Institucija Ombudsmana je održala okrugli sto u Leposaviću - Vesti - Avokati i Popullit\nInstitucija Ombudsmana je održala okrugli sto u Leposaviću, na temu “Uloga Institucije Ombudsmana u zaštiti i unapređenju ljudskih prava ”.\nS obzirom da je okrugli sto u Leposaviću bio prvi takve vrste u cilju upoznavanja prisutnih sa radom Institucije Ombudsmana (OI), održan u ovoj opštini propraćen je sa primetnim zadovoljstvom prisutnih iz razloga jer im je ukazana mogućnost a da se upoznaju sa nadležnostima koje Ombudsman ima, izazovima i poteškoćama sa kojima se institucija sreće u svakodnevnom radu, kao i o načinima na koje je moguće podneti žalbe Ombudsmanu.\nPrisutne je u ime institucije pozdravio zamenik Ombudsmana g. Ibrahim Arslan i u kratkim crtama izrazio zadovoljstvo što postoji interesovanje prisutnih za rad naše institucije i spremnost da sarađujemo sa svim relevantnim faktorima u zaštiti i promociji ljudskih prava.\nZamenik Ombudsmana, g. Basri Berisha predstavio je istorijat institucije od njenog osnivanja do današnjih dana, kao i zakonske i organizacione promene koje su se tokom vremena dešavale u instituciji.\nPravna savetnica gđa Miljana Šćekić predstavila je načine i procedure podnošenja i primanja žalbi građana u Instituciji Ombudsmana.\nNa okruglom stolu bili su prisutni predstavnici NVO sektora, opštinskih struktura, opštinske skupštine i medija. Prisutni su tokom okruglog stola predstavili probleme koji izazivaju njihovu najveću zabrinutost i pokazali interesovanje za načine na koje Ombudsman može da im pomogne u prevazilaženju istih.\nPredstavnici medija su pokazali interesovanje za ostvarivanje saradnje i eventualno realizovanje učešća Institucije Ombudmana u njihovom programskom sadržaju u narednom periodu.\nOdržavanje okruglog stola je podržano od strane misije OEBS-a na Kosovu.


Modernizacija Liftova - KONE Serbia\nPojačajte pouzdanost, eko-efikasnost, komfor i izgled Vašeg lifta i uskladite ga sa najnovijim standardima bezbednosti i pristupačnosti - sa našim modernizacionim rešenjima za sve potrebe i budžete.\nZašto modernizacija sa kompanijom KONE?\nKONE modernizacija lifta poboljšva bezbednost, pouzdanost, pristupačnost i izgled, a takođe smanjuje troškove energije.\nSREĆNIJI KORISNICI ZGRADE\nSaradnja sa nama doneće Vam poboljšanu pouzdanost, pristupačnost i komfor, za ceo životni vek Vaše zgrade.\nPROCES INSTALACIJE BEZ GUŽVE\nNaš profesionalno sproveden proces modernizacije minimizira ometanje stanara i posetilaca.\nNaša rešenja za modernizaciju lifta\nPotpuno novi lift u najkraćem mogućem roku.\nPojačajte performanse uz pomoć pametne modularne modernizacije.\nMala poboljšanja koja čine veliku razliku.\nKONE proces modernizacije lifta\nPročitajte više o našem procesu modernizacije\nPrednosti modernizacije lifta\nModernizovani lift bolje funkcioniše. Imaćete manje čekanja, manje kvarova i manje frustracija. Biće manje popravki uz pomoć nove, savremene kontrolne jedinice i najsavremenije opreme za podizanje, koja je osmišljena da traje i štedi energiju. Možete uživati u prednostima renoviranih vrata lifta i signalizacije, koja je pouzdana, lepo izgleda i jednostavna je za korišćenje.