oko nas, ovaj svet, u međupogledu. Međutim, pod moćnim pesničkim pogledom prizor se udvaja i obe su slike naporedo prisutne, ona početna, poticajna, i ona završna, skrivena iza nje. Poput lalićevske paslike izvire Nedeljkovićeva mentalna slika i time započinje smisaona klackalica, koju će neko negde slučajno zaustaviti za sebe. Neko kao posvećeni čitalac.\nReč je, neretko, o čoveku zamišljenom pred prizorima prirode. Tako stabla šume nalikuju olovkama uzdignutim na radnom stolu („Zemlja i nebo”), a oblaci i obronci dirkama koje svirač sa visina ozarenjem pokreće („Dirka”). Pejzaž je poticaj mislima i lako se preoblikuje u još nešto što se može videti, nešto možda trajnije, poput „misli o plavetnilu”. „Idući kroz polje/ Možeš videti bezbroj granica,/ Linija koje dele nešto od nečeg./ Ili bar zamisliti možeš/ Mnoštvo istovremenih nadiranja/ A vidiš tek vagone teretne,/ Prugu, u travi,/ Čistu izduženu misao” („U istom htenju”). Sve što se vidi može se trajnije odraziti u mislima, a da pri tom ne zna da je vidljivo, da je mišljeno. Prizor je bez prošlosti i budućnosti, ali je pesnikova misao podstaknuta, pa mu ona daruje pokretne slike – predviđanja, slutnje, čoveku toliko svojstvene, i tumači nešto kao slučajnost, nešto kao čudo, već prema udelu zanosa. „Pogled zna za varku,/ I ne zastane/ Nego ide dalje,/ Dodajući sloj po sloj...” („Spajanje”).\nTematizujući roditeljstvo kao nauk o vremenu, obostrano učenje i upoznavanje sveta, Nedeljković takođe smenjuje vezane slike. Ja kao otac, ja kao dete, ili, s druge strane, ja kao otac, ja kao pesnik. Pitanje kako odjednom biti bolji čovek u zlokobnom okruženju punom iskušenja, kako se ukrotiti naočigled naivnog dečjeg lica, fi gurira kao srž ovakvih pesama. Tako se u pesmi „Senke plamena” traga za prvobitnim sinkretizmom, za iskonskom jednostavnošću drevnog sveta. U ta vremena pevanje nije bilo sukobljeno sa roditeljstvom, niti povezano sa cigaretama i opijatima. Kako pesmu vratiti početnom „izmišljanju reči/ i šaputanju mladuncu”? Vreme postaje sve dragocenije u tom nastojanju da se ličnost saobrazi imetku koji je sve izmenio, a osobito lice sveta. „Svaka reč koju izrekoh, pokret koji / Darovah senci, vreme koje prisvojih –/ Da sve me odasvud posmatra,/ Osluškuje i procenjuje,/ Da produbljuje me i senči” („Plodovi”), jasnije je to no ikad lirskom subjektu. Kada „znanje o svetu iščili”, otvoriće se prostor za novo učenje, čistu spoznaju. Kada se u tebi razgrana grana, treba odvagnuti predstojeća znanja i neznanja, treba pokrenuti klackalicu. Naizmenične uloge u kojima se lirsko ja okušava često su naglašene dvodelnim strukturama pesama, kao u pesmi „Plen”, gde se bdenje nad usnulim sinom, koji sanja svoje prve snove, snaži sećanjem na sopstveno ćebence, toplotu, zaštitnike. I tada san postaje najneuhvatljivija, a najtrajnija veza, dok se bdenje nad usnulim pokazuje kao suštinski bedem ispred zveri.\nPesnikove slike pokreću neobične tačke gledišta. U pesmi „Pogled” jedan grad otvara se očima tvorca, čoveka i mašine, perspektivama koje tek ponekad naležu jedna na drugu. Grad „s ljubavlju građen i s obiljem ljubavi rušen” deluje skladno čoveku i dečaku na vodi, dok pogled odgore čezne za neredom i neizvesnošću, za nedovršenošću, za obnovom stvorenog. U blicevima se neretko negativne slike i slutnje pesniku javljaju da odrede jedan prostor, sevnu nejasni kadrovi. „Od pomisli da hodam/ Po već nevidljivoj krvi,/ Razboli se ovo telo,/ Iako zna da se i na strašnom mestu/ Postoji” („Mesta”). Nasumično povezivanje slika prikazano je i u pesmi „Alka”, u kojoj lirski subjekt takođe sluti svoju zavisnost od nekih nevidljivih žrtava i sa njima silazi pod zemlju, a svest o večitoj nesvršenosti rata, o krvoproliću koje je uvek spremno da se obnovi u kakvoj pukotini, varira se u nekoliko navrata.