Sarajevo: Jedan ljekar u jednom danu izdao 751 recept i pregledao 244 pacijenta!\nNaslovnica NAJNOVIJE Društvo Sarajevo: Jedan ljekar u jednom danu izdao 751 recept i pregledao 244...\nSarajevo – Najveći pojedinačni udio u gubitku u poslovanju Zavoda za zdravstveno osiguranje Kantona Sarajevo za 2013. godinu u ukupnom iznosu od 14 miliona KM je značajno povećanje troškova lijekova, i to za čitavih 7,5 miliona KM više od planiranih izdvajanja, izjavio je danas Kenan Crnkić, direktor ZZOKS-a na održanoj press-konferenciji.\nGlavni razlog organiziranja ove konferencije je informiranje medija o velikom broju propisivanja recepata. Crnkić je na početku rekao kako je na njegovu inicijativu oformljena komisija koja radi na utvrđivanju evenutalnih nepravilnosti, odnosno odstupanja i zloupotreba u propisivanju recepata\n„Uočene su nepravilnosti kod tri ljekara. Nadležnim institucijama i organima su dostavljeni svi relevantni podaci i materijalni dokazi radi daljeg postupanja. Prva osoba, inicijala F.Z.S., zaposlena u Domu zdravalja Vogošća je za jedan dan, 16. januara propisala 751 recept i pregledala 244 pacijenta. O.K.S. zaposlena u Dom zdravlja Novi Grad je izdala 749 recepata i pregledala 212 pacijenata. K.R. zaposlena u Domu zdravlja Centar je izdala 650 recepata i pregledala 205 pacijenata“, rekao je Crnkić.\nCrnkić je dodao da je široj javnosti manje je poznato da je upravo 16. januar bio zadnji dan kada su se mogli koristiti “bijeli kodovi”, nakon čega su u primjeni mogli biti samo “rozi kodovi”, a koji su uvedeni upravo s ciljem snažnije kontrole propisivanja i sprječavanja stvaranja zaliha enormnih recepata i kodova, ali i sprječavanja priča kako se nema dovoljno recepata u pojedinim ambulantama, čime se u kontinuitetu vršio pritisak na Zavod da dodjeljuje više recepata i kodova nego što je to zaista potrebno.\n“Recept su vjerovatno držani ‘u šteku’ i vjerovatno su 16. januara iskorišteni da ne propadnu.”\nKontinuirano se vršio pritisak i zbog priča kako nema recepata, ali to nije tačno“, dodao je Crnkić.\nOd 1. januara su u upotrebi roze kodovi, a ostavljeno je 15-ak dana da se iskoriste kodovi. Konstatirano je da su ljekari imali veliki broj zaliha recepata, te su 16. januara propisali veliki proj recepata. Konstatirano je da je 16. januara jedan ljekar svakih 30-40 sekundi propisivao recept i za manje od 2 minute pregledali pacijente. Uočeni su recepti na kojima su korigirani datumi.\nU okviru svojih zakonom propisanih nadležnosti ZZOKS je ljekarima kod kojih su utvrđene nepravilnosti do daljnjeg suspendirao licence-šifre te samim tim i pravo na propisivanje lijekova na recept, na koji način je Zavod iscrpio svoje mogućnosti represivnog djelovanja.\n„Očekujemo da će poslodavac navedenih, JU Dom zdravlja Kantona Sarajevo, poduzeti sve raspoložive mjere s ciljem daljeg utvrđivanja odgovornosti, sankcionisanja navedenih postupanja, ali i daljeg informisanja relevantnih državnih inspekcijskih i drugih organa. Imenovana Komisija nastavlja sa svojim radom, a nakon svake okončane faze javnost će biti detaljno, blagovremeno i transparentno informisana“, rekao je Crnkić.\nCrnkić je napomenuo da ovo nije jedini segment koji će biti predmetom kontrola. Već su u procesu formiranja i druge komisije koje će imati jasne i precizne zadatke za utvrđivanje eventualno drugih postupanja koja su protivna dobrim poslovnim praksama i važećim zakonskim i podzakonskim propisima.


Meni je ona preslatka,prizemna zena lepo izgleda za svoje godine..\nStvarno stresan I tezak zivot ima\nJa pijem beta - blokatore pola života\nDodji Jeco da ti ja smirim srce..\nPa kao i svaki drugi covek, uzima lekove da bi normalno ziveo...\nSamo hrabro ja s tim živim već 40 godina i ne misliti previše o tome.Stresni posao je uzrok svemu .Piti terapiju redovito jaka si ti i pozitivna.Veliki pozdrav\nDušo moja da si ti radila u nekoj firmi videla bi šta su stres i tahikardija.\nOd tahikardije natečena? Halo ribo...\nJadna Jelena, baš mi je žao\nJELENA ROZGA BEZ TRUNKE ŠMINKE Pevačica u potpuno prirodnom izdanju i ovo je LEKCIJA ZA SVE DAME\nU ovoj kući je odrasla JEDNA OD NAJPOPULARNIJIH PEVAČICA U REGIONU: "Bila sam toliko sitna, da nikome nije padalo na pamet da me UDARI"


Mladi duh Evrope u DKSG - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » Mladi duh Evrope u DKSG\nMladi duh Evrope u DKSG\nAh Neša 18. oktobar 2011. Film Postavite komentar\nProgram Mladi duh Evrope, koji je postao zaštitni znak Evropskog filmskog festivala Palić, biće organizovan i u Domu kulture „Studentski grad“ (Bulevar Zorana Đinđića 179), 21. i 22. oktobra.\nProgram je ove godine značajno inoviran izborom nekoliko dugometražnih igranih i dokumentarnih filmova.\nPored filmova iz ovog programa, u maloj sali Doma kulture biće prikazano i remek-delo „Sound of Noise“, dobitnika nagrade Underground spirit Ola Simonsona i Johanesa Stjarne Nilsona, autora koji u filmovima tragaju za harmonijom u gradskom zvučnom okruženju, kao i položajem savremenog čoveka u korporativnom društvu na estetski superioran i duhovit način.\nUvodni govor održaće Petar Mitrić, selektor programa na palićkom festivalu.\nPetak, 21. oktobar (20.00)\nPlava ptica (r: Gust Van Der Berge, Belgija)\nSpoljni svet (animirani, r: Dejvid O Rajli, VB)\nLas Palmas (r: Johanes Niholm, Švedska)\nSveto pile života i muzike (r: Nomint, Grčka)\nSubota, 22. oktobar (20.00)\nMirage (dokumentarni; r: Srđan Keča, Srbija)\nSound of Noise (r: Ola Simonson, Johanes Stjarne Nilson, Šve/Fra)\nTagovidksg film novi beograd\nPrethodni Kondenz 2011\nSledeći Dvorana Doma sindikata – repertoar za 18. i 19. oktobar