\nBezbednost je naš prvi prioritet - inovativna poboljšanja će učiniti Vašu opremu bezbednijom, pružajući Vama i Vašim putnicima spokoj. Imaćete koristi od bezbedonosnih poboljšanja u različitim oblastima, kao što su na primer; bolje funkcionisanje vrata kabine, precizno pristajanje kabine, bolje osvetljenje koje pruža bolju vidljivost i osećaj bezbednosti, dvosmerni komunikacioni sistem u kabini, nužno snabdevanje strujom u slučaju nestanka struje, i još mnogo toga.\nDobra pristupačnost je jedan od osnovnih kvaliteta lifta. Sa kompletnom zamenom lifta, možete postići čak do 50% više prostora u kabini lifta. Uz pomoć modernizacije možete prilagoditi široka ulazna vrata kako bi bilo lakše ući invalidskim ili dečijim kolicima. Nesmetan i gladak protok ljudi poboljšava kvalitet života svim ljudima u zgradi i obezbeđuje da zrada ostane atraktivna za trenutne i potencijalne stanare i vlasnike.\nLift koji lepo izgleda dopunjuje Vašu zgradu i čini da vožnja liftom bude prijatno iskustvo. Stara kabina lifta može biti transformisana u modernu kao deo projekta modernizacije. Neka Vaš lift bude renoviran uz pomoć stilskih, izdržljivih materijala, lakih za čišćenje, i to bez povećanja težine lifta. Nudimo Vam izbor raznovrsnih, profesionalno dizajniranih enterijera kabina. Alternativno, možete prilagoditi gotov dizajn kabine ili stvoriti svoj dizajn kombinovanjem i uklapanjem materijala i dodataka po sopstvenoj želji.\nModernizacija može značajno da poboljša eko-efikasnost Vašeg lifta. Nudimo energetski efikasan KONE EcoDisc® motor koji troši daleko manje energije nego lift sa dvobrzinskim motorom ili hidraulični lift. Takođe možete uživati u prednostima energetski efikasnog LED osvetljenja u kabini i našeg ekonomičnog pogonskog sistema koji vraća višak kočione energije i šalje je nazad u mrežu. Takođe nudimo i opcije stand-by režima rada, gde kabina prelazi u štedljiv režim rada kada lift nije u upotrebi. Možete u isto vreme uštedeti novac i smanjiti emisiju štetnih gasova.\nIstražite naše referentne slučajeve za postojeće zgrade


OVIH 6 SIGNALA NAGOVEŠTAVAJU DA ĆE FRIŽIDER DA "CRKNE": Dobro ih zapamtite da ne biste morali iznenada da kupujete novi!\n07.03.2021. - 11:15h\nKoji su to nagoveštaji kvara?foto: New Africa/Shutterstock\nAli, postoje suptilni signali koje vam frižider šalje a koji najavljuju da će uskoro otkazati poslušnost i prestati da radi, zbog čega ćete morati da izdvojite novac za novi! Prepoznajte ih na vreme, jer neki od njih mogu i da se lako otklone!\nA zakleli biste se da potrošnja nije veća u ostatku stana. Ako neki deo frižidera ne radi kako bi trebalo, odraziće se na kondenzator, ventilatore i termostat koji će potom trošiti više energije.\nNa vratima ili zadnjoj strani unutrašnjosti frižidera vidite kapljice kondenzacije, to može biti znak da se frižideru bliži kraj životnog veka. Znaćete da su problem vrata ako probate test s novčanicom ili listom papira. Zatvorite vrata frižidera "preko" nje tako da pola ostane unutra, a pola napolju. Ako ispadne, vrata ne rade kako bi trebalo, piše Mondo.\nNekim namirnicama nije mesto u vratima frižidera, a mi ih redovno tu stavljamo\nAko ovako rasporedite TEGLE u frižideru, UŠTEDEĆETE mnogo NOVCA i rešiti veliki problem sa ROKOM TRAJANJA!\nOčistite frižider i konačno se rešite neprijatnog mirisa