\nIma u zbirci Ovaj svet i nekoliko pesama koje se grade na iskustvu apsurda i popinske usmerenosti na bukvalna značenja idioma, pa i blage ironije i nepoverenja prema tehnološkoj evoluciji koja će nas sve jednog dana do detalja objasniti. Ali ipak preteže jedna naivna, krotka, iskrena pozicija i zapitanost nad svetom: „A može biti, Gospode,/ I mora da je tako, da je ovaj svet/ Zaista najpravedniji od svih,/ Samo što poezija nije stigla/ O tome da posvedoči,/ I sama zaglibljena u živom blatu” („Močvara”). Međutim, izvesne su joj spoznaje ipak omogućene, one koje prizor pred očima pretaču u skrivenu lepotu. Tako se linije i ivice na autoputu pregibaju u žice kontrabasa, a negde, u predelu iza pogleda, čak i sabiraju. Pri vožnji, čuje se zvuk, iako se prsti što sviraju ne vide, „kao da i asfaltni vrat vibrira, da sam sebe čupa i odvaja od podloge”. Kao da sve vidljivo postoji, uzvišeno preoblikovano, još jednom, trajnije, moćnije, i svojim nežnim vibracijama pomera nam zacrtani put. I u takvom međudejstvu potvrđuje se Ovaj svet, a pesnik nam pruža svoju igračku da osmotrimo one podebljane, značajne linije za koje ćemo se možda uhvatiti u trenucima podela, u trenucima lišenosti.\nAutor prikaza: Sonja Veselinović\nSa decembarske promocije Živoradove knjige u Kraljevu:\nPoslednji put ažurirano ( Sunday, 29 August 2010 )


Dodik s Vučićem: ''Ne isključujem mogućnost da RS bude nezavisna'' / Bljesak.info | BH Internet magazin\n''Ali ne idem praviti podjele''\nDodik s Vučićem: ''Ne isključujem mogućnost da RS bude nezavisna''\n''Ne isključujem mogućnost da Republika Srpska, kao posljedica neuspjeha ustavne BiH, bude nezavisna", naveo je Dodik.\nVijesti / Politika | 16. 10. 2018. u 23:47 Bljesak.info\nKusturica postaje Dodikov savjetnik?!\nDodik je rekao da voli Srbiju i da putuje sa njenom putovnicom.\nNema degradiranja Srpske\nNaglasio je i da ne ide u Predsjedništvo BiH praviti dodatne podjele, ali da neće dopustiti da se degradira Republika Srpska.\n"Ukoliko pristanete da se sav identitet Republike Srpke svede na to da se samo upražnjava u Banja Luci, onda dobijete priču da 9. siječanj nije Dan Republike, pa su nam osporili grb, himnu `Bože pravde`, urušavaju nam identitet gdje god stignu", dodao je on.\nCormack je veliki promašaj vanjske politike\nNaveo je da je stara američka administracija uvela njemu sankcije, kao i da je američka veleposlanica u BiH Maureen Cormack ozbiljan promašaj vanjske politike te zemlje i da nije zaslužila da predstavlja tako veliku i moćnu zemlju.\nDodik je istaknuo da su za njega velika čast sastanci sa predsjednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom, koji su dobri i otvoreni, te izrazio nadu da će imati više prilike da sastajati se sa njim na novoj dužnosti srpskog člana Predsjedništva BiH.\nSerwer: Dodik dolazi u Predsjedništvo s idejom o nezavisnosti RS-a\nNeuspješna ustavna BiH = Nezavisna RS\n"Republika Srpska je meni prije svega i pokušat ću praviti neku moguću BiH. A nemoguća BiH, kakva jeste, napravljena je kao monstrum od visokih predstavnika koji su kršili međunarodna prava. Ne isključujem mogućnost da Republika Srpska, kao posljedica neuspjeha ustavne BiH, bude nezavisna", naveo je Dodik.\nDodik je rekao da u slučaju da je umjesto njega na izborima pobijedio Mladen Ivanić, u Predsjedništvu bi bila tri predstavnika Bošnjaka, te ocijenio da će mnoge stvari koje se u BiH trebaju uspostaviti kao organi vlasti morati čekati.\nMilorad Dodik Izbori Izbori2018 Predsjedništvo BiH RS Republika Srpska\nKusturica na koljenima pred Dodikom: On je centarfor, a kad pjeva saksije se tresu