Prokin tajni dnevnik FIZIČARI IMAJU SAJT\nGde su i šta rade polaznici Istraživačke stanice Petnica od pre petnaest godina? Naravno, nismo mogli da kontaktiramo sve –prednost smo dali onima sa kojima održavamo kakav-takav kontakt. Sigurno je da i među ostalima ima zanimljivih sudbina...\nPrve godine velike krize koja je “pojela” čitavu poslednju deceniju XX veka bile su presudne u opredeljenju Istraživačke stanice da se izbori za veću samostalnost u odnosu na sve manje stabilnu državu. Teško je sada setiti se i opisati šta je sve učinjeno kako se broj seminara i kurseva i obuhvat učesnika ne bi smanjio proporcionalno drastičnom padu prihoda. Pravim čudom sačuvan je i kvalitet programa tako da su polaznici teško mogli da primete koliko su otežani uslovi u kojima se radi.\nOvde smo se odlučili da istražimo šta se desilo sa učesnicima letnjih programa daleke 1992. godine, dakle pre tačno petnaest godina. Procenili smo da je to sasvim dovoljan vremenski raspon da se mladi ljudi, tada otprilike osamnaestogodišnjaci a danas u “ranim zrelim godinama”, pozicioniraju u svom profesionalnom radu, ma kakve smerove njihove karijere imale.\nGeneracija polaznika iz 1992. godine je prva “ratna generacija” koja je došla na letnje seminare i kampove odmah nakon uvođenja međunarodnih sankcija i izolacije Srbije, na početku građanskog rata i u vreme kada je inflacija počela da se nezaustavljivo ubrzava ka fantastičnim astronomskim procentima koje će dostići naredne, 1993. godine kada smo ponosno pokazali da možemo premašiti sve do tada postavljene rekorde u vaskolikoj istoriji ljudske civilizacije.\nKriterijum za izdvajanje jednog broja pojedinaca koje ovde pominjemo bio je jednostavan – opredelili smo se za osobe sa kojima je postojala određena komunikacija i koje smo mogli geografski i profesionalno locirati širom sveta.\nOpšta statistika se može otprilike predstaviti na ovaj način: jedna trećina polaznika je profesionalno vezana za nauku i istraživački rad bilo na univerzitetu, bilo u industrijskom sektoru; jedna trećina je angažman pronašla u svetu biznisa, umetnosti, politike, medija i sl. Poslednju trećinu nismo uspeli locirati. Zanimljivo je da među onima koji su “ostali” u oblasti nauke ili obrazovanja ima preko 40% onih koji su se našli u oblastima daleko od oblasti koje su ih privlačile u Petnici. Ipak, valja naglasiti da Istraživačka stanica sistematski ne prati sudbinu svojih polaznika. Razloga ima najmanje dva. Prvi je da je to profesionalno veoma zahtevan i složen posao – kroz Stanicu je do sada prošlo preko 40,000 učesnika od kojih je većina po više puta menjala adrese pa i prezimena i imena. Drugi razlog jeste da ne smatramo da bi taj posao trebalo da bude zadatak Istraživačke stanice, već pre svega države.\nU uokvirenom tekstu možete steći kratak (i, naravno, površan) pregled dela polaznika za koje smo kako-tako dobili osnovne informacije. Na desnoj strani smo izdvojili neke relativno zanimljivije biografije, što nikako ne znači da smo vrednovali bilo kakav parametar profesionalne uspešnosti.\nU okviru ovog, dosta skromnog uzorka, pronašli smo čak pet “petničkih brakova” – Tanja Damjanović se udala za kolegu Srđana Verbića, Mirjana Đelmaš je u braku sa Andrejom - Dudom Starovićem (posle polazničkog i saradničkog statusa jedno vreme je radila u Petnici kao rukovodilac programa lingvistike), Nataša Pavlović se “okućila” sa Milošem Hrkićem (oboje su u SAD), a tu su i Ivana Božidarević & Ćira, Aleksej i Zorica Krunić. Ima nagoveštaja da takvih veza samo u ovoj generaciji ima još ali tek očekujemo da se “krivci” sami prijave. Dovoljno, za sada.\nSa programa arheologije poznato nam je da je Nenad Vesić profesionalno i politički aktivan u Grčkoj, Aleksandar Milanović je postao profesor istorije, Julija Kelečević se uspešno bavi antropologijom u Kanadi. Od astronoma Milan Hajder je magistrirao na ETF, Dragana Okolić srećno živi i radi u Holandiji, Tamaš Červenak se bavi softverom u Mađarskoj, Nikola Božinović je doktorirao na MIT-u i bavi se video procesingom u Kaliforniji, Velibor Tintor je doktorirao i radi u Brazilu, Dušan Kereš simulira evoluciju galaksija na Bostonskom Univerzitetu, Gabrijela Zaharijaš istražuje tamnu materiju na Fermilabu. Među petničkim biolozima Valentinu Gburčik pronaći ćete u Ženevi, Ivan Pašić se bavi molekularnom genetikom u Torontu, Dragan Dinulović istražuje mikrotehnologije u Hanoveru, Majk Žikić je veroučitelj u Pirotu, Danijela Vojnović završava doktorat na Biološkom institutu u Beogradu, Tatjana Damjanović radi na Hemijskom fakultetu u Beogradu (udata za kasnijeg šefa fizike u Petnici Srđana Verbića), Mila Popović se bavi robotikom u Danskoj, Jovan Kojičić je u Kanadi. Među elektroničarima smo otkrili Janka Ćalića na mestu profesora na univerzitetu Surrey u Britaniji. Od geografa izdvajamo Jovana Ratkovića koji je na visokoj poziciji savetnika predsednika Srbije za međunarodne odnose, Mladen Radaković je direktor kompanije za računarske sisteme, a Dušica Trnavac radi u Mladim istraživačima Srbije. Na programu geologije bila je Tanja Martinović koja je danas uspešan arhitekta u Italiji, Slobodan Perović u eko-biznisu, Ivan Karić se bavi ekologijom u Obrenovcu. Među polaznicima programa računarstva našli smo Vladimira Arsoskog kao asistenta na ETF u Beogradu, Sanju Petrović koja predaje ICT u Notingemu i Dušana Dingarca koji se bavi računarskim biznisom u Beogradu. Na fizici su bili Dimitrije Stepanenko koji je ostao u fizici i postao profesionalni istraživač u USA, Andrija Zarić koji je sada u Laboratoriji za primenu računara na Institutu za fiziku u Zemunu, Vladimir Šošo koji je takođe u Beogradu i bavi se softverom, Bojan Ermanoski se bavi međunarodnim finansijama u USA, Vladimir Benišek koji se, uprkos naporima budala da ga ometaju, uspešno bavi radio-astronomijom (sredinom devedesetih sam je napravio sjajan radio-teleskop). Hemičari su tada privukli Srđana Pokornog koji sada radi na Hemijskom fakultetu u Beogradu, Vladislava Raca koji je posle završavanja Fizičke hemije prešao na Poljoprivredni fakultet ali se više bavi sviranjem u orkestru, Tamaru Blagojević koja nakon doktorata u Floridi radi kao profesor u Santa Feu; Draganu Jović koja radi kao profesor hemije u Valjevu. Srđan Tufegdžić je nakon završetka Hemijskog fakulteta prešao na IHTM, Ivana Božidarević je u Kaliforniji (suprug Ćira bio polaznik petničke elektronike), Aleksej Krunić se nakon doktorata u Čikagu okrenuo nauci (direktor je laboratorije za magnetnu rezonancu) i supruzi Zorici koja je takođe “Petničarka”, Tijana Žarković je na postdoktorskim studijama medicine na Jejlu. Od lingvista, Tanja Petrović je doktorirala u Ljubljani gde radi u Slovenačkoj Akademiji nauka, Marija Vučković radi na Institutu za srpski jezik SANU, Maja Milosavljević je profesor u PTT školi u Beogradu (udata za petničara Tošu), Luna Filipović je iz Kembridža prešla u London, Mirjana Đelmaš se udala za petničkog rukovodioca arheologije Andreja Dudu Starovića i bavi se prevođenjem u Beogradu. Sa programa matematike Pavla Blagojevića možete naći na Matematičkom institutu u Beogradu, Dušana Miševića u Cirihu gde se bavi seksualnim životom digitalnih organizama (simulira evoluciju). Od psihologa, Aleksandra Vidanović se dugo bavi omladinskom politikom, Igor Ljubin je softveraš u Ljubljani, a Natašu Pavlović smo predstavili u nastavku.\nDanko Taboroši (1974), P(11),M,S.\nU Petnici istraživao gmizavce. Studirao u SAD biologiju i geologiju, doktorirao u Japanu. Objavio više radova i publikacija iz geologije i speleologije (specijalnost mu je karst Pacifika). Takođe se bavio ekologijom, antropologijom, lingvistikom. Voli da putuje autostopom i drugim čudnim načinima po globusu uključujući pustinje i polarne krajeve. Osnivač je i direktor međunarodne organizacije za zaštitu ostrva IREI sa fokusom (za sada) na Pacifik. Možete ga naći malo u Japanu, malo u Mongoliji, malo po SAD, malo po Mikroneziji, malo u Kini, malo po stepama Centralne Azije, malo na Balkanu...\nLidija Šekarić (1974), P(8).\nNikšićanka. Počela kao psiholog u Petnici, da bi srednje obrazovanje završila u Nju Meksiku, zatim studije u Pensilvaniji, da bi doktorirala fiziku na prestižnom univerzitetu Kornel. Danas radi u IBM Watson istraživačkom centru i iza sebe ima gomilu radova ali i patenata, najviše u oblasti nanotehnologije, preciznije nanomehanike. Proslavila se konstrukcijom nano-gitare koja svira svoje gigahercne tonove aktivirana laserskom “trazalicom”. Udata, srećno gaji dvoje blizanaca.\nMarko Sabovljević (1974), P(13),M,S.\nBavio se biljkama još pre nego što se rodio. Nakon završetka Biološkog fakulteta u Beogradu doktorske studije završio u Bonu u Nemačkoj. Intenzivno se bavi istraživanjima mahovina gde je u vrhu naučne produkcije sa preko 80 objavljenih naučnih radova u najpoznatijim svetskim časopisima. Istražuje po celom svetu gde je stekao visok profesionalni ugled. Govori preko osam jezika (a snalazi se sa još najmanje toliko). Jedno vreme je bio rukovodilac programa Biologije u Stanici. Oženjen. Još uvek misli da ostane u Srbiji gde bi uskoro trebalo da postane docent.\nPanče Naumov (1973), P(9).\nU Petnicu došao iz Skopja kao sjajan i radoznao učenik odlične gimnazije. Počeo kao hemičar sa lepim radovima iz analitičke i organske hemije, da bi se danas bavio strukturalnim istraživanjima materijala. Doktorirao u Japanu gde i danas radi kao profesor na univerzitetu u Osaki. Živi sa ljubimcem – ruskim hrtom Napoleonom i s-vremena-na-vreme poseti rodni kraj. Na slici desno je u društvu sa Sir Harijem Krotom, dobitnikom Nobelove nagrade za otkriće fulerena.\nAntun Balaž (1973), P(11),M,S.\nDiplomirao i magistrirao fiziku u Beogradu i zaposlio se na Institutu za fiziku, u Laboratoriji za primenu računara u nauci. Završava doktorsku tezu iz oblasti funkcionalnog formalizma i primene Monte Karlo metoda u kvantnoj teoriji. Pored naučnog rada, učestvuje i u nekoliko evropskih projekata vezanih za Grid kompjuting i tehnički koordinira nacionalnu akademsku Grid inicijativu AEGIS. Dva puta je vodio srpski tim na olimpijade iz fizike. U ISP je stručni saradnik na seminarima fizike. Razvio je zavisnost od čitanja i odgovaranja na e-mail.\nDušan Palić (1974), P(8),M.\nPosle petničkih iskustava sa istraživanjem riba i diplomiranja na Veterinarskom fakultetu, jedno vreme vodio petničko Odeljenje za biologiju. Posle otišao u Ameriku gde je doktorirao i sada predaje i istražuje vodene organizme na Univerzitetu u Ajovi. Osnovao World Association of Aquatic Veterinary Medicine, pravi federalni program za riblje bolesti i intenzivno se bavi istraživanjem neutrofila. Kupio kuću. Srećno oženjen Jelenom. Sem riba, radi na pilićima & kravama. Dobio zebrafish kojoj svetle neutrofili, pa se igra u mraku...\nMiloš Hrkić (1973), P(19),M + Nataša Pavlović(1974), P(3),M\nU Petnici rasturao programiranje i postao idol novim generacijama hakera. Često iz Beograda dolazio biciklom. Diplomirao i doktorirao računarske nauke u Čikagu. Odatle prešao u Prinston, a ove godine odatle u Teksas gde vodi poslove razvoja industrijskog softvera. Više godina je u braku sa Natašom koju je upoznao u Petnici tih ranih devedesetih. Nataša sada radi na Matematičkom fakultetu univerziteta Ostin u Teksasu. Doktorila je matematičke nauke u Čikagu odakle je prešla za člana Instituta za napredne studije (svetska Petnica :)) u Prinstonu gde je radila i kao profesor na matematici. Njena oblast rada su parcijalne diferencijalne jednačine i harmonijske analize.\nProkin tajni dnevnik - JOŠ JEDAN LETNJI SEMINAR*\nDeset sati. čekam autobus na beogradskoj autobuskoj stanici. Uvek “Europabus” i kondukter koji je obučen kao da je maločas došao sa noćnog provoda. Stavljam prenatrpanu putnu torbu u prtljažnik i ulazim u autobus. A tamo, sve sami Petničani...\nPrepun autobus stiže u Valjevo. Izlazim i na stanici vidim masu poznatih lica. Hemičari, astronauti, strujci i vodenjaci. Nisam se još ni pozdravio sa svima, a novi autobus je već tu da nas preveze do Petnice. Osamdeset nas se gužva u konzervi od autobusa koji se trucka na putu do Stanice. Zapravo, polovina puta koja je asfaltirana čini putovanje manje bolnim. Međutim, kritična je ona druga polovina koja je neasfaltirana i jos uzbrdo. Još nismo ni prošli znak “Istraživačka stanica Petnica – 300 m”, a već patim od morske bolesti, dok se miris Micinog pasulja oseća još od Lajkovca. Redak i sa naseckanim kobasicama...\nOvu idiličnu sliku zamenjuju naše dve drage, nasmejane šefice, Nina i Buba, koje nas raširenih ruku i sa srećom ozarenim licima dočekuju ispod trešnje i već raspoređuju po sobama. Svoje stvari vučem do sobe XY, dok pored mene Goga domar vozi kosilicu za travu po betonskoj stazi. Sada sledi ono čega se najviše plašim – kako smestiti stvari iz krcato pune torbe u ormarić, u koji pod pritiskom od 1000 bara jedva stane čarapa i eventualno četkica za zube, a i grickalica za nokte, ako je neko dovoljno jak.\nNa sastanak u tri, dolazim posle ručka koji će sigurno učiniti predstojeću noć zanimljivom. Nina i Buba uvek počinju sa šalom protkanu dobro poznatu priču o disciplini. A onda shvatam zbog čega sam u stvari ovde i već osećam da će ovo biti dug seminar.\nDan II – XII\nBetovenova V simfonija dolazi do moje svesti tek nakon trećeg ponavljanja i dok otvaram oči moje uši registruju i zvuke tupih padova sa gornjih kreveta, dok ja koji spavam na donjem i nisam u stanju da pronađem pravu stranu i da ustanem iz kreveta. Nikada slomljenog duha, nadam se da je za doručak pica, iako me šest dana nedeljno u kantini čeka “petnička radost” (salama, feta, džem, margarin ili, u najboljem slučaju, Carnex mesni narezak). Teških kapaka na silu gutam salamu i idem u laboratoriju da započnem još jedan radni dan pravljenjem nove serije smrdljivih rastvora.\nOtvaram vrata laboratorije i odmah vidim dvojac Kolarski-Milić (kormilar Milić) pod punim ultrazvukom. Oni toliko rade da noću i ne spavaju. Preko puta njih je Proka koji večito eksperimentiše sa nekim azot monoksidom i bakterijama. Kao da mu je Filipović mentor. Aleksandar Nabil Muhamed Ismail Amon Salim svoje vreme mućkanja ubija smarajući PI-ovce i sve ostale dvonožne žrtve. Oko digestora su Mladen i Marina (M&M) koji rade 157. titraciju smola ispod refluks kondenzatora. Naravno, Marina nikada, kao ni ovog puta, ne propušta priliku da mlađem Mlađanu uputi par “prijateljskih” sugestija. Prilazim Mladenu, dok se iz štaba čuje opersko izvođenje “Sediziosi vocci” by S. Tadić. Nisam ni stigao da sa svojim drugom, koji se skoro vratio iz Amerike, razmenim par reči kada čujem da je Kaćanski još jednom potopio svoj uzorak u vodu iz vakuum uparatora, kako bi Srbijanka rekla. Neslomljenog duha zbog ove nezgode, Kaćanski počinje svoju reakciju već sedmi put. Jelena B. puna jutarnjeg elana veselo utačkava nove dvofazne sisteme. Dok Marko - Biodizel, pravi nove, revolucionarne smeše goriva koje će promeniti svet, Jelena Č. i Ana Nakade sintetišu svoje rubin-crvene komplekse, koji konstantno bivaju ljubičasti. Iz ugla, pored ulaza u štab čujem vrisak, jer je Filipa opet pomislila da je videla zmiju, a ne svojih sedam mililitara rastvora gadolinijuma viška. Taj vrisak me upozorava da nasmejani Stevan još uvek, 'fala Bogu, nije digao laboratoriju u vazduh iako radi na tome od svog prvog dana u Petnici.\nRučak je najbitnija stvar koja nam služi kao mera vremena, jer vreme merim u satima PR i AR (postručak i anteručak).\nA onda se celo prepodne ponovi popodne. Nenad igra D batl for d midl ert, Bihelović priča o svom spektaklu sa vatrom i dimom na Kalemegdanu, a Aleksandra se zabavlja pasijansom.\nNoć je rezervisana za odlazak u Pećinu, sviranje gitare ispod pečurke ili gledanje nečega ispod trešnje. U krevet idem pred zoru i nadam se da me Betoven ovoga puta neće asocirati na salamu.\nNoć XII i dan XIII (tradicionalno neodvojivo)\nPoslednju noć provodim sa društvom ili pak kucajući ovo što sada čitaš. Razliku između noći i dana čini samo Sunce, koje očigledno ne mari za mojih 15 minuta spavanja. U naletima religioznog bunila obraćam se Svemoćnom da mi pomogne da sve svoje stvari spakujem i što manje istih ostavim u Stanici. Još jedno truckanje na putu do kuće je pred nama...\n* Zašto “Još jedan...”? Zato što se dotični Proka preselio u Petnicu i sa jednog seminara ide na drugi. Zli jezici kažu da ga roditelji ne viđaju, već od kolega u Petnici traže da im opišu izgled deteta kada krene da svrati do kuće da bi ga prepoznali, dok su u školi sasvim zaboravili na njega\nFIZIČARI IMAJU SAJT\nFIZIČARI IMAJU SAJT Petnički fizičari, poznati po proglašavanju Gugla za svog najboljeg prijatelja, međusobnoj komunikaciji putem Skajpa čak i kada su u istoj prostoriji, kao i organizovanju “Žurki u C-u” i “Noći Matlaba”, skupili su snage i volje i napravili svoj Internet dom na adresi http://petnica.phy.bg.ac.yu. Na prostoru koji je obezbedio Institut za fiziku poslednje dve godine nalaze se osnovni podaci o programima fizike u Petnici, saradnicima, radovi polaznika, sveze vesti i puno, puno fotografija. Osim prilike za stalno druženje i zabavu na forumu, sajt pomaže da se ostane u kontaktu tokom godine i da se rad na istraživačkim projektima i razgovori o zanimljivim temama ne svedu samo na mali broj dana kada se svi okupe u Stanici. Očekuje se uskoro da se na sajtu pojave i video snimci predavanja iz Petnice a u međuvremenu tu je i zanimljiv blog http://petnica-phy.blogspot.com Svojevremeno su svoj sajt u formi elektronskog časopisa imali petnički arheolozi a usamljenih pokušaja bilo je i u drugim oblastima. Neka svima ovo bude primer\nSummer 1992. Not such a simple year. The beginning of the civil war in former Yugoslavia. Huge political and economic turbulence spiced up with an accelerating inflation. Here, we tried to find some participants of summer camps in 1992 – to see what they are doing after 15 years.\nFifteen years is enough time to leave naive teenage dreams and become a professional, begin a career path, and become more responsible for something or somebody else... There were more than 300 participants, and we chose to present about 20% of them. The criterion was simple – young women and men who, in some way, stayed in touch with Petnica, or with somebody linked with Petnica Center.\nThe general statistics said that about one third of them are professionally involved in science, and one third is engaged in some kind of business, art, or public administration. The last third of these 300 former students are out of reach. Many of them changed their location and address many times, some changed names, or there are some other reasons why we cannot find them easily.\nIn any case, this was a short and not very serious survey. Interesting stories about eight of them are presented on this page. They were chosen simply for a combination of existing contacts, interesting careers, and available photos.\nAfter graduation, two of them (Marko Sabovljević and Dušan Palić) spent a couple of years as part of Petnica Center’s staff (both of them in the Department of Biology). Moreover, among them is a head of the Petnica Department of Linguistics Mirjana Đelmaš (later she married Petnica’s head of Archaeology Andrej Starović), and Nikola Božinović who was head of Astronomy and, after that, moved to the USA where he got a PhD on MIT. Stories about personal continuity...\nWe did not try to determine who is more, or less successful. We have no such right and no instruments. We believe that everybody is successful if she or he is happy both with their job or position and their private life. So, we wish everybody to be happy and to keep and deepen personal contacts, friendship and good will in relations with other people.\nMany members of the Petnica alumni are curious about the destiny of their friends from Petnica. This is the reason why the “yellow pages” in the Petnica almanac are the most interesting for former participants. So, this chapter is a kind of “upgraded yellow pages” and a small contribution in the search for answers about people from Petnica dispersed throughout the globe\nOn the opposite page is a part of a diary written by three participants of Petnica’s Summer Camp on Chemistry – Vladimir Prokopović, Jovana Milić, and Dušan Kolarski. They tried to present the atmosphere where they and their colleagues come back to the Petnica Center after attending Winter and Spring Courses with a lot of fresh ideas of research projects. Two-week long Summer Camps are focused on students’ projects, but, in spite of all preparations, almost every single project is faced with a lot of unexpected and unpredicted problems and difficulties. Petnica Center’s young physicists made a web site (http://petnica.phy.bg.ac.yu) where they present their meetings, courses, camps, competitions, and interesting projects. Physics is still very attractive school subject, but in Serbia and not only in Serbia, the Physics as professional science is faced with a problem of rapid decline of new top-quality students. The web-site authors announce that very soon some video-clips from interesting lectures and demonstrations will be visible on the site. They also introduced a blog site (http://petnica-phy.blogspot.com) with an intensive exchange of comments, ideas, and opinions.