Andrić, hroničar vremena čije riječi ne blijede - FILTER\nU matici rođenih Crkve Svetog Ivana Krstitelja u Travniku stoji da je 9. oktobra 1892. godine rođen Ivan, sin Antuna i Katarine Andrić. Budući veliki pisac i hroničar vremena na svijet je sticajem okolnosti došao u malom mjestu Dolac, nedaleko od Travnika, dok mu je majka bila u gostima kod rodbine. Andrićevi roditelji bili su Sarajlije – bez oca je ostao kad su mu bile dvije godine, a majka je, suočavajući se s besparicom, bila primorana da jedinca da na čuvanje muževljevoj sestri Ani i njenom mužu Ivanu Matkovšiku u Višegrad. Bio je to grad koji će više nego ijedno drugo mjesto obilježiti Ivino stvaralaštvo. Gledajući svakodnevno vitke stubove mosta na Drini, Andrić je završio osnovnu školu, a potom se vratio kod majke u Sarajevo, gdje je 1903. godine upisao Veliku gimnaziju.\nZa vrijeme gimnazijskih dana počeo je pisati poeziju i 1911. godine u časopisu Bosanska vila objavio prvu pjesmu “U sumrak”. U tom periodu bio je pobornik integralnog jugoslovenstva i pripadnik pokreta Mlada Bosna, ali i strastveni borac za oslobođenje južnoslovenskih naroda od Austrougarske monarhije. Dobijanjem stipendije hrvatskog kulturno-prosvjetnog društva Napredak, Ivo je 1912. započeo studije na Mudroslovnom fakultetu Kraljevskog sveučilišta u Zagrebu. U gradu na Savi pomalo je učio, a pomalo posjećivao salone družeći se sa zagrebačkom inteligencijom. Naredne godine prešao je u Beč, gdje je slušao predavanja iz istorije, filozofije i književnosti. Pošto mu nije prijala tamošnja klima, bio je primoran da zatraži pomoć od svog gimnazijskog profesora i dobrotvora Tugomira Alaupovića, pa je naredne godine prešao na Filozofski fakultet Jagelonskog univerziteta u Krakovu. Na Vidovdan, 28. juna 1914. godine, poslije vijesti o Sarajevskom atentatu, Andrić je spakovao studentske kofere i napustio Krakov. Odmah po dolasku u Split, sredinom jula, uhapsila ga je austrijska policija i odvela prvo u šibensku, a potom u mariborsku tamnicu, u kojoj je, kao politički zatvorenik, ostao do marta 1915. godine.\nPo izlasku iz zatvora obolio je od upale pluća, zbog čega je otišao na liječenje u zagrebačku Bolnicu milosrdnih sestara, gdje se aktivno uključio u pripreme prvog broja časopisa Književni jug. Istovremeno, pažljivo je dovršio knjigu stihova u prozi koja je pod nazivom “Ex Ponto” objavljena u Zagrebu 1918. godine. Tu je dočekao slom Austrougarske monarhije, a potom ujedinjenje i stvaranje Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Nezadovoljan zbog atmosfere koja je vladala u Hrvatskoj, Andrić je opet zatražio pomoć Alaupovića i već početkom oktobra 1919. godine počeo je da radi kao činovnik u Ministarstvu vjera u Beogradu. Sudeći prema pismima koja je slao prijateljima, Beograd ga je srdačno prihvatio i intenzivno je učestvovao u književnom životu prestonice, družeći se s Milošem Crnjanskim, Stanislavom Vinaverom, Simom Pandurovićem, Sibetom Miličićem i drugim piscima koji su se okupljali u kafani Moskva”\nVeć početkom 1920. godine Andrić je započeo uspješnu diplomatsku karijeru postavljenjem u Poslanstvu pri Vatikanu. Kao veoma nadaren, sposoban i svestran, ubrzo je postavljen za vicekonzula u Gracu, a budući da nije završio fakultet zaprijećeno mu je otkazom u Ministarstvu spoljnih poslova. U jesen 1923. godine upisao je Filozofski fakultet u Gracu, a već u junu sljedeće godine tamo je odbranio doktorsku tezu “Razvoj duhovnog života u Bosni pod uticajem turske vladavine”. Time je stekao pravo da se vrati u diplomatsku službu, a pojavila se i njegova prva zbirka priča u izdanju Srpske književne zadruge. Nedugo poslije poslovnog uspjeha suočio se s ogromnim gubitkom, kad je krajem 1925. godine saznao da je preminula njegova voljena majka.