Ulazak sa psom u prodavnice isl. - Page 3\nUlazak sa psom u prodavnice isl.\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Sre Nov 03, 2010 11:57 am\nMalo je glupo sto negde ne dozvoljavaju psima u lift. Kad nismo sami u liftu uvek Felixa podignem, ali i tada nekima smeta i to obicno nekim babama i dedama. Sto je najgore, smeta im pas a ne vide sebe kakvi su prljavi. Da im mozda i pas ne baca otpatke po liftu?\nStvarno su ovi naši psi grozni. Bacaju đubre po liftovima ,pišu grafite, lome i pale tastere, kradu sijalice ogledala.......\nHa, ha! Bas tako.\nJa nisam nikad podizala Diku, ali ako zaustavimo pun lift ili neko jos ceka sa nama, ja pitam da li moze i kuca. I svi kazu da moze. Samo jednom mi je receno da ne moze. Sto se tice higijene i telesnih mirisa, da ne komentarisem. Moj Dika mirise kao karanfil u poredjenju sa nekim komsijama...\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Sre Nov 03, 2010 7:57 pm\nA sta sa psima koji su bolesni ili stari, a zive na spratu? Ajde ako su mali, pa mozes da ih poneses, ali recimo moj Tedi ima skoro 30kg, jedva mogu da ga podignem a kamoli jos onda da idem uz stepenice. Ima tesku displaziju, i za koju godinu ce nam lift biti redovno prevozno sredstvo.\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Sre Nov 10, 2010 6:38 pm\nEvo vam primjer moje zgrade ako nisam vec pisala. U nasoj zgradi zive 4 psa i 2 macke a zgrada nam ima 5 spratova. Na prvom bokserka Milica, na drugom mi, na trecem jedna macka, na cetvrtom jedna macka i na petom bokser Meda i maltezer Masa. Od svih tih zivotinja jedino je Masa dok je bila mala znala da se popiski u lift (sto gazde nisu cistile) i Meda nekad ubalavi jer je ogroman (isto gazde ne ciste), ali oni to vise ne rade. Meni licno niko od komsija nije nikada nista rekao, a i Badi ne pravi nered. Ali problem nase zgrade je bio sto su moje bivse komsije imale 3 skotska terijera i jednog foks terijera i nisu placali sturuju ni ostale komunalije i kerovi su smrdili kao vraga i toliko bili agresivni u coporu da su ih na kraju izbacili iz zgrade. Meni je dolazila komunalana na vrata da pita imaju li oni pse i da li mi smetaju. Naravno da sam ih iskulirala i rekla da nemam pojma, ali ocigledno druge komsije nisu. I nakon toga svega kad kerovi vise nista ne prljaju osvane pre neki dan grafit u liftu sledeceg sadrzaja "Kada ti pas iZprlja oĆisti" mozda njih nerviraju psi, ali mene boli njoihov pravopis. Pa smo se momak i ja utrkivali ko ce pre da napise grafit ispod. I on je napisao "Nauci pravopis pa se zali sudu!!!". Eto krajnje ne zrelo od nas, ali valjda smo jos maldi. Grafit je zavrsio karijeru jer ga je pre par dana obrilasala zena koja pere lift. I sto rekla Dikina gazdarica moja Dika je karamfil kakvih komsija ima. A ja dodajem da je mozda i pismeniji i kulturniji u pasijem svijetu nego su pojedine komsije u ljudskom.\nP.S. A sto imamo dedu u zgradi koji u garazi prelijeva gorivo i hodnik uvijek pun benzina, pa kad neko zapali ima da odemo svi u bip bip bip mislim da je daleko veca briga nego nasi psi. Jos godinu dana pa mi gotov faks dizem krediti i montazna kuca ce da nikne samo tako odrasla sam u kuci sa dvoriste sa psima i mackama i jedav cekam da se tome vratim dosta mi je vise biti podstanar i durati razne polupismene i poluretrdirane ljude. Nadam se da vas ne smorih, ali nakupilo mi se.\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Sre Nov 10, 2010 6:53 pm\nNisi nas smorila, naprotiv. Otprilike svi smo u tim i slicnim mislima. A u nasoj zgradi ima jedan stari covek sa starim psom i ja sam videla kako on pusta psa da se ispiski u zgradi. Valjda nema snage da ga pazi... prosto ne znam sta da kazem. To je fin covek, uvek se lepo javi i pita me - Je l' to trobojac poranio? A ja kako da mu kazem - Pustite trobojca, nego to Vase kucence savatajte da ne piski...