Završen Tvrđavski most - mladi zadovoljni novim modernim izgledom (VIDEO)\nNazire se kraj uređenja centralnog gradskog trga, mosta i pristupnih ulica\n"Izvođač radova na Trgu kralja Milana "Bauwesen" ispunjava svoju ugovornu obavezu asfaltiranjem dela ulice 7. jula koja je sastavni deo ugovora o uređenju Trga", navodi gradonačelnica Niša Dragana Sotirovski.\nSat i po posle ponoći došlo je do tuče u centru Niša, tri osobe su lakše povređene, saznaje RTS.\nPraznična svetla na novoj fontani u Nišu pred Vaskrs (FOTO)\nIako još nije poznato da li je Grad raskinuo ugovor sa firmom koja rekonstruiše centralni trg - opozicija već kritikuje


Prodaja domace lezenih malih pilica na pijaci | Poljoprivredna savetodavna sluzba AP Vojvodine\nPretraga NASLOVNAINFORMACIJENAJAVE DOGAĐAJAOBAVEŠTENJADOGAĐANJASeminariSavetovanjaPredavanjaRadioniceManifestacijePoseteSAJMOVIARHIVA VESTIZANIMLJIVOSTIclose this panelSTRUČNI SAVETIFORUM - POTRAŽITE STRUČNI SAVETPREPORUKESMSZNANJEclose this panelSAVETODAVSTVOPOKRAJINSKI SEKRETARIJATSekretarijat za poljoprivredu - Slobodan TeofanovSekretarijat za poljoprivredu - Julkica SimićSekretarijat za poljoprivredu - Boban OreljSekreterijat za poljoprivredu - Borislav BrunetCENTAR ZA USAVRŠAVANJEJovana RaičkovićMarija VukosavMiodrag NeškovićSaša KucurskiZoran MajkićCENTAR ZA RURALNI RAZVOJPoljoprivredni fakultet - Dejan JankovićPoljoprivredni fakultet - Marica MiladinovićPoljoprivredni fakultet - Marina NovakovPoljoprivredni fakultet - Vesna RodićPoljoprivredni fakultet - Veljko VukojeSAVETODAVNE SLUŽBEBačka TopolaEnološka stanica VršacKikindaNovi SadPančevoRumaSentaSremska MitrovicaSomborSuboticaVrbasVršacZrenjaninSAVETODAVCIBačka TopolaEnološka stanica VršacKikindaNovi SadPančevoRumaSentaSremska MitrovicaSomborSuboticaVrbasVršacZrenjaninKONTAKTI SAVETODAVACAclose this panelPUBLIKACIJEPREZENTACIJEAKTUELNI SAVETNIKREZULTATI OGLEDABILTENI PSSAGROPLANEROSTALA DOKUMENTA (Brošure, flajeri, plakati, uputstva i priručnici)close this panelPRAVILNICI, KONKURSI...PRAVILNICI, ZAKONI, UREDBEKONKURSI APVOSTALI KONKURSIclose this panelOSTALI PRILOZIKORISNI LINKOVIKORISNI ALATIPRIKAZ AKTUELNIH IZDANJADOKTORSKE DISERTACIJEPISMA ADMINISTRATORUOBJAVLJENO NA MEDIJIMAUSLOVI KORIŠĆENJAIN MEMORIAMclose this panelFOTO VIDEOVIDEO ZAPISIFOTO GALERIJAclose this panel Vi ste ovdjePočetna strana » Forum - Potražite stručni savet » STOČARSTVO » Stočarstvo » Prodaja domace lezenih malih pilica na pijaci\nProdaja domace lezenih malih pilica na pijaci\non Pon, 02/04/2007 - 08:54\nInteresuje me na koji nacin je reseno pitanje lezenja i prodaje domacih malih pilica na pijaci,posto imam inkubator kapaciteta 1200 kokosijih jaja a lezem i jaja ostale zivine, inace sam registrovan kao poljoprivredno gazdinstvo. Da li tu moze da postoji problem sa inspekcijom i kako ga resiti posto je ovo posao sezonskog karaktera u periodu od aprila - jula\nProdaja domace lezenih malih pilica na pijaci Link On Uto, 10/04/2007 - 08:06\nProcedura je sledeća: Treba da se javite nadležnoj Poljoprivrednoj stanici koja pokriva teritoriju na kojoj se nalazi vaša farma i inkubator.Oni treba da snime stanje i da vas registruju kao proizvođač kvalitetne priplodne stoke i rešenje za rad inkubatorske stanice. Nakon dobijanja rešenja,stručna služba zajedno sa vama podnosi zahtev za kontrolu odgoja i eklsploatacije roditeljskog jata.Nakon toga kada dobijete Uverenje o kontroli jata, dobijate uverenje o kontroli jednodnevnih pilića što je potrebno za nadležnu Poljoprivrednu instekciju.\nProdaja domace lezenih malih pilica na pijaci Link On Sre, 11/04/2007 - 21:27\nHvala na odgovoru.Proceduru nije jednostavno, ali ko misli ozbiljno da se bavi ovim poslom svakako treba postovati odredjena pravila


Rijaliti “hot-heč” odnos VW - Hyundai - Auto Republika\nStigao je odgovor iz Volkswagena, na prozivke koje je uputio Albert Birman iz Hyundaija. Nakon što je Nemac Birman, nekada jedan od istaknutih članova uprave BMW-a, tokom leta već prozivao nemačke proizvođače automobila kako ulažu u “glupave” i uglavnom beskorisne tehnologije, juče je dao smelu izjavu, kojom je praktično bacio rukavicu u lice Volkswagenu.\nUmesto da puste da njihovi automobili govore umesto njih, dvojica visoko rangiranih zvaničnika su razmenili, ne baš suptilne rečenice. Ovaj put, na prozivke je odgovorio generalni direktor Volkswagen Australija, a verovatno ga je najviši nivo uprave ovlastio za tako nešto, zbog pažnje svetske javnosti usmerene ka prvom Grend slem turniru sezone, Australian Openu.\n“Volkswagen u svojoj gami poseduje, ne samo najuspelije brze i zabavne automobile na svetu, već nudi i najširu paletu izbora kupcima. Sada imamo performantni Golf, bukvalno za svakoga” – izjavio je Majkl Baršč.\n“Ovih dana su iznete neke posve neobične tvrdnje, od “nazovi” konkurenta, koji još uvek nije dobacio ni do prodajnih salona. Danas, bilo koje malo odeljenje, da ne kažem eksperimentalna laboratorija, može da učini dan na stazi veoma posebnim, ali znanje i iskustvo koje je potrebno da se proizvede GTI ili R verzija, koji su fenomenalni i u realnim, a ne samo uslovima na stazi, sa naše strane je pošteno i kroz mukotrpan višedecenijski rad stečeno.”\nKao objektivni posmatrači, možemo samo da prokomentarišemo kako nam je iznuđena reakcija iz Volkswagen grupe znatno bliža razumu, ali i istini.\nMnoge finese, u bilo kojoj oblasti angažovanja, mogu se steći samo kroz iskustvo. Volkswagen ga ima na pretek, pa ne smatramo baš umesnim ovakva istrčavanja sa izjavama, po kojima će izgleda Birman više ostati upamćen, nego po svojim postignućima u performantnoj diviziji BMW-a, čiji je bio šef.\ntags: Albert Birman golf gti Hyundai i30 N izdvojeno volkswagen\nprevious Novosti iz Detroita: Još uvek nema kraja za dizel gorivo\nnext Range Rover razvija model sa dvoje vrata\nAko i30 N izadje na Ring i napravi bolji rezultat, tek ce onda da bude prepucavanja 🙂


Upravljanje sekvencom rada filtera za klinker | The University of Split Repository\nSplit: University of Split, Faculty of Electrical Engineering, Mechanical Engineering and Naval Architecture, 2021. urn:nbn:hr:179:314658\nAndrić, M. (2021). 'Upravljanje sekvencom rada filtera za klinker', Master's thesis, University of Split, Faculty of Electrical Engineering, Mechanical Engineering and Naval Architecture, accessed 21 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:179:314658\nAndrić M. Upravljanje sekvencom rada filtera za klinker [Master's thesis]. Split: University of Split, Faculty of Electrical Engineering, Mechanical Engineering and Naval Architecture; 2021 [cited 2022 May 21] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:179:314658


Hotel Caprici Verd 4 - Santa Suzana - Leto 2019 -Španija\nGalileo Tours » Products » Hotel Caprici Verd 4 – Santa Suzana – Leto 2019\nod 415€ Najmanja moguća cena po osobi\nHotel se nalazi na samom šetalištu. Pored restorana ima i 2 bara, spa centar sa bazenom, saunu, đakuzi i teretanu. Smeštajni kapacitet je 266 soba, sve sobe imaju TWC, SAT TV, klimu, telefon, mini bar, internet konekciju, sef i terasu. Adaptiran je za osobe sa otežanim kretanjem. Gosti mogu da koriste bazen koji ima izdvojeni deo za decu ili da se zabave igrajući stoni tenis ili video igrice. Najmlađi posetioci imaju svoj klib i tim animatora. Usluga je na bazi polupansiona (doručak i večera) – švedski sto.\nHotel – Santa Susanna – Leto 2016, Španija apartmani leto 2016, Santa Susanna letovanje, Apartmani Santa Susanna, 2016, Santa Suzana, Hotel Caprici Verd 4\nProgram putovanja Hotel Caprici Verd 4 – Santa Suzana – Leto\nUslovi plaćanja Hotel Caprici Verd 4 – Santa Suzana – Leto\nDodatne napomene Hotel Caprici Verd 4 – Santa Suzana – Leto\nPopusti i doplate Hotel Caprici Verd 4 – Santa Suzana – Leto


Vesti, 17.10.2017, 13:00 PM\nGoogle je juče predstavio nove sigurnosne funkcije za Chrome koje bi trebalo da pomognu browseru u otkrivanju i borbi protiv intruzivnih ekstenzija i invanzivnog softvera.\nJedna od funkcija omogućava Chromeu da otkrije kada ekstenzije promene podrazumevana podešavanja browsera. Ovo uključuje postavke za pretraživač, početnu stranicu i proxy. Ako se to dogodi, Chrome će prikazivati upozorenje, koje omogućava korisniku da vrati prethodne postavke.\nAko korisnik slučajno odbace iskačuće obaveštenje ili ekstenzija promeni nekoliko postavki odjednom, Google pruža mogućnost pristupa jednoj od stranica za podešavanja i resetovanja celog korisničkog profila jednim klikom. Ova stranica se nalazi na chrome://settings/resetProfileSettings.\nDruga funkcija je poznati alat Chrome Cleanup Tool, koji je ranije bio samostalna aplikacija. Ovaj alat je sada uključen u Chrome za Windows po defaultu i pokreće se automatski da detektuje kada korisnici instaliraju intruzivni softver koji utiče na podešavanja i ponašanje Chromea. Chrome Cleanup funkcija upozorava korisnike kada detektuje neželjeni softver i nudi brz način za njegovo uklanjanje i vraćanje Chromea na njegova podrazumevana podešavanja.\nIz Googlea kažu da su nedavno u potpunosti redizajnirali ovaj alat, koji je sada jednostavniji za korišćenje preko jednostavnih iskačućih obaveštenja koja se pojavljuju kada Chrome otkrije nešto pogrešno.\nI tu dolazimo do treće funkcije koja je rezultat integracije endžina za detekciju kompanije ESET sa sandbox tehnologijom Chromea.\nIpak, iz Googlea kažu da novi sandbox endžin nije antivirus, već da samo uklanja softver koji nije u skladu sa politikom kompanije u vezi neželjenog softvera.