\nProtivteža porodične tragedije bio je napredak u profesiji – primljen je za člana Srpske akademije nauka i umjetnosti, a postavljen je i za vicekonzula Generalnog konzulata Kraljevine Jugoslavije u Marselju. Potom je karijeru nastavio u Konzulatu u Parizu, zatim je otišao u Brisel, pa u Ženevu. U Beogradu 1932. godine objavljena je i njegova druga knjiga pripovjedaka kod Srpske književne zadruge u kojoj su, pored priča ranije objavljenih u časopisima, prvi put u cjelini štampana “Anikina vremena”. U martu 1933. godine vratio se u Beograd kao savjetnik u Ministarstvu inostranih poslova.\nU Beogradu je u kontinuitetu proveo četiri godine, tokom kojih je živio u hotelu intenzivno pišući i objavljujući pripovijetke “Olujaci”, esej “Razgovor s Gojom”, jedan od svojih značajnijih književno-istorijskih tekstova “Njegoš kao tragični junak kosovske misli” i djelo “Jelena, žena koje nema”, a njegova diplomatska karijera tokom 1939. godine doživjela je vrhunac. Postavljen je za opunomoćenog ministra i izvanrednog poslanika Kraljevine Jugoslavije u Berlinu. Dan poslije bombardovanja Beograda u Drugom svjetskom ratu, 7. aprila, on je s osobljem Poslanstva napustio Berlin i izabrao povratak u okupirani Beograd, a prethodno je odbio ponudu njemačkih vlasti da ide u bezbjednu Švajcarsku. Po dolasku u voljeni Beograd je penzionisan, ali odbio je da prima penziju. Živio je povučeno u Prizrenskoj ulici, a u tišini iznajmljene sobe pisao je prvo “Travničku hroniku”. Krajem 1944. godine okončao je i roman “Na Drini ćupriju”. Oba djela objavio je u Beogradu nekoliko mjeseci po završetku rata.\nPrve poslijeratne godine postao je predsjednik Saveza književnika Jugoslavije, a u narednom periodu vrlo aktivno bavio se javnim poslovima, držao je predavanja, govorio na javnim skupovima, a kao član različitih delegacija često je putovao. Godine 1954. postao je član Komunističke partije Jugoslavije, a tad je štampano i njegovo djelo “Prokleta avlija”.\nVijest da je dobio Nobelovu nagradu za književnost 26. oktobra 1961. godine saopštili su mu novinari koji su ga sačekali na ulici ispred stana kad se vraćao iz uobičajene šetnje Kalemegdanom. Tom prilikom kamere su zabilježile trenutak kad je s Milicom Babić, prvom srpskom školovanom kostimografkinjom, koju je u tajnosti volio dvije decenije, prvi put nazdravio. U raskošnoj kraljevski plavoj balskoj haljini sa crnom mašnom u srebrnoj kosi, Milica mu je bila pratnja kad je kročio u svečanu salu Švedske kraljevsdke akademije u Stokholmu, gdje je održala ceremonija uručenja nagrade 10. decembra 1961. godine, a u momentima kad je kralj Gustav predavao nagradu zasvirala je sevdalinka “Kad ja pođoh na Bentbašu”.\nS obzirom na to da je bio neženja, Ivo je Milicu zamolio da bude domaćica na prijemima, a prijatelji su bili od 1939. pa sve do Nenadove smrti. Andrić im je gotovo svakodnevno slao pisma i obraćao im se sa “dragi prijatelji”, a potpisivao ih je kao “Mandarin”, jer je to nadimak koji mu je Milica nadjenula.\nNakon gotovo 20 godina poznanstva, 1957. godine Nenad je preminuo, a pisac nije znao kako da krije naklonost prema Milici. Godinu dana kasnije njih dvoje su se vjenčali, a Andrić je otkrio da je “Jelena, žena koje nema” zapravo Milica.\nNedugo poslije velikog trijumfa u