\nA sto se tice kuce, tek kad vidim Diku kako luduje na placu shvatim kako mu je mesto u dvoristu. Ali posto nema nikakve sanse da zivimo u kuci, mi cemo preko nedelje da prezivljavamo u zgradi, a vikendom malo sebi da damo oduska...\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Sre Nov 10, 2010 7:01 pm\nJbg Bg je zeznut po tom pitanju mi smo rezelvisali plac 15 min kolima od cetra, jer nismo htijeli stan u NS. Ostanemo li ovdje ima da namontiramo kuci u uzmemo jos jednog bigla da Badi ima drustvo. Pa ce nam ovi problemi biti proslost.\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Čet Nov 11, 2010 11:31 am\nE tad ce uzivanje sa psima da bude potpuno\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Pet Dec 03, 2010 1:47 pm\nNa Mokroj Gori, u hotelu Mecavnik je dozvoljen boravak psima. Odusevili su me!\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Pet Dec 03, 2010 4:34 pm\nE pa mogli bi da napravimo Bigl vikend na Mokroj Gori .\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Pet Dec 03, 2010 6:57 pm\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Uto Dec 07, 2010 4:10 pm\nMi imamo srece sa stanarima u zgradi. Imamo nekoliko pasa a li Pako ih je sve sarmirao i svi pitaju da li mogu da ga maze..i jos se zahvaljuju . I obavezno ga pohvale kako je cist. Ali situacija od pre neki dana kada mi je jedna baka prisla i rekla da je ona bila u Nemackoj kod sestre i da tamo na svakoj zgradi pise da psa ne smes izvesti bez povodca i kese za izmet. A ja i komsinica koja je tu bila sa psom jedva docekasmo da joj objasnimo neke stvari,i da je pitamo zasto nije snimila tamo kako gazde uvode pse svuda ,u javni prevoz,restorane, trzne centre i sl nego se uhvatila toga kao pijan plota....uzas.nigde nema lutalica kao kod nas ,ko cisti njihov izmet.\nSto se tice Mecavnika,sjajna ideja!!! Pozdrav\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Uto Dec 07, 2010 7:32 pm\nOdlicna ideja! To nam je blizu pa bi i mi mogli da dodjemo!\nUvek se uhvate neceg loseg.\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Sre Dec 08, 2010 1:06 pm\nSto ste slatki na avataru!\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Čet Dec 09, 2010 11:23 pm\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Uto Dec 14, 2010 3:05 pm\nMi nismo imali problema u zgradi,mada imamo par porodica koje su sto zbog nemirne djece,sto zbog medjuljudskih odnosa bucniji od copora biglova.Tako da,u slucaju bilo kakve primjedbe,odgovor je spreman. Ideja za Mokru Goru je divna,cak bi i mi iz juznih krajeva podrzali tu ideju,jer u cijeloj Podgorici ima jedan odrasli muzjak,Oliva i par stenaca.Tako da nam falite\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Sub Feb 19, 2011 6:08 pm\ne jedino u ovim situacijama zavidim 'zapadu' (austrija, njemacka).. njihovi psi mogu normalno svugdje ici, od ducana s odjecom, do restorana, cak i konobar donosi posudicu s vodom za psica\njedino sto je nuzno da se pas zna pristojno ponasati, a gazda psa u restoranu pita stol pored da li im smeta pas\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Sub Feb 19, 2011 11:36 pm\nDaleko smo mi od zapada na zalost....\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Čet Mar 24, 2011 3:45 pm\nMozemo da pokrenemo neku akciju da se dozvoli ulazak sa psima u prodavnice, butike, kafice. To nije neizvodljivo, samo da smislimo dobru akciju i mozda i mi jednog dana budemo (makar u tom smislu) poput Francuske.\nMeni je to ranije predstavljalo ogroman problem, a pretpostavljam da ce i kada stigne Lava biti isti slucaj. Nekad se desi da covek ljubazno pita da uvede psa sa sobom u bastu kafica, a da odgovor zavisi od toga da li je konobar ljubitelj zivotinja ili ne.\nMene to uzasno smara i mislim da je potpuno nebulozno ne dozvoljavati ulazak psima u takve objekte. Pa, pobogu, svi ti psi uglavnom zive sa svojim vlasnicima, spavaju i jedu sa njima u istim prostorijama, ne vidim sta bi moglo da bude ugrozeno time da sa svojim vlasnicima udju i u prodavnicu.\nNaravno, sve ovo pod uslovom da se vlasnik pritom brine o higijeni i pocisti za svojim ljubimcem ako nesto napravi\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Čet Mar 24, 2011 5:46 pm\nPre neki dan je moj tata procitao u Politici da ce se taj zakon sprovesti, odnosno dozvoljen ulazak pasa u javni prevoz, prodavnice i gde vec... Mrzi me sad da prekucavam tekst, ugl ovih dana je izaslo i sad ne znam kad ce to da bude sprovedeno, ali kao radi se na tome...\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Čet Mar 24, 2011 8:47 pm\nJa se iskreno nadam. Uh, to bi bas olaksalo zivot! Samo da ne bude kao sa brojnim zakonima koji su se kroz proceduru razvlacili godinama. Mada, ukoliko se pokrene neka drustvena akcija, mozda to moze i da se ubrza\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Pet Mar 25, 2011 12:31 am\nNas najveci problem je svest nasih ljudi ili odsustvo iste.\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Pet Mar 25, 2011 4:15 pm\nDajte ljudi onda da organizujemo neku akciju na nasem forumu,da se lepo dogovorimo, pa da se povezemo sa nekom organizacijom za zastitu zivotinja (tipa ORCA ili neka druga) i da lepo u maju, kad ce vreme sigurno da nas posluzi, organizujemo potpisivanje peticije negde u centru ili na Adi. Mozemo da napravimo taj dan i neku lepu zabavu za nas i nase biglice. Jel to glupo i preambiciozno ili ne? Slobodno recite ako jeste, jer sam ponekad stvarno naivna, pa bas i ne znam da procenim situaciju\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Uto Mar 29, 2011 9:50 pm\nZavidim vam na tome,u Banja Luci je prosle godine stupio na snagu zakon koji je mnogo ogranicio kretanje pasa po gradu. Postavljene su zabrane u skoro svim parkovima u gradu, nigdje gdje postoji igraliste za djecu ne smijete izvesti psa, u glavnoj ulici (kao sto je Knez Mihajlova gdje sam vidjala pse cesto) i svim ulicama,u uzem centru grada, trgovima. A da ne pricam o tome da mogu uci u javni prevoz, prodavnicu ili sl. Svi psi tezi od 10 kg moraju nositi brnjicu itd. Neki kafici dozvoljavaju ulazak psima i to naravno samo u bastu, ali i to je rijetkost. Kazne za nepostovanje ovih propisa se krecu od 100 do 1000 KM (50 do 500 evra). Pisala se i peticija, gdje skupilo oko 2500 potpisa ali gradska uprava jos nista nije uradila po tom pitanju...\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Uto Mar 29, 2011 10:00 pm\nTotalno smo zaostali! Ovde se nedavno spominjao neki sumanuti propis po kojem bi svi vlasnici tzv. "opasnih pasa" bili u obavezi da idu na neku obaveznu dresuru, posle koje bi dobili dozvolu za setanje svojih ljubimaca\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Uto Mar 29, 2011 10:52 pm\nA čitala sam da postoji i suludi predlog da bude obavezna sterilizacija, odnosno zabranjeno razmnožavanje svih pasa, osim onih koji su u registrovanim odgajivačnicama.\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl. Uto Mar 29, 2011 11:25 pm\nO gospode Boze sta jos nece smisliti. Pa bolje da smisle sterilizaciju Roma nego sto se bakcu ovakvim glupostima. Koliko je nepodobnih roditelja koji odgajaju svoju decu u krajnje nehumanim uslovima,pa ih to ne sprecava da se i dalje razmnozavaju.\nStrasno! U ovoj drzavi je sve naopako!\nNaslov: Re: Ulazak sa psom u prodavnice isl.


"Gorenje" gradi još jednu fabriku u Valjevu | SerbianForum\nSlovenačka kompanija "Gorenje" izgradiće još jednu fabriku u Valjevu, u koju će investirati dodatnih 20 miliona evra i zaposliti 400 novih radnika.\nMemorandum o izgradnji te fabrike danas je sa rukovodstvom "Gorenja" potpisala potpredsednica Vlade Srbije Verica Kalanović.\nKalanovićeva je potpisala memorandum o izgradnji fabrike sa članom Uprave kompanije "Gorenje Velenje" Brankom Apatom. Dokument predviđa proširenje proizvodnih kapaciteta u Valjevu.\nPotpisnici memoranduma pozivaju i grad Valjevo da se u okviru svojih nadležnosti uključi u taj projekat i oslobodi investitora od plaćanja taksi, kao i da u najkraćem mogućem roku izda sve potrebne dozvole.\n"Gorenje" gradi fabriku u Valjevu\nVlada Srbije usvojila je ugovor koji utvrđuje realizaciju projekta slovenačke kompanije "Gorenje" za izgradnju još jedne fabrike u Valjevu, koji će biti potpisan narednih dana, izjavila je danas potpredsednica vlade za privredu i regionalni razvoj Verica Kalanović.\nKompanije "Gorenje" će izgraditi još jedne fabriku za rashladne uređaje, a vrednost investicije je 20 miliona evra i predviđeno je zapošljavanje 400 novih radnika, rekla je Kalanovićeva Tanjugu, ističući da je to najveća investicija u zapadnoj Srbiji.\n"Mi u narednim danima potpisujemo ugovor koji precizno definiše obaveze sve tri strane. 'Gorenje' je u obavezi da u narednih 16 meseci izgradi fabriku od 30.000 kvadrata, potpuno novu fabriku u kojoj će se proizvoditi rashladni uređaji", nagalasila je Kalanovićeva.\n"Republika Srbija ima obavezu da prati investiciju sa 20 odsto od ukupne vrednosti i obezbedi poslovnu infrastrukturu, a grad Valjevo da u roku od 30 dana uradi sve papire koji su neophodni za relizaciju projekta i to će biti svojevrstan test efikasnosti rada lokalne administracije", navela je potpredsednica vlade.\n"Za sve one koji su govorili da nema nove fabrike i da je Valjevu oteta fabrika pokazuje se danas da nisu bili u pravu", rekla je Kalanovićeva.\nOna je ukazala da je tako ispunjeno dato obećanje u vezi sa "Gorenjem" i Valjevom, kao i prilikom dovođenja drugih velikih investitora u druge gradove Srbije - Jure, Benetona, Falkea i ostalih.\n"Takve investicije, fabrike i posao potrebni su u svim regionima", zaključila je Kalanovićeva.


Studenti medicine protestuju u Sarajevu, traže da im se drži nastava | MONDOBA\nprotest studenata u Sarajevu\n2. April, 02:14\nStudenti medicine protestuju u Sarajevu, traže da im se drži nastava 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n04.12.2019. / 14:04\nStudenti medicine protestuju u Sarajevu, traže da im se drži nastava\nAutor mondo.rs 04.12.2019. / 14:04\nStotine studenata medicinske grupacije fakulteta okupilo se danas u centru Sarajeva ispred sjedišta Rektorata Univerziteta u Sarajevu da bi iskazali nezadovoljstvo dvomjesečnom obustavom nastave zbog, kako su naveli, političkih igara.\nIzvor: Guliver/Getty images Plus/iStock/gpointstudio\nStudenti farmacije, stomatologije i zdravstvenih nauka su poručili da su u prethodnih 40 dana preko Rektorata tražili rješenja, ali s obzirom da ništa nije urađeno, odlučili su se za proteste.\n"Tražimo uspostavu nastave na adekvatan način. Gubitak za studente je ogroman. Mi za sedam sedmica treba da nadoknadimo sve što smo do sada izgubili. Krivce molimo da shvate naš status i da rješavaju problem", poručuju ogorčeni studenti.\nFojnica: Zbog MHE "sprženi" aparati u 500 domaćinstava\nRadojičić i poslodavci dogovorili olakšice za privrednike\nAmar Kolašinac, predstavnik Farmaceutskog fakulteta je kazao da je studentima bukvalno zabranjeno obrazovanje, prenio je sarajevski portal Klix.\n"Sve što smo izgubili, ogroman je propust, naročito za studente prve i druge godine. Zabranjeno nam je naše pravo na obrazovanje. Mnogi studenti su samofinansirajući i moraju da rade da bi platili studije koji im nisu omogućeni, a cijena jedne godine studija za samofinansirajuće studente je 3.000 KM", rekao je Kolašinac\nStudenti su poručili da njihov protest nema veze sa politikom već jednostavno samo žele da imaju normalno odvijanje nastave kao i svi ostali studenti.\nOpet haos na ulicama Hongkonga: Suzavac, demonstranti gađali policiju VIDEO\nHiljade prosvjetara protestovalo u Zagrebu: Ovo što nam rade je perverzija\nNovi protesti zbog Pazarića: Građani traže ostavke parlamentaraca\nUpravo gledate Stepi, kako je u Frankfurtu? "Žena pere prozore, ja je kontrolišem!" 0 Video Pre 13 h Legendarni srpski trener javio se za Arenu Sport iz Frankfurta i opisao kako provodi dane u izolaciji...\nUpravo gledate Miroslav Đukić iz epicentra pandemije: Već 15 dana smo u karantinu 0 Video Pre 14 h "Dva slučaja se spominju kao ključna - utakmica između Atalante i Valensije u Milanu, gde je bilo 40.000 ljudi...


SARDINE ponude • Današnja ponuda iz kataloga\nPočetna > ... > Proizvodi > Sardine\nSardine - katalozi i cijene\nDa li ste u potrazi za sniženjima za sardine? Vjerovatno trošite puno vremena razmišljajući o tome kako uštediti novac pri kupovini proizvoda kao što su sardine. Na ovoj stranici pronaći ćete pregled svih kataloga sa odličnim cijenama za sardine.\nSardine u katalozima\nNa Moji Katalozi znamo sve o ponudama, sniženjima i katalozima koji su dostupni za proizvod sardine. Možemo pronaći najbolje popuste i bit ćemo prvi koji će vas obavijestiti da je sardine na sniženju. I to znači da možete mnogo uštediti u vašoj tjednoj kupovini. Pogledajte samo koliko možete uštediti na sardine uz naše ponude i akcije iz najnovijih kataloga.\nPogledajte cijene proizvoda sardine kod vašeg omiljenog trgovca\nAko želite uštediti novac, samo kliknite na bilo koji katalog i pogledajte trenutne cijene kod vašeg omiljenog trgovca Robot, Mercator, Konzum, Mega Diskont. Da biste olakšali vašu potragu za popustima, možete filtrirati sniženja i akcije za posebne proizvode. Ne zaboravite da na Moji Katalozi možete također pogledati popuste na veliku količinu drugih proizvoda. Pogledajte odlične ponude koje nudimo, i počnite šteditit na vašoj kupovini.\nGdje kupiti - sardine\nsardine Crvena jabuka\nsardine Kort marketi\nsardine Mega Diskont\nsardine Amko komerc


Seoska olimpijada – poseta opštine Svrljig\nDana 28.09.2012. opštinu Sokobanja posetili su učesnici Seoske Olimpijade Srbije koje je predvodio predsednik opštine Svrljig , Milija Miletić koji je ujedno i predsednik Udružene Seljačke Stranke Srbije\nDana 28.09.2012. opštinu Sokobanja posetili su učesnici Seoske Olimpijade Srbije koje je predvodio predsednik opštine Svrljig , Milija Miletić koji je ujedno i predsednik Udružene Seljačke Stranke Srbije. Iste su dočekali pomoćnik predsednika opštine, Zoran Milovanović i predsednik opštinskog odbora Udržene Seljačke Stranke, Dragan Stanković. Posle pozdravnog govora od strane Zorana Milovanovića gosti su obišli akva park, Specijalnu bolnicu Ozren i centar Sokobanje.\nOvom prilikom dogovorena je saradnja, u smislu da opština Svrljig svojim iskustvom pomogne olimpijcima Sokobanje u ostvarivanju i ućešću na predstojećim olimpijskim igrama kao i u edukaciji sokobanjskih domaćica u spremanju brendiranog jela belmuža. Zauzvrat Sokobanjci će njima preneti iskustvo u oraganizovanju turizma.