Istini za volju, pozivi sindikata nisu uvek odazvani jakim štrajkom kada vreme za njega dođe. Poslednjih 20 godina bilo je mnogo „dana akcije“ i „interprofesionalnih štrajkova“ koji su zapravo mobilizovali samo mali broj radnika u štrajk, čak i onih sindikalno organizovanih. Problem ne leži u radnicima, već u vođama sindikata koji su izneli slogan „interprofesionalnih štrajkova“ na mehanički način, bez pripreme i ozbiljnog plana. Više se radilo o šupljoj formuli nego o istinskom sloganu. Sindikalne vođe ni same nisu verovale u uspeh, a radnici još manje. Rutinsko ponavljanje o „interprofesionalnim štrajkovima“ navelo je Nikolu Sarkozija da 2008. prokomentariše: „Od sada, kada se desi štrajk u Francuskoj, niko ga ni ne primeti.“\nBiće poprilično drugačije 5. decembra. Verovatno će se brojni sektori mobilisati. U najgorem slučaju, desiće se snažan štrajk SNCF i RATP, čiji radnici su jasno pokazali svoju odlučnost na borbu – ne izjavama, nego ranijim štrajkovima: prvo masovnim RATP štrajkom 13. septembra od strane, a nakon toga SNCF štrajkovima tokom prethodnih nedelja.\nVlada razume nadolazeću akciju i plaši je se, ali je malo verovatno da će do 5. decembra dati značajne ustupke radnicima SNCF i RATP ne bi li smirila pokret. Makron je pokušao da izvede mali manevar, izjavljujući da za pitanje penzija postoji mogućnost ustupaka, ali nejasne izjave šefa države zainteresovale su samo one koji žele da mu veruju, a ta grupa nije velika. Makron pak ni ne može da ponudi mnogo više od nejasnih izjava, jer bi povlačenje pred pretnjom štrajka ohrabrilo ostale sektore radničke klase da prate njihov primer. Obračun 5. decembra, kao i narednih dana, deluje neizbežno.\nVlada i njeni predstavnici u medijima su počeli prepričati svoje stare bajke. Opisuju radnike železnica kao „privilegovane“ i željne samo da odbrane svoje specijalne beneficije. Cilj im je da okrenu javno mnjenje protiv štrajkača koji će paralisanjem prevoza „držati zemlju kao taoca.“ Ova strategija povremeno upali, kada vlada napada samo železničare. Ali penziona kontrareforma nije samo stvar železničkih radnika. Tiče se svih radnika, koji pored toga što im ide u korist da podrže štrajk železničara, imaju korist i od sopstvene mobilizacije.\nDa bi usmerila pažnju ljudi na specijalne privilegije železničkih radnika, vlast pokušava da zabašuri glavne elemente svoje reforme, kao što je „sistem poena“, zbog kojeg se svi brinu. Ipak, mnogi radnici shvataju ovu nejasnoću kao dokaz da se nešto loše sprema. Skorašnja anketa je istakla da 74% radnika i 70% državnih službenika podržava štrajk 5. decembra.\nVlast napada „privilegovane“ radnike u ime „jednakosti“, аli mnogi zaposleni razumeju da je ova vrsta egalitarizma koju vlada promoviše ona koja ima za cilj da nas svede na hleb i vodu zajedno sa radnicima železnica. Samo su bogati paraziti koji upravljaju ekonomijom oni koji su privilegovani.\nI pored svojih manevara, vlada ostaje pri penzionoj reformi koja neće poštedeti nikoga. Povrh toga, suočava se sa raširenim društvenim gnevom koji se godinama nakupljao. Dostigao je toliki nivo da je uskoro veoma moguća izuzetna mobilizacija radničke klase i omladine. Stoga je velika verovatnoća da će 5. decembar biti eksplozivan.\nU poslednjih 12 meseci društvena nestabilnost je dosegla znatno viši nivo. Pokret žutih prsluka obeležio je spektakularno buđenje najeksploatisanijih i ugnjetenih slojeva populacije. Pokret ove prirode i ovih razmera ne može biti puka slučajnost. On je otvorio novu fazu klasne borbe. Iznenadni i masovni talas besa, koji je izbio 17. novembra 2018, se nije smirio. I dalje je prisutan i obogaćen je iskustvom duge borbe. Poziv žutih prsluka na mobilizaciju 5. decembra i povoljan prijem ovog poziva od strane sindikalne baze označava napredak u odnosu na novembar 2018. Izmišljenog sukoba između žutih i crvenih prsluka nema ni od korova.\nMobilizacija medicinskih internista i vatrogasaca, kao mnogih drugih, vode ka istoj stvari, kao što je slučaj sa skorašnjim samoubistvom direktora škole i pokušajem samoubistva studenta. Oba ova čina eksplicitno su bila uperena protiv vladine politike. Kao odgovor, vlada se usudila da izjavi preko Gabriela Atala da „samoubistvo nikad nije politički čin.“ Toliki cinizam može samo da razjari bes učitelja, studenata i svih onih koji više ne podržavaju vladu i njen prezir prema običnom čoveku.\nOgromni uspeh mobilizacije protiv islamofobije 10. novembra bi takođe trebalo da bude zabeležen kao odraz rastuće borbenosti masa. Naravno, mejnstrim mediji su dali sve od sebe da bi diskreditovali ovaj događaj, pre, u toku i posle njega. Niko pak time nije iznenađen jer baš su te medijske kuće glavni glasnogovornici islamofobije. Štaviše, 10. novembar jepredstavljao demonstracije snage i ujedinjenosti naše klase. Poruka je bila jasna: tzv. „debate“ o islamu neće sprečiti društveni izražavanje besa u obliku velikih borbi. Ovo prodavanje magle, sprovođeno pod maskom sekularizma, otišlo je niz vodu.\nNa kraju krajeva, razni spontani štrajkovi organizovani poslednjih nedelja od strane SNCF su veoma jasan pokazatelj raspoloženja koje vlada u velikim sektorima radničke klase. U kontekstu velikog društvenog previranja, značaj takvih nastupa se ne može redukovati na zahteve samo radnika kojih se to direktno tiče. Ovi štrajkovi upućuju na stupanj borbenosti koja sigurno postoji i u ostalim delovima naše klase. Buržoaske novine uzvikuju sa teskobom: „Eksplozivna društvena situacija u SNCF.“ To je jasno, ali eksplozivnost društvene situacije daleko nadmašuje okvire SNCF. Veoma je moguće da će 5. decembra i narednih dana nekoliko odlučnih sektora stupiti u odlučan štrajk na neodređeno vreme. Tada će klasna borba ući u potpuno novu fazu koja će otvoriti mogućnost ne samo za sahranjivanje penzione reforme, nego i za rušenje Makronove vlade.\nSve gore navedeno navodi na mogućnost veoma velikog pokreta, ali borbenost radnika se jedino može dokazati kroz samu borbu. Već postoje indicije borbenosti pojedinih sektora: SNCF, RATP, bolnice, vatrogasci... Za ostale sektore sama borba će dati odgovor.\nMeđutim, mi ne treba da se zadovoljavamo takvim opštim mestima. Centralni element borbe je uloga organizacija naše klase – u prvom redu sindikata, a konkretnije njihovih vođa. Strategija i program vođa sindikata će biti od ključnog značaja, jer se radnici bez svojih sindikata teško mogu upustiti u borbu velikih razmera.\nOni će opet morati da nastupaju bez sindikata Francuske demokratske konfederacije rada (CFDT), čije se vođstvo svrstalo uz vlast. To je žalosna izdaja, ali ne menja mnogo odnos snaga na terenu. Čim vođe CFDT promene stranu, praktično prestaju biti relevantni. Ako se sindikat Opšte konfederacije rada (CGT) bude ispravno borio, naići će na neiscrpne količine podrške u radničkoj klasi, uključujući i radnike „bliske“ CFDT. CGT je najmoćniji i najmilitantniji sindikat. Prvenstveno od ovog sindikata zavisi vid predstojeće borbe. Zato ćemo analizirati politiku vođstva CGT.\nU poslednje vreme, Filip Martinez (CGT) je insistirao da će radnici na svojim radnim mestima „sami odlučiti za sebe“ da li će se pridružiti mobilizaciji 5. decembra. On gura vrata koja su već otvorena. Naravno da radnici neće štrajkovati protiv svoje volje samo zato što im je Martinez dao potvrdu da mogu, ali vođstvo CGT treba da uradi sve u svojoj moći da ubedi radnike da se priključe borbi. Naime, kada dođe do „odlučivanja samih za sebe“, radnici će uperiti svoj pogled u Martineza ako se uprkos očiglednim rizicima uopšte priključe borbi. Ako on pak ostane na tome da radnici jednostavno „odluče za sebe“, ići ćemo u krug. Vođstvo CGT mora pružiti svim radnicima jasnu i borbenu stragiju i program, koji se poklapaju sa konkretnom situacijom u zemlji. Mora da razjasni pod kojim uslovima možemo pobediti i šta ćemo time dobiti.\nUmesto ponavljanja da će „radnici sami za sebe odlučiti“ da li će se priključiti štrajku, vođstvo CGT treba da objasni sledeće: vlada će napustiti svoju penzionu kontrareformu samo ako se pokret štrajkova neodređene dužine razvije izvan okvira SNCF i RATP. Ako štrajkovi železničara i radnika Javnog prevoza Pariza ostanu izolovani, vlada će imati dve opcije: ili da popusti samo sektorima u štrajku, ili da sačeka zamor štrajka, kao što je to uradila 2018, potpomagavši se mobilizovanjem javnog mnjenja protiv štrajka. U oba slučaja, većinski deo populacije će doživeti poraz. Sa druge strane, što više sektora bude štrajkovalo, to će vlada manje moći da izvodi ovakve manevre. Primera radi, ovo je efikasno demonstrirano pokretom iz decembra 1995.\nDok odbija slogan „generalni štrajk“, Filip Martinez poziva na „generalizaciju štrajkova.“ Ovakav sitan detalj deluje trivijalno, ali on dolazi iz pristupa „neka radnici sami odluče“. Svakako, ostaje jedno pitanje – na kom programu treba da se zasniva poziv na generalizaciju štrajkova?\nVođstvo CGT se fokusira na penzionu reformu. Jasno je da povlačenje ove reforme mora biti jedan od zadataka mobilizacije 5. decembra, ali to nije dovoljno. Ako se vlada sutra povuče, vratiće se u ofanzivu kasnije. Svakako, penziona reforma je samo jedna od mnogih reakcionarnih reformi vlade. Na primer, reforma osiguranja za nezaposlene, koja 1. novembra stupa na snagu, predstavlja društveno sakaćenje. Prema procenama UNEDIC, 240.000 ljudi će biti uskraćeno pravo na kompenzaciju, 424.000 će dobiti dodatak u proseku manji za 20 procenata i 291.000 će biti kompenzovani na kraći period. Stoga, zašto ne povezati mobilizaciju 5. decembra sa odbacivanjem ove bedne reforme?\nIsto pitanje se postavlja za dva „Zakona o radu“, privatizaciju Aerodroma Pariza, uvođenje selekcije na univerzitetima, napade na javni sektor i mnoge ranije i buduće sramote. Dalje, šta ćemo sa manjkom zapošljavanja u bolnicama, domovima penzionera, pošti, vatrogasnim stanicama i školama, itd? Šta ćemo i sa sve češćim zahtevima za značajno povećanje plata u svim sektorima u Francuskoj?\nU kolaboraciji sa ostalim sindikatima i političkim organizacijama (Solidaires, La France insoumise), vođstvo CGT bi trebalo da stavi sve ove probleme u prvi plan mobilizacije 5. decembra u obliku jasnog i ofanzivnog programa, a ne samo defanzivnog. Ovo ne bi bila prepreka mobilizaciji. Naprotiv, u trenutnom kontekstu rastuće borbenosti naše klase i ogromnog protivljenja celokupnoj politici vlade, takav program bi bio moćna poluga za mobilizaciju širokih slojeva mladih ljudi i radnika.\nOčigledno je da bi mladi lakše bili mobilizovani oko zahteva koji idu šire od pitanja penzija, ali ovo ne važi samo za mlade. Kada dođe vreme da se „odluči“ da li rizikovati gubitak dnevnica štrajkom, mnogi će radnici biti spremni da se bore ako su ciljevi isplativi.\nZa kraj, podrazumeva se da Makronova vlada neće implementirati progresivne mere programa koji bi CGT branio. Sprovođenje takvog programa pretpostavlja u najmanju ruku pad Makronove vlade. Ova politička perspektiva bi trebalo da bude kruna poziva na mobilizaciju 5. decembra. Zbog ovoga bi mobilizacija i ojačala. Ne smemo zaboraviti da je zahtev za rušenje Makrona imao dobar odziv u celoj zemlji, svake subote od 17. novembra 2018. naovamo. S obzirom na intenzitet mržnje prema Makronu širom Francuske, ovaj zakon, povezan sa mobilizacijom 5. decembra, bi doveo nove, brojne i živahne elemente u borbu.\nOgraničavajući se zahtevom „generalizacije štrajkova“ zarad obaranja penzione reforme, CGT upada u nerazrešivu kontradikciju. Istina, moćni pokret redovnih štrajkova se ne razvija samo u RATP i SNCF, nego i u drugim ključnim sektorima ekonomije, kao što su državne službe, drumski i vazdušni prevoz, pošta, elektrane i luke. Cela ekonomija bi bila paralizovana. Vlada bi bila na kolenima. Na osnovu toliko povoljnog odnosa snaga za radnike, bilo bi apsurdno tražiti samo povlačenje penzione reforme. Pad vlasti bi bio na dohvat ruke i stoga na dnevnom redu. Ovo bi takođe pokrenulo pitanje preuzimanja programa CGT od strane levičarske vlade.\nOva pespektiva nije plod nečije mašte. Ona je uslovljena dubokom kapitalističkom krizom, te odlučnošću buržoaske vlade na sprovođenje reakcionarne politike. Kako bi odgovorila na mnoge napade sa kojima se suočava, radnička klasa ne može se više zadovoljiti demonstracijama i delimičnim štrajkovima jer takav pristup ne tera vladu na povlačenje. Radnici će biti prisiljeni da se mobilišu u takvim oblicima i na tolikom nivou da će borba protiv vladinih mera prerasti u borbu za njeno rušenje i uspostavljanje „narodne vlasti“, tj. radničke vlade. Ovakva dinamika se 5. decembra može razviti. Samo ovo će nam omogućiti da sahranimo penzionu reformu na putu ka još višem cilju.\nVenecuela: otvoreno pismo PCV-u i PPT-u 17 Aug 2020


Drastično pogoršanje epidemiološke situacije u BiH, čeka li nas scenarij iz ožujka?! - Posušje net\nDrastično pogoršanje epidemiološke situacije u BiH, čeka li nas scenarij iz ožujka?!\n8. siječnja 2022. |\nDrastično pogoršanje epidemiološke situacije u Bosni i Hercegovini ponovno je aktualiziralo pitanje slabosti našeg zdravstvenog sustava da se bori s virusom, koji je pokorio i mnogo razvijenije zemlje. Očekuje li nas scenarij iz ožujka i kako ga izbjeći?\nRedovi pred ambulantama za respiratorne infekcije u Banja Luci sve su duži. Pet liječnika u smjeni ne mogu stići tako brzo pregledati sve one koji se žale na različite tegobe povezane sa sumnjom na koronavirus, javlja BHRT.\n“Moram reći da su većinom mlađi pacijenti ti koji daju podatak da su sudjelovali na okupljanjima, proslavama, da su putovali na skijališta, na odmor. Malo je pacijenata koje upućujemo na Klinički centar što je zasad dobar podatak. Pojačali smo dežurstva za blagdane, tako da… čeka nas uzbudljiv vikend.”, kaže Dr. Mirela Kasabašić iz Doma zdravlja Banja Luka.\nU Sarajevu je nešto povoljnija situacija, iako je značajno povećan broj zaraženih. Gužve su na drive in punktovima, a Domovi zdravlja zasad odolijevaju pojačanom prilivu pacijenata. Bolnički kapaciteti se pune, ali je situacija pod kontrolom, unatoč poteškoćama s kojima su suočeni medicinski radnici.\n“Primjećujem među osobljem koje se cijepilo dva puta, da imamo već ponovno oboljelih s laganom kliničkom slikom, ali su nažalost pozitivni i to može utjecati na naš svakodnevni rad, jer nam ti ljudi nedostaju i bez tih ljudi ćemo jako teško organizirati liječenje i tretman naših pacijenata.”, kaže prim. dr. Ednan Drljević iz Opće bolnice “Prim. dr. Abdulah Nakaš” u Sarajevu.\nRazmišlja se i o pooštravanju epidemioloških mjera, a iz Kriznog stožera najavljuju pojačane aktivnosti na cijepljenju.\nZbog pogoršanja epidemiološke situacije, Dom zdravlja Mostar zatvorio je neke ambulante kako bi osoblje preusmjerili u najteže pogođene ambulante, Izolatorij, te Hitnu pomoć.\n“Nije isključeno da već za nekoliko dana budemo isti takav princip morali upotrijebiti, no svi oni koji su pripadali odgovarajućem timu, ako oni budu preusmjereni na neku drugu ambulantu, dobit će drugog liječnika koji će brinuti o njihovom zdravlju.”, kaže Eedin Kapetanović iz Doma zdravlja Stari grad Mostar.\nU stvarnosti je epidemiološka slika vjerojatno još složenija, ukazuju stručnjaci, budući da zbog otežanog pristupa zdravstvenom sustavu, tko god može – liječi se sam.\nDirektorica Zavoda za javno zdravstvo TŽ Maida Mulić smatra da se dostatan broj ljudi ne javlja u sustav u smislu testiranja, da prepoznaju svoje simptome, tako da je epidemiološka situacija izuzetno složena i ide ka daljem usložnjavanju u kontekstu kompletne regije.\n“Nas neće ništa zaobići, samo ide na neki način malo sporije.”, pojasnila je.\nMaska i distanca, kao i ostale epidemiološke mjere, bez obzira na to jeste li cijepljeni ili niste, i dalje su najvažnija preporuka struke u borbi s virusom koji mijenja soj, ali ne i ćud.\nPrethodnoViše od milijun stranaca dobilo hrvatsko državljanstvo!\nSljedećeGorivo u FBiH opet poskupljuje\nSjećamo se heroja stradalih na Kupresu 1992. godine\nDesetorica franjevačkih novaka obuklo habit u Mostaru, dvojica iz Posušja


Ni traga od olupine malezijskog aviona\nPet aviona učestvovalo je u pretraživanju udaljene oblasti oko 2.500 kilometara jugozapadno od australijskog grada Perta, u okviru napora da se lociraju ostaci nestalog Boinga 777\nNi posle drugog dana intenzivne potrage u vodama južnog Indijskog okeana, nema ni traga olupini nestalog aviona "Malezija erlajnsa".\nPilot sa Novog Zelanda poručnik Tim Mekalevej rekao je da je razočaran, ali da se i dalje nada da će potraga uspeti i da će pronaći moguće ostatke aviona, koji su se pojavili na satelitskim snimcima pre nekoliko dana.\nPet aviona učestvovalo je u pretraživanju udaljene oblasti oko 2.500 kilometara jugozapadno od zapadnog australijskog grada Perta, u okviru međunardonih napora da se lociraju ostaci, za koje se veruje da pripadaju nestalom Boingu 777, koji je 8. marta nestao sa radara, dok je sa 239 putnika i članova posade leteo od Kuala Lumpura ka Pekingu.\nMeđu letelicama koje su obavljale potragu bili su avioni iz Asutralije i Novog Zelenda i jedan avion američke mornarice. Ministar odbrane Malezije Hišamudin Husein izjavio je da Kina planira da se uključi u potragu sutra, dok Japan, Velika Britanija i Francuska pružaju drugu vrstu podrške i poručio da je potrebna dodatna pomoć.


Tako sam ja ostavljen mada moja zena je uglavnom pravila svadju oko toga,nikad nije pokusala da mi da posrsku,ma kad bolje pogledam bup mi je spasio zivot,ko zna gde bih zavrsio bez njega i kao bivsi suovisnik i sada ovisnik o bupu shvatas u kakvim su problemima najpre heroinski a takodje i zavisni...\nPoslao sam ti poruku uspesno na PP,meni nista nije stiglo.Napisao sam ti kod kog doktora da ides jer ne zelim ovde da navodim imena,uostalom mozes karton da prebacis u dom zdravlja i gotov poso...\nTako sam ja ostavljen mada moja zena je uglavnom pravila svadju oko toga,nikad nije pokusala da mi da posrsku,ma kad bolje pogledam bup mi je spasio zivot,ko zna gde bih zavrsio bez njega i kao bivsi suovisnik i sada ovisnik o bupu shvatas u kakvim su problemima najpre heroinski a takodje i zavisnic...\nBup je lek i jos ako si zaposljen za stalno kao ja ne moze ti nista,mozes da ga tuzis jer po kojoj osnovi ti daje otkaz?Imas svake godine medicinski pregled za dozvolu o radu i ja sam naravno radno sposoban za rad na visini sa povecanim rizikom iako sam reko da pijem bup\npozdrav "caty" i" ovOima" hvala na odgovoru i uputima javicu se ja drugu "ovOima" na pp sutra posle posla s konkretnim pitanjima. eh kad bih mogao da izbegnem nekako doktora opste prakse u mom gradu.....cim krocim u ambulantu, izgubio sam poso u najavi(malo mesto,svako...\nNe,to je amfitamin i od njega se sire zenice i osecas povremeno jezu na kozi i osecaj da ti se dize kosa na glavi a nesanica je obavezna,sklopim 2 noci bez trunke sna cak i ne legnem u krevet nego gledam pornice ko tvoj muz i usput radim posao sa povecanim rizikom (monter sam televizije i penjem se ...\nA da li neko mozda zna jer ja nigde ne nalazim odgovor o stetnosti buprenorfina odnosno uticaja na celokupni organizam coveka nakon visegodisnjeg uzimanja,u mom slucaju su 4 pune godine,nesto kratko sam bio na 6mg pa na 4 pa na 3 pa opet na 4 i sada sam na 2 zvanicno a uzimam 1 do 1,5mg dnevno i u z...\npozdrav svima na forumu. citao sam dosta postova ali nisam nasao ono sto mene interesuje,pa resih da potrazim pomoc u svom prvom postu na forumu. ukratko:pre desetak, dvanaest godina bio sam navucen na dop.bio sam cist 6-7 godina,pa sam krenuo da brljam ponovo,zatim sam opet bio cist,pa opet brljao...\nLjudi juce sam ustao sve normalno popio kafu tamo vamo i otisao na posao,oko 15 00 sati se sjeti da nisam uzeo terapiju ali tako sam se osjeco da mi nije ni trebala i odluci da preskocim juceresnji dan i evo danas takodje nisam bup izeo al islreno danas sam popio cetvrtinu proxala i jedan lexaurin ...


Nastavni tim u Srpskoj školi u nemačkoj pokrajini Baden-Virtemberg – RASEJANJE.info\n07.10.2019 07.10.2019 Katarina\tBiljana Anđelković, Božidar Vučurović, Jelena Knežević, Nataša Milenković, Slavica Simić, Slavica Stupar, Srpska dopunska škola, Tatjana Popović, Valentina Damjanović\nNastavnički tim u Srpskoj dopunskoj školi u Baden-Virtembergu\nFoto: A. Knježević\nNastavnički tim u Srpskoj dopunskoj školi u nemačkoj pokrajini Baden-Virtemberg je kompletan. Nastava je počela pre dve nedelje, tri nove nastavnice su stigle, dve redovne su ostale iste, a tu su i dve honorarne nastavnice. Novost za ovu pokrajinu je da je od ove godine odlukom ministra Mladena Šarčevića postavljen koordinator obrazovno-vaspitnog rada u Baden-Virtembergu Tatjana Popović. Ona je profesor germanistike i bila je nastavnik u Srpskoj dopunskoj nastavi u prethodne četiri godine.\nNa radost svih, broj đaka koji pohađaju nastavu se povećava: „U nemačkoj pokrajini Baden-Virtemberg, iz godine u godinu se povećava broj kako učenika, tako i škola u kojima se izvodi nastava na srpskom jeziku. Učenicima se kroz ovaj vid nastave razvija svest o srpskom jeziku, kulturi, tradiciji i istoriji, a samim tim im se učvršćuje već nasleđena ljubav prema našoj divnoj otadžbini Srbiji”, stoji u dopisu upućenom redakciji portala Rasejanje.info, koji je sačinila Jovana Knežević. „Po završetku osmog razreda, učenici dobijaju Uverenje o završenom posebnom programu osnovnog obrazovanja i vaspitanja u inostranstvu, koji uključuje nastavu iz tri predmeta: Srpski jezik, Moja otadžbina Srbija i Osnovi kulture srpskog naroda.”\nNastava se izvodi po grupama: mlađi uzrast od prvog do trećeg razreda, srednji od četvrtog do šestog i stariji učenici sedmog i osmog razreda.\n„Poput zvezda vodilja, njihove učiteljice svakodnevno dokazuju i potvrđuju, da se glavno uporište i konačni cilj njihovog rada ogledaju u rečima našeg velikog pisca Petra Kočića, koji je jednom rekao: ’Otadžbina je njiva na kojoj se neprestano sije i žanje: mi žanjemo što su sijali naši preci, a sijemo da imaju šta žeti naši potomci.’” istaknuto je u saopštenju.\nOvogodišnji školski tim, koji radi u misiji očuvanja srpske ćirilice i tradicije, čine redovne nastavnice Biljana Anđelković, Ksenija Gaćinović, Slavica Simić, Valentina Damjanović i Slavica Stupar, kao i dve honorarne nastavnice Nataša Milenković i Jovana Knežević. Lider ovog tima je Tatjana Popović, koordinator Dopunske nastave na srpskom jeziku u pokrajini Baden-Virtemberg.\nNastava se, kao i do sada, obavlja pod pokroviteljstvom Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, na čijem se čelu nalazi ministar Mladen Šarčević, kao i Generalnog konzulata Republike Srbije u Štutgartu sa Božidarom Vučurovićem na čelu.\nTim sa slike je svim učenicima Dopunske nastave na srpskom jeziku poželeo srećnu 2019/2020. školsku godinu. I mi njihovim učiteljima želimo srećan i uspešan rad, kao i što više đaka, pisama napisanih ćiriličnim pismom i što više priče na srpskom jeziku.\n← U Beogradu obeleženo pola veka manifestacije „Radost Evrope”\nOdržan deveti po redu festival „Sa srcem u kolo” →\nSaopštenje vladike Luke, episkopa Zapadnoevrospke eparhije u vezi korona virusa\n14.03.2020 15.03.2020 Katarina


December 4, 2018 - Knjaževačke vesti\nКraj godine je vreme završnih računa i vreme kreiranja budžeta za naredni period. Svakodnevica i težina životarenja u Srbiji, a naročito u malim sredinama kakva je knjaževačka, trebalo bi da okarakteriše namenu budžetskih sredstava za narednu godinu, smatra Opštinski odbor ...\nJuče je u Zavičajnom muzeju u Knjaževcu Povodom Svetskog dana osoba sa invaliditetom, otvorena izložba „Svi smo isti, zar ne?“. Na Svetski dan osoba sa invaliditetom najvažniji zadatak celokupne zajednice je da se učini sve kako bi se uklonile barijere ...


Privatnost | Bomisadvisory\nTvrtka Bomis d.o.o. / Bomis Ltd. (također u daljnjem tekstu „Bomis Advisory“, „mi“, „nas“ i „naš“) je organizacija koja vodi računa o zaštiti privatnosti. Ova Izjava o privatnosti objašnjava kako štitimo vaše podatke prikupljene putem web stranice Bomis Advisory ili web stranica bilo koje druge web stranice u vezi s kojom je ova Izjava o zaštiti privatnosti objavljena ili povezana (takve se web stranice zajedno nazivaju "Web stranica" ), (2) preuzete aplikacije kojima se pristupa s mobilnih uređaja u vezi s kojima je ova Izjava o zaštiti privatnosti objavljena ili povezana ("Mobile Apps") ili (3) bilo koji drugi način interakcije s vama a koji se odnosi na Bomis Advisory. Korištenjem web stranice ili mobilnih aplikacija prihvaćate upotrebu takvih podataka u skladu s ovom Izjavom o privatnosti. Web stranica tvrtke Bomis Advisory također uključuje Facebook web stranicu koju pruža tvrtka Bomis d.o.o. Ove web stranice pružaju određeni entiteti i Bomis Advisory ne snosi odgovornost za njih. Takve web stranice i druge koje mogu biti povezane s ovom web stranicom nisu uključene u ovu Izjavu o privatnosti. Preporučujemo vam da pregledate važeće izjave o privatnosti prije otkrivanja bilo kakvih osobnih podataka.\nMi možemo prikupljati osobne podatke kada komunicirate s web stranicom ili mobilnim aplikacijama, primjerice ako se odlučite registrirati ili stvoriti korisnički profil na web mjestu ili mobilnoj aplikaciji (npr. Da biste pristupili određenom sadržaju, prisustvovali nekom hostiranom događaju, odgovarali na njega na anketu ili zatražiti komunikaciju o određenim područjima od interesa) ili nam ih na neki drugi način dostaviti. Ovisno o specifičnoj komunikaciji koju primate ili internetskoj stranici ili mobilnoj aplikaciji koju koristite, takve informacije mogu se sastojati od vašeg imena, trenutnog naziva posla, adrese tvrtke, adrese e-pošte, telefonskih brojeva, korespondencije s vama, i druge podatke koje nam dajete. Kada koristite aplikaciju za mobilne uređaje, osim podataka o kontaktima, možemo prikupljati i podatke koji se odnose na vaš uređaj, uključujući model vašeg uređaja, operativni sustav, vrstu preglednika, jedinstveni identifikator uređaja, IP adresu, broj mobilnog telefona, nosač mobilne mreže, lokaciju, i način na koji koristite mobilnu aplikaciju. Prikupljeni podaci ovisit će o funkcionalnosti određene mobilne aplikacije koju koristite. Ako se prikupe bilo koje druge informacije u vezi s vašim korištenjem mobilne aplikacije, takve će informacije biti navedene u aplikaciji Mobile. Također možemo prikupljati osobne podatke ako se registrirate za web mjesto pomoću računa društvene mreže treće strane (npr. LinkedIn, Facebook i Twitter). Na primjer, web stranica ili aplikacija za mobilne uređaje mogu vam omogućiti prijavu pomoću vjerodajnica računa društvene mreže. Možda ćemo prikupljati korisničko ime povezano s tim računom na društvenim medijima i sve informacije ili sadržaj koje ste dozvolili mreži društvenih medija da dijele s nama, poput slike vašeg profila, adrese e-pošte i rođendana. Podaci koje prikupljamo mogu ovisiti o postavkama privatnosti koje imate s web mjesta društvene mreže, pa vas molimo pogledajte izjavu o privatnosti ili politiku primjenjive web stranice društvene mreže. Kada pristupite web mjestu putem vašeg računa na društvenoj mreži, ovlašćujete nas da prikupljamo i koristimo vaše podatke u skladu s ovom Izjavom o privatnosti. Web stranica također može prikupljati sadržaj koji pružate, uključujući objave na blogovima, forumima, wikijima i drugim aplikacijama i uslugama društvenih medija koje možemo pružiti. Obično ne želimo prikupiti osjetljive osobne podatke (tj. podatke koji se odnose na rasu ili etničko podrijetlo, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, politička mišljenja, medicinska ili zdravstvena stanja ili informacije koje određuju spolni život ili seksualnu orijentaciju pojedinca) od korisnika. Po potrebi ćemo dobiti vaš izričit pristanak za prikupljanje i korištenje takvih podataka.\nVaše osobne podatke prikupljamo i koristimo uz vaš pristanak kako bismo vam omogućili pristup web mjestu, mobilnim aplikacijama i komunikacijama ili gdje imamo takvo prikupljanje i upotrebu legitimnog poslovnog interesa ili druge pravne osnove. Osobni podaci koje nam pošaljete mogu se koristiti za upravljanje odnosom s vama, uključujući bilo koji od vaših zahtjeva, ili za prilagođavanje ili poboljšanje web stranice ili mobilne aplikacije i srodnih usluga koje vam se nude. Vaše osobne podatke možemo također koristiti u marketinške svrhe ili kako bismo vam poslali promotivne materijale ili komunikacije u vezi s uslugama koje pružaju nas ili drugi članovi mreže Bomis za koje smatramo da bi vas mogli zanimati. Također vas možemo kontaktirati radi traženja povratnih informacija o uslugama koje pruža tvrtka Bomis ili za potrebe tržišta ili drugih istraživanja. Vaši se osobni podaci mogu koristiti i za zaštitu naših prava ili imovine i prava naših korisnika. U bilo kojem trenutku možete zatražiti da prekinemo s slanjem komunikacija, e-pošte ili druge prepiske.\nNećemo pružiti vaše osobne podatke trećim stranama. Osobni se podaci mogu otkriti samo u slučaju da agencije za provođenje zakona, regulatorne ili druge vladine agencije ili treća strana u svakom slučaju ispune zakonske, regulatorne ili nacionalne sigurnosne obveze ili zahtjeve. U vezi s mobilnim aplikacijama, možemo dijeliti vašu upotrebu i osobne podatke s mobilnim operaterima i pružateljima platformi, kao i bilo kojim drugim subjektima opisanim u bilo kojoj određenoj mobilnoj aplikaciji u vezi s radom mobilne aplikacije. U vezi s komunikacijama, možemo dijeliti vaše osobne podatke s pružateljima usluga u vezi s isporukom takvih komunikacija. Sva ova otkrivanja mogu uključivati prijenos osobnih podataka u zemlje ili regije bez pravila o zaštiti podataka sličnih onima koja vrijede u vašem području prebivališta. Davanjem informacija u vezi s komunikacijom ili putem web stranice ili mobilne aplikacije, pristajete na prethodno opisana otkrvanja podataka.\nBlogovi, forumi i ostale društvene mreže\nWeb stranica može ugostiti razne blogove, forume, i druge programe ili usluge društvenih mreža koji vam omogućuju dijeljenje sadržaja s drugim korisnicima (kolektivno aplikacije društvenih mreža). Sve osobne podatke ili druge podatke koje doprinose bilo kojoj aplikaciji za društvene mreže mogu čitati, prikupljati i koristiti drugi korisnici te aplikacije za društvene mreže nad kojima imamo malo ili nikakvu kontrolu. Stoga ne odgovaramo za bilo koju drugu upotrebu korisnika, zloupotrebu ili zloupotrebu bilo kakvih osobnih podataka ili drugih podataka koje doprinosite bilo kojoj aplikaciji društvenih mreža.\nPraksa zaštite privatnosti trećih strana\nOva Izjava o zaštiti privatnosti odnosi se samo na upotrebu i otkrivanje informacija prikupljenih od strane tvrtke Bomis Advisory putem vaše interakcije s web stranicama i mobilnim aplikacijama te kroz druge interakcije s tvrtkom Bomis koje se odnose na komunikaciju. Ostale web stranice ili mobilne aplikacije kojima je moguće pristupiti putem veza iz komunikacije, web stranice ili mobilnih aplikacija imaju vlastite izjave o privatnosti i postupke prikupljanja, korištenja i otkrivanja osobnih podataka. Preporučujemo vam da se upoznate sa izjavama o privatnosti koje su dostavile te druge strane prije nego što im date informacije.\nOsobne podatke zadržavamo po potrebi za vrijeme koje je istaknuto u ovoj Izjavi o privatnosti. Bez obzira na trajanje svrhe, možemo zadržati vaše podatke ako je potrebno radi ispunjavanja naših zakonskih ili profesionalnih obveza, provođenja naših sporazuma ili rješavanja sporova.\nPrava na pristup i nadzor vaših osobnih podataka\nImate mogućnost izbora kako se vaši osobni podaci prikupljaju, koriste i dijele. Ako se odlučite registrirati za komunikaciju ili putem web stranice ili mobilne aplikacije, možete pristupiti svom korisničkom profilu, ispraviti i ažurirati svoje podatke ili otkazati pretplatu u bilo kojem trenutku. Ako odlučite da više ne želite da račun vaše web lokacije na društvenoj mreži treće strane (npr. LinkedIn, Facebook ili Twitter) bude povezan s vašim profilom na web stranici ili u mobilnoj aplikaciji, možete promijeniti postavke svog računa u bilo kojem trenutku. Ako imate problema s pristupom vašem profilu ili želite zatražiti kopiju svog profila, kontaktirajte nas. Prema važećem zakonu, možda imate pravo pristupiti ili dobiti kopiju osobnih podataka koje smo o vama sakupili ili pregledati, izmijeniti, izbrisati ili zatražiti da prestanemo s obradom takvih osobnih podataka. Ako imate bilo kakvih pitanja, obratite nam se. Važeći zakoni mogu vam dati pravo da podnesete žalbu lokalnom nadzornom tijelu vezanom uz ovu Izjavu o privatnosti.\nRazumijemo važnost zaštite internetske privatnosti djece. Komunikacije, web stranica i mobilne aplikacije nisu namijenjene djeci mlađoj od 18 godina ili namjerno nisu usmjerene na njih. Naša politika ne uključuje namjerno prikupljanje ili zadržavanje podataka o osobama mlađim od 18 godina. Ako dobijemo stvarni uvid u to da smo primili takve informacije, poduzet ćemo korake da ih izbrišemo.\nMi možemo povremeno izmijeniti ili dopuniti ovu Izjavu o privatnosti po vlastitom nahođenju. Kad unesemo izmjene u ovu Izjavu o privatnosti, izmijenit ćemo datum revizije na vrhu ove stranice i takva izmjenjena ili dopunjena Izjava o zaštiti privatnosti bit će na snazi za vas i vaše podatke od tog datuma revizije. Preporučujemo da povremeno pregledavate ovu Izjavu o privatnosti da biste pregledali ažuriranja.\nAko imate bilo kakvih pitanja ili nedoumica u vezi s privatnošću tijekom korištenja web stranice ili nakon primitka komunikacije, obratite nam se.


Dnevni horoskop za 12. avgust 2020:OVAN U RASKORAKU, ŠKORPIJA SUMNJIČAVA, RIBE KATEGORIČNE – Aura\nEvo šta su vam zvijezde pripremile za srijedu, 12. avgust 2020. godine:\nLJUBAV: Povremeno djelujete vrlo napeto jer partner ima svoja interesovanja ili neke tajne planove. Nalazite se u emotivnom raskoraku u odnosu na želje i mogućnosti.\nPOSAO: Djelujete raspoloženo i imate pozitivan uticaj na svoju okolinu. Potrebno je da osmislite akciju koja donosi zajedničku korist ili perspektivnu reklamu. Sve je moguće, ako pravilno povezujete informacije sa kojima raspolažete.\nPOSAO: Pažljivo razmislite o nečijem upozorenju prije nego što se upustite u novi izazov ili poslovnu avanturu. Stvari koje činite bez nečijeg odobravanja predstavljaju potencijalni rizik. Važno je da održite dobar saradnički odnos.\nLJUBAV: Partner vam daje do znanja da traži osjećaj povjerenja i sigurnost. Potrudite se da to i dobije jer on je ipak najbitnija osoba u vašem životu.\nPOSAO: Stvari koje prećutkujete pred saradnicima prije ili kasnije mogu da vas dovedu u neprijatnu situaciju. Polazite od pogrešnih informacija tako da vaše prognoze ili obećanja pred saradnicima zvuče neubjedljivo.\nPOSAO: U zajedničkom interesu je da se poslovni rizik svede na minimum kao i da se aktuelni problemi rješavaju u najkraćem roku. Korektno ispoštujte zajednički dogovor.\nLJUBAV: Ukoliko vas opterećuju emotivne sumnje, razgovarajte otvoreno sa partnerom i insistirajte na dokazivanju istine. Ne treba da se zavaravate nekim pogrešnim iluzijama kao da će vam tako biti lakše.\nPOSAO: Djelujete vrlo odlično i ambiciozno. U susretu sa saradnicima provjeravate različite informacije koje utiču na zajedničke razultate. Upotrijebite svoju pamet u onoj mjeri koliko je potrebno.\nLJUBAV: Nema razloga da oklijevate u drušvu. Dovoljan je snažan impuls da osjetite promjene u raspoloženju i da usmjerite svoje misli u pravcu voljene osobe.\nPOSAO: Djelujete sumnjičavo u susretu sa jednom osobom tako da odbijate nečije komentare i mišljenje. Ukoliko se previše udaljavate iz saradničkih krugova očekuju vas dodatne komplikacije i teži uslovi.\nLJUBAV: Voljena osoba negoduje i u izvjesnoj mjeri osporava vaše ponašanje. Ali, vi to poričete sa namjerom da se stvari promijene u vašu korist.\nPOSAO: Zamjerke koje vam neko upućuje ne predstavljaju veliki prekršaj. Ako je riječ o različitim stavovima, potrebno je da usaglasite poslovne interese. Svoju energiju usmjerite ka korisnim ciljevima.\nLJUBAV: Partner djeluje vrlo podsticajno i umije da preusmjeri vaše misli u pozitivnom pravcu. Nema razloga za dodatnu zabrinutost ili za pogrešnu interpretaciju događaja.\nLJUBAV: Nemojte obećavati svom partneru stvari koje ne možete u potpunosti da ispunite. Nema razloga da iznevjerite nečija očekivanja. Otvoreno razgovarajte sa bliskom osobom o svim osjetljivim temama.\nPOSAO: Ukoliko se vaši poslovni ciljevi ne uklapaju u zajedničke interese, ne budite pretjerano sujetni ili lakomisleni. Promijenite svoju prvobitnu strategiju kako biste sačuvali osnovne interese pred saradnicima.\nPOSAO: Suviše strogo ocijenjujete nečije ponašanje i odbijate mogućnost za daljom saradnjom. Kategorično branite svoje poslovne interese čak i po cijenu da vaši saradnici imaju drugačije mišljenje.


Madona kao sudija za brak\nPevačica koja iza sebe ima dva "propala" braka pomaže nepoznatim ljudima da prevaziđu krize u braku.\nMadonini bračni saveti na američkoj tv\nPopularna pevačica Madona, koja se razvodila dva puta, uskoro će učestvovati u jednom rijaliti šouu na američkoj televiziji, u kojem će deliti bračne savete.\nMadona i Šon Pen ponovo zajedno?\nKraljica popa i slavni glumac viđeni su protekle nedelje na zajedničkoj večeri u jednom njujorškom restoranu, što su tamošnji mediji nazvali obnavljanjem stare ljubavi.\nŠon Pen u komediji o grupi "Three Stooges"\nBraća Fareli su ponovo u pregovorima sa Šonom Penom koji bi trebalo da glumi u njihovom filmu "Three Stooges", o istoimenoj komičarskoj grupi. Pen je prvobitno napustio ovaj projekat, zbog...\nPoznati holivudski glumac, Oskarovac Šon Pen upisao se u listu glumaca čiji sinovi imaju problema sa zakonom.\nŠon Pen snima film sa Ugom Čavesom!\nAmerički glumac Šon Pen privatno se u Karakasu sastao sa venecuelanskim predsednikom Ugom Čavesom sa kojim je razgovarao o mogućnosti snimanja filma u Venecueli, ali i o politici, objavio je...\nŠon Pen želi intervju sa Kastrom


Održan 9. sastanak Zajedničkog upravljačkog tima za provedbu projekta Invest in LOG | Compas\nOdržan 9. sastanak Zajedničkog upravljačkog tima za provedbu projekta Invest in LOG\n01.11.2018. 11:44 | 562 pregleda | Vijesti\nU Lipiku je, u prostorijama Male vijećnice Grada Lipika, održan deveti sastanak Zajedničkog upravljačkog Tima za implementaciju Projekta „Invest in Lipik, Orašje & Garešnica“ – Invest in LOG. Članovi Tima aktivno su raspravljali o aktivnostima projekta, podjelama zaduženja i obavezama, dinamici izvođenja aktivnosti te vremenu neophodnom za pojedine aktivnosti. Glavna tema sastanka bila je organizacija edukativnih radionica za mala i srednja poduzeća i obrtnike s prekograničnog područja. Naime, zaposlenici potpornih institucija će stečena znanja s edukacija tj. provedenog edukativnog programa usavršavanja poslovnih znanja i vještina na kojem se obuhvatilo pet različitih modula (pristup međunarodnim tržištima, marketing u malom i srednjem poduzetništvu, međunarodni standardi, cost-benefit analiza i europski programi i fondovi) prenijeti poduzetnicima/poduzetnicama i obrtnicima/obrtnicama s prekograničnog područja. Prijavio se velik broj poduzetnika i obrtnika s prekograničnog područja te će sve edukacije biti odrađene do kraja periodnog razdoblja tj. do 31. ožujka 2019.\nProjektni partneri iz Garešnice informirali su prisutne u vezi završetka uspostavljanja zajedničkog virtualnog inkubatora prekograničnog područja i umrežavanja poduzetnika i obrtnika s područja Lipika, Orašja i Garešnice. Kroz idućih nekoliko dana započeti će se s pripremanjem i objavom javnih poziva za članstvo poduzetnika i obrtnika u virtualnom inkubatoru. Javni poziv će biti objavljen na službenim stranicama dvaju Gradova te Općine i službenoj stranici projekta www.investinlog.com.


Sto sa podesivom visinom NOVUS, 1200x600, bele nogare, glina-sivo ploča stola | AJ proizvodi\nSto sa podesivom visinom NOVUS, 1200x600, bele nogare, glina-sivo ploča stola\nArt. br. PN14320\n47.010,00 RSD/ M\nMali i praktičan sto za manja radna mesta ili kućne kancelarije. Sto je podesiv po visini sa mehanizmom za zaštitu od sudara. Takođe ima zakošene uglove za mekši izgled. Sto sa odličnom ergonomijom u malom pakovanju!\nOvaj radni sto podesiv po visini ima moderan dizajn, a istovremeno ispunjava zahteve za trajnošću i funkcionalnošću. Sto je nešto manji od norme, što olakšava postavljanje u kućnu kancelariju ili na manje radno mesto. Sto se može podizati i spuštati, što je sjajno sa stanovišta ergonomije i omogućava vam da se razlikujete između sedenja i stajanja tokom dana. Lako je programirati u visinama u sedećem i stojećem položaju kako bi vam odgovaralo, tako da sto možete vratiti na idealnu radnu visinu svaki put kada ga koristite. Blago zaobljeni uglovi daju radnom stolu mekan i prijatan izgled. Postolje podesivo po visini ima mehanizam protiv sudara koji prepoznaje prepreke pri spuštanju ili podizanju stola i odmah zaustavlja pomereranje okvira. Ovo produžava životni vek stola i ostale kancelarijske opreme. Stalak nema nosač, što daje više prostora za noge ispod ploče stola Radni sto je napravljen od visokokvalitetnih materijala. Ima radnu površinu od šperploče sa laminatnom površinom visokog pritiska, koja je vrlo izdržljiva i laka za održavanje. Crno-bela radna površina takođe ima površinu protiv otisaka prstiju koja smanjuje otiske prstiju i mrlje. Paleta nameštaja NOVUS prilagođena je profesionalnom radu u kućnim okruženjima i manjim radnim mestima. Asortiman ima kompaktnije dimenzije, dobro osmišljen dizajn i neutralne nijanse boja. Svaki komad nameštaja deo je holističkog rešenja, što znači da se lako podudaraju, ne samo međusobno već i sa ostalim komponentama dizajna. Asortiman nameštaja dizajniran je i proizveden u kompaniji AJ Produkter - naš cilj je da i male kancelarije budu ukrašene funkcionalnim i stilskim nameštajem.


LE GAMIN AU VELO (J.P. AND LUC DARDENNE, 2011) | Filmske radosti\nLE GAMIN AU VELO (J.P. AND LUC DARDENNE, 2011)\n14/03/2012 - 21:45\nUloge: Cécile de France, Thomas Doret, Jérémie Renier, Egon Di Mateo, Fabrizio Rongione\nMože se reći da fasciniranost običnim ljudima nikada nije manjkala ljudima koji se bave filmom (iskreno rečeno, ni ostalim umetnicima). Počev od najranijih dana transformacije filma (pričam, naravno, o Neorealizmu u italijanskom filmu) pa do danas filmska umetnost je veoma revnosno pratila socilani momenat društva i davala svoj komentar o njoj. Razlozi možda mogu biti potpuno različiti za to, s jedne strane, pomenuti Neorealizam je, zbog tipično socijalističkog raspoloženja posleratne Italije, morao da se okrene fascinaciji običnim čovekom, obzirom da je klima u društvu bila takva. S druge strane, mnogi od tih umetnika su poticali (ili spadali) upravo u ovaj sloj društva, delili su hleb sa njim. S treće strane,čini se da je čovečanstvo sve više (pre svega globalizacijom i uprkos činjenici da su klasne razlike nikada veće) jedan organizam, pa je sasvim normalna potreba da se objasni svaki deo istog. Opet, možda i presudna stvar je različitost- oni istinski umetnici (pa i filmski) prilično su različiti od ljudi kojima se bave u takvim delima (u intimnoj srži svog bića). Prirodno je da ih ta različitost privlači...\nSiril je vrlo nemirno i tvrdoglavo dete. Gde je njegov bicikl? Njegov otac ga sigurno ne bi prodao ili zaboravio da mu ga da pre polaska. Ne postoji način da ga vaspitači prihvatilišta u kojem živi ubede u to da ne može videti oca, i uzeti bicikl. Ili bar da mu bicikl nije ostao u stanu gde je do nedavno živeo. Bežeći iz škole, uz dosta peripetija, uspeva da konačno udje u nekadašnji dom svog oca samo da bi otkrio da bicikla tamo nema. Suočen sam sa sobom, sa nestankom i poslednje stvari koja ga veže za porodicu (a baka koja je o njemu vodila računa je nedavno umrla), usamljen i ostavljen, Siril upoznaje Samantu, mladu frizerku, koja je nesrećnim sticajem okolnosti učestvovala u ujdurmi oko bicikla. Pojavljuje se jednog jutra na parkingu doma u kojem je Siril smešten i donosi mu ga. Njih dvoje razvijaju prisan odnos i ona mu dozvoljava da vikendom prespava kod nje. Tamo veoma brzo otkriva koliko je svakodnevni život, iako na prvi pogled vrlo uredjen, nemilosrdan i težak prema ljudima koji odbijaju da prihvate neke okolnosti i pravila...\nDobitnik nagrade "Grand prix" u Kanu 2011. je samo jedan u nizu filmova braće Dardenne koji se bavi običnim ljudima. Porodicom, decom i poteškoćama oko pronalaženja svog mesta i puta kroz život. Odlično sagledavanje stvarnosti u kojoj obitavamo (ili je bolje reći obitavaju) donelo je autorima oreol perjanica modernog evropskog filma, te oni taj oreol potvrdjuju i u ovom slučaju. Iako dolaze iz jednog od najuredjenijih sistema, lako se može videti koliko ima ogromnih rupa u istom, takodje i prostora da se "skrene" sa projektovanog puta i pored svih protokola koje treba slediti. Ljudi s jedne strane imaju previše obaveza, dok sa druge nisu primorani ni na šta (ne moraju da podižu sopstvenu decu, da ostaju u porodici i odnosima koji im ne odgovaraju, pod uslovom da ispune sve uslove koje zahteva prozaična korektnost i poslovična ljubaznost), operisani su od bliskosti. Večito su uplašeni od svega i svačega i ne smeju da pokažu nikakvu inicijativu, ako bi ona mogla nekome drugome povrediti osećanja (i samim tim bi moglo doći do tužbe). Sva tuga sistema s jedne strane štiti Sirila, dog ga sa druge strane potpuno vezuje u čvor i gura u nepoželjnom pravcu. Jedina prava snaga (i ovo ostvarenje možda i treba gledati kao odu upravo tome) koja dominira kroz ceo krajolik filma je ogromno Samantino srce, koje simbolizuje srce svih majki koje umeju iskreno da vole (čak iako nisu biološke majke svojih štićenika) i bez kojeg bi Siril sigurno skliznuo u blato kriminala i polusveta.\nDakle, u pitanju je, na prvi pogled, jedan "običan" film. No, uverljivost kojom dočarava temu koju prati je izuzetna. Vrlo retko se sreće film u kojem je sve na svom mestu- pravi ugao, previ kadar, pravi ton, pravi mizanscen. U trenutak postavljen tako da se vidi umešnost reditelja da koordinira sve sekvence koje film čine jednom od najlepših (i najkomplikovanijih) umetnosti. Redosled zbivanja u sižeu je jasan i nema mnogo talasanja, ali prava težina ovog ostvarenja leži baš u čarima zanatske poetike koju braća Dardenne demonstriraju. Upravo ta poetika ih i izdvaja u eri u kojoj umetnost polako izumire, a svi polako zaboravljaju da je potkovanost i stručnost zapravo sma po sebi vrsta (ako ne i jedan od najizraženijih domena) umetnosti. Jedan veliki naklon za profesore svog zanata.\ndecak sa biciklom


O participaciji - NasGrad.org\nJavni i zajednički prostori u našim gradovima često ne dobijaju pažnju potrebnu da se razviju u prijatna mjesta susreta, odmora, razonode, kulture i igre. Razlog za to nekada je nedovoljna ili neadekvatna briga gradskih vlasti, ponekad nemar samih građana ili nesrazmjeran uticaj privatnih i finansijskih interesa u kreiranju naših gradova.\nZato ne zaboravimo svoje pravo, ujedno i obavezu, da iskažemo kako naši gradovi treba da budu uređeni i da pokažemo kako naši javni i zajednički prostori mogu da se koriste. Građansko učešće u kreiranju javnog prostora podrazumijeva razmišljanje o prostoru, ukazivanje na probleme, predlaganje rješenja i učešće u ostvarivanju željenih planova i promjena.\nPlatforma NAŠ GRAD, NAŠA SCENA je osmišljena da podstakne i promoviše proaktivni odnos građana, jer građansko učešće u kreiranju javnog prostora podrazumijeva razmišljanje o prostoru, ukazivanje na probleme, predlaganje rješenja i učešće u ostvarivanju željenih planova i promjena.\nPredlažemo da pregledate materijale:\n"Smjernice za oživljavanje javnih prostora [izbor dobrih praksi", urednice Aleksandra Kapetanović i Jelena Pejković, Expeditio, Kotor, 2013.\n"Vodič za učešće građana/ki u razvoju lokalnih kulturnih politika u evropskim gradovima", Jordi Pascual i Ruiz Sanjin Dragojević, Expeditio, Kotor, 2011.\n"Evropska gradska povelja / Vraćanje gradskih ulica ljudima", Expeditio, Kotor, 2005.\n"Doprinos kulturnih i kreativnih aktera osnaživanju građana/ki", ECLECTIS project, 2012.-2014. (eng)\n"Oživljavanje gradskih trgova u balkanskim gradovima", urednik Srefano Romano, 2012. (eng)


Mobilno socijalno umrežavanje u zapadnoj Europi poraslo za 44% — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Generalno, Istraživanje, Pametni telefoni, Socijalne mreže na dan 21. Novembra 2011. / ostavite komentar\nBroj osoba koji pristupa sajtovima za socijalno umrežavanje u Francuskoj, Njemačkoj, Italiji, Španjolskoj i Velikoj Britaniji putem mobilnih telefona porastao je za 44 posto u posljednjih godinu dana, pokazuje istraživanje kompanije comScore objavljno danas.\nU rujnu je 55 milijuna korisnika u ovih pet zemalja posjećivalo blogove i sajtove za socijalno umrežavanje, kao što je Facebook-a, putem svojih mobilnih uređaja, što predstavlja 25 posto ukupne mobilne publike. Gotovo polovica ovih korisnika posjećuje sajtove za socijalno umrežavanje na dnevnoj bazi, što je povećanje od 67 posto u odnosu na isti mjesec prošle godine, navodi se u priopćenju. Većina rasta dolazi iz povećanog korištenja aplikacija. Pristup socijalnim uslugama putem aplikacija porastao je za 101%, a pristup putem mobilnog preglednika za samo 31%.\nTwitter i LinkedIn su više nego udvostručili svoju publiku ali je Facebook i dalje najposjećeniji. Facebook-ova mobilna publika je porasla sa oko 25 milijuna na skoro 40 milijuna, porast od 55%, što je još uvijek ogroman broj u poređenju sa 8,6 milijuna Twitter korisnika, porast od 115% kao i 2,2 milijuna korisnika LinkedIn, što je porast od 134%, također Španjolski Tuenti je porastao za 56%, navodi se u istraživanju kompanije comScore.\n73,6% ovih mobilnih korisnika čita postove ljudi koje poznaje dok 41,6% njih čita javne postove. Istraživanje pokazuje da je 44,3% mobilnih korisnika čitalo postove brandova i organizacija, što ukazuje da u ovom dijelu ima još dosta prostora za napredak.\nOd ovih pet zemalja Europe, Velika Britanija je doživjela najveći porast smartphone korisnika, za oko 47 posto, dok je Njemačka imala porast od 33 posto u odnosu na prošlu godinu. Broj korisnika koji pristupa društvenim mrežama ili blogovima porastao je za 35 posto u Velikoj Britaniji a 17 posto u Njemačkoj.\nKorištenje preglednika još uvijek je najpopularniji način pristupa, ali treba istaći da korištenje aplikacija ubrzano raste.\nOvaj rast popularnost društvenog umrežavanja nije ostao ne zapažen od strane mobilnih operatera, proizvođača mobilni telefona i samih web stranica, koji žele da povećanju publiku radeći zajedno na jeftinijim smartphone uređajima. Mnogi marketeri su krenuli sa optimiziranjem kako bi iskoristili ovaj porast popularnosti za prezentiranje svojih proizvoda i usluga, za više možete pročitati članak “Najbolja SEO praksa za mobilne uređaje”.\nProšli tjedan kompanija Orange je predstavila tri Alcatel One Touch telefona sa posvećenim Facebook gumbom koji će se prodavati po cijeni manjoj od 100 evra.\nTagovi: Comscore, društvene mreže, europa, mobilni telefon, mobitel, socijalno umrežavanje


Sarajevo: Zatvori u Ustikolini i na Igmanu Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nSarajevo: Zatvori u Ustikolini i na Igmanu\nObjavljeno: 19.08.2009. u 14:29h\nVlada Kantona Sarajevo pokrenula je inicijativu za prenamjenu kazneno-popravne ustanove poluotvorenog tipa u Ustikolini u zatvor, saopšteno je danas na press konferenciji nakon sastanka premijera Kantona Sarajevo Besima Mehmedića sa predstavnicima policije i MUP-a KS. Saopšteno je da su istovremeno započeti i razgovori o izgradnji zatvorske ustanove na Igmanu.\nCilj ovih projekata je stvaranje mogućnosti za smještaj osuđenika koji čekaju na izdržavanje kaznu zatvora. Trenutno njih 415 čeka izdržavanje kazne a među njima se nalaze ubice, ratni zločinci, višestruki povratnici u kriminal.\nNa sastanku, na kome su pored premijera Kantona Sarajevo prisustvovali komesar policije KS Himzo Selimović, glavna tužiteljica KS Nives Kanevčev, Goran Salihović, predsjednik opštinskog suda u Sarajevu te ministar kantonalnog MUP-a Željko Mijatović, identifikovani su osnovni problemi s kojima se susreću policijski i tužiteljski organi, a u vezi s povećanim stepenom kriminaliteta u Kantonu Sarajevo. Za predstavnike policije i MUP-a najveći problem predstavlja nedostatak zatvorskih kapaciteta, te blage kazne prema prekršiteljima. Posebno se ta zamjerka odnosi na osobe koje posjeduju nelagalno oružje, dok su kazne za taj prekršaj simbolične. Pored svega nabrojanog, tu je još i zakonska prepreka koja ne dozvoljava osuđenicima iz jednog entiteta da izdržavaju zatvorsku kaznu u drugom entitetu.\nPremijer KS Besim Mehmedić rekao je da će njegova Vlada poduzeti sve što je u njihovoj moći kako bi povećali sigurnost građana, a prvenstveno će inzistirati na pooštravanju minimalnih kazni za nelegalno nošenje oružja, te da će obezbjediti sredstva za otvaranje novih zatvorskih kapaciteta.\nKomesar policije Kantona Sarajevo Himzo Selimović najavio je da će MUP KS od nadležnih institucija zatražiti zatvaranje i prenamjenu djelatnosti lokala koji su identifikovani kao mjesta sa višestrukim ponavljanjem kriminalnih događaja.


O nama – COR Consult d.o.o.\nPored sudskih veštaka ekonomsko-finansijske struke, COR Consult angažuje i veštake u oblasti građevinske struke, rudarske struke, poljoprivredne struke i mašinske struke.\nTim eksperata iz različitih oblasti nam daje mogućnost da odgovorimo najsloženijim zahtevima i specifičnostima pojedinih delatnosti.\nIpak, pošto nam je kvalitet pruženih usluga jedan od prioriteta, u cilju njegovog održanja kontinuirano nadziremo i vršimo kontrolu kvaliteta usluga koje pružamo, kako bi poverenje klijenata u naš rad bilo u potpunosti opravdano.


Za ove česte bolesti kod žena u menopauzi krivi su razvod i toksična prijateljstva - Telegraf.rs\n14/07/19 | 22:23 ≫ 15/07/19 | 08:31\nŽene koje uđu u menopauzu postaju veoma osetljive\nRazvod i loše okruženje mogu da dovedu do slabljenja kostiju kod žena u srednjim godinama, a one koje proživljavaju veliki emotivni stres imaju velike šanse da doživljavaju prelome.\nStručnjaci sa Univerziteta Arizona veruju da stres dovodi do velikih hormonskih promena koje uzrokuju promenu u gustini kostiju i čine žene podložnijim prelomima čak i kod bezazlenih padova.\nJedna od tri i jedan od 5 muškaraca preko 50 godina može da pati od fraktura u nekom trenutku u životu.\nOsteoporoza, najčešći uzrok preloma kod starijih, je bolest gde kosti postaju krte i slabe jer telo gubi koštanu masu i ne može da je ponovo izgradi. Obično nema simptoma pre nego se prelom desi, a može da ga uzrokuje pad pa čak i nešto bezazleno poput malo jačeg zagrljaja.\nIstraživači su posmatrali 11.000 žena koje su u menopauzi starosti od 50 do 79 godina. Žene su posmatrane 6 godina, a odgovarale su na pitanja vezana za stres koji preživljavaju u društvenim dešavanjima vezanim za porodicu i prijatelje. Otkrili su da je sa svakim novim stresnim iskustvom njihova koštana masa bila manja za 0,08 odsto u kostima vrata, 0,1 odsto u kostima kukova i 0,7 odsto u kostima kičme.\nStres utiče na promenu hormona kortizola, tiroidnih hormona, hormona rasta i glukokortikoida koji imaju uticaj na kosti. Zbog toga su ukazali da je ženama koje su preživele raskid ili razvod, psihološku traumu ili gubitak, potrebna pomoć kkao bi se izborile sa negativnim stresom.\n14. jul 2019 | 23:53\nŽeni se sve vidi u očima.\nOdje na portalu 90%je u menopauzi


SUSPENDOVANI POLICAJAC PRONAĐEN MRTAV: Kraj potrage za osumnjičenim za ubistvo Ane u Valjevu | Crna hronika\nSUSPENDOVANI POLICAJAC PRONAĐEN MRTAV: Kraj potrage za osumnjičenim za ubistvo Ane u Valjevu | Mondo Portal\nSUSPENDOVANI POLICAJAC PRONAĐEN MRTAV: Kraj potrage za osumnjičenim za ubistvo Ane u Valjevu 11 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n18.05.2021. / 12:35 12:36\nAutor Tamara Sekulović 18.05.2021. / 12:35 12:36\nPolicija našla njegovo beživotno telo na poligonu.\nValjevska policija je, nakon intenzivne potrage, pronašla telo suspendovanog policajca M.M. (52), koji se sumnjiči da je juče u jutarnjim satima ispred zgrade u kojoj je živela ubio Anu I. (34), majku dvoje maloletne dece. Policija je njegovo beživotno telo pronašla na poligonu na Petom puku.\nSVIREPO UBISTVO |\nUbistvo se dogodilo u naselju Peti puk, a nesrećna žena je ubijena kada je krenula na posao, u valjevsku fabriku "Gorenje".\nIzvori navode da je žrtva u dva navrata prijavljivala bivšeg partnera zbog nasilja i proganjanja. Ubijena žena je bila razvedena i majka dvoje maloletne dece.\n18.05.2021. / 15:44\nSvasta, sta trazi sa starcem 20 godina starijim?\n18.05.2021. / 19:53\n@Ninkov [email protected] Bez starca nema udarca. Eto sta trazi sa starcem. Ovi mladji em nemogu em brzo zavrsavaju-svrsavaju bez seks-pomagala kamagre ili vijagre. A starac je finansijski dobro pomaze dok mladji nece a i nema jer mladi ne rade eto to je to.\n18.05.2021. / 14:25\nStvarno strašno šta se desilo., ovo njegovo samoubistvo je bio kukavičluk izbegavanja odgovornosti. Vodio se principu moja ili ničija i dok nas smrt ne rastavi. Ovakvih sličnih pojava ima dosta i često su posledica raskida ili prevare. To je zato što se u Srbiji teško dolazi do devojke ili žene, to je veoma ozbiljan i težak proces. Ako se neki par spojio uzrok tome su razni pregovori, dogovori i ozbiljan rada od strane muškarca. Zato muškarci vrlo teško podnesu kad ih devojka ili žena ostavi ili prevari. Nije ovo Francuska ili Švedska pa da je sve lako i jednostavno što se tiče medjuljudskih odnosa. Tu se mešaju osećaji tuge, poraza, gneva i osvete zato mnogi to vide kao tešku uvredu jer je po njihovim shvatanju devojka njihovo vlasništvo. Jedini bezbolan način da se veza prekine je ako muškarac odluči tako.


Nemanja Savković, iz IT sektora Mozzarta: Jedan od glavnih strateških ciljeva kompanije su bili digitalizacija i bezbednost igrača\nDigitalizacija i bezbednost su bili jedni od ključnih strateških ciljeva kompanije Mozzart u godini krize. Lider u priređivanju igara na sreću brzo i efikasno je odgovorio na sve izazove u jeku pandemije, štitio je igrače, ali i svoje zaposlene. Sačuvana su sva radna mesta, uprskos padu prometa od 95% od nekoliko meseci zaposlio je i 430 novih kolega. Nemanja Savković inženjer elektrotehnike, lider tima za razvoj u ITu Mozzarta bio je među zaposlenima koji su upravljali krizom i prilagođavali poslovanje korona uslovima.\nUz jasno postavljen strateški pravac, inovativnu kulturu, kolektiv sa prosekom godina od 33,5 godina i sa ozbiljnim inženjerskim timom koji brzo kreira I implementira softverska rešanja koja nas drže na liderskoj poziciji u Jugoistočnoj Evropi godinama, uspeli smo da poslujemo održivo i ove godine - navodi Savković.\nUplatno isplatna mesta kompanije Mozzart tokom 2020. su 90% vremena radila u ograničenim i vrlo otežavajućim uslovima, sportski događaji koji su osnov za ostvarivanje profita u indistriji igara na sreću bili su suspendovani nekoliko meseci, pa je pred menadžementom bio niz zadataka koje je trebalo rešiti kako 4.500 zaposlenih ne bi moralo da brine za svoje radno mesto.\nStrateški ciljevi kompanije Mozzart su digitalizacija – selidba poslovanja na online, u skladu sa svetskim trendovima rasta online poslovanja u našoj, ali i u drugim industrijama i drugi najvažniji strateški cilj je doprinos zajednici u kojoj poslujemo, jer sigurnosti I udobnost koju imaju naši igači na zemlji je potrebno obezbediti I na online-u. Kao što smo lider u poslovanju, težimo da budemo i lider u društvenoj odgovornosti. Na ovom pravcu, ove godine smo u Srbiji donirali million evra za borbu protiv kovida, poboljšali sportsku infrastrukturu izgradnjom tri nova košaraška igrališta po FIBA standardima, pomogli više od 100 institucija koje su nam se obratile, a sada spremamo veliku humanitarnu akciju za pomoć kultur - rekao je Savković.\nU narednom periodu Mozzart će svoje poslovanje širiti na afričkom kontinetnu, Latinskoj Americi I u zemljama Evropske unije, sa fokusom na osvajanje novih tržišta inovacijama u poslovanju i društveno odgovornom radu.


Srce na Istoku, a džep na Zapadu - tako bi se, u najkraćem mogli opisati rezultati najnovijeg istraživanja javnog mnenja agencije Demostat. Veliki deo od 1.200 ispitanika je, odgovarajući na pitanja istraživača, reklo da Rusiju smatra najvećim prijateljem, ali su, kao zemlju u kojoj bi živeli, ispitanici najčešće navodili Nemačku i Švajcarsku.\nIako 41 odsto građana Srbije smatra Rusiju najvećim prijateljem, svega tri odsto bi se odlučilo da živi u toj zemlji, pokazalo je danas predstavljeno istraživanje agencije Demostat o Srbiji između Istoka i Zapada. Deset odsto anketiranih smatra da Srbija nema nijednog prijatelja, šest odsto misli da je najveći prijatelj Kina, sedam odsto Grčka, a na spisku su, sa tri ili manje odsto podrške, Makedonija, Crna Gora, Nemačka, SAD, Rumunija i Francuska.\nMeđutim, na pitanje u kojoj zemlji bi, posle Srbije, najviše voleli da žive, 52 odsto se izjasnilo za zemlje Zapada - u Nemačkoj bi živelo 11 odsto ispitanika, sedam odsto u Švajcarskoj, po pet odsto u Austriji, Italiji i Švedskoj, četiri odsto u SAD.\nZanimljivi su odgovori ispitanika i na pitanje da li su Srbiji potrebne vojne baze velikih sila.\n"Natpolovičan broj ispitanika, 53 posto, kaže da Srbiji ne trebaju vojne baze. Dvadeset posto kaže baze Rusije, četiri posto kaže vojne baze i Amerike i Rusije, dva posto kaže samo Amerike. I jedna petina kaže da ne zna", kaže Srećko Mihajlović, glavni istraživač Demostata.\nIstraživač Demostata i glavni uredik agencije Beta Dragan Janjić, je ocenio da Srbija kao društvo nije uspela da stvori svest između politike koja se vodi i kvaliteta života.\n"To je, po meni, posledica nespremnosti političara da se na ozbiljan način uhvate u koštac sa problemima. Mi nemamo ni jednu, ozbiljnu, stručnu javnu raspravu o bilo kom ozbiljnom pitanju spoljne politike, unutrašnje politike, itd. Mi sad imamo neke nagoveštaje razgovora o Kosovu, ali to su samo nagoveštaji", ističe Janjić.\nInteresantni su odgovori ispitanika na pitanje koju zemlju bi preporučili svojoj deci za život - 16 odsto je reklo da je to Nemačka, 11 odsto Švajcarska, po pet odsto Austrija i SAD, po četiri odsto Švedska i Norveška, a po tri odsto smatra da su to Italija, Kanada i Rusija.\nGlavni istraživač Demostata Srećko Mihajlović rekao je da, prema mišljenju nekih, istraživanje nije trebalo ni raditi, jer se rezultati unapred znaju i da je Srbiji "srce na Istoku, a džep na Zapadu".


Vodeći ekonomski i politički eksperti: Amerika definitivno kreće ka Trećem svetskom ratu | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tVodeći ekonomski i politički eksperti: Amerika definitivno kreće ka Trećem svetskom ratu\nRon Pol, bivši američki kongresmen i jedan od istaknutih političara u SAD-u, ocenio je nedavno da su sankcije akt rata i da je Amerika takav akt rata sprovela naspram Rusije i Irana. On je takođe rekao da SAD ozbiljno ulazi u vojnu konfrontaciju sa Kinom povodom krize koju stvara u Južnom moru.\nPodsećamo, arhipelag Spratli je teritorija koju Kina smatra svojom, dok SAD tvrde da Kina treba da odustane od arhipelaga na koji pravo polaže još pet zemalja poput Vijetnama i Bruneja.\namerički KongresAmerikaarhipelagdefinitivnoekonomistiekspertkompletnukrugmisaonarodnaukaNjujorkoblastodlukeopasnostozbiljnoPentagonPol Krejg RobertspolitikapolitikolozipretnjeprofesorRusijaSjedinjene američke državeteritorijaTreći svetski ratUniverzitetvestiVijetnamzapadzvaničnici\nIspovest Francuza koji je zaustavio ubicu: Udarao sam ga i stezao dok nije prestao da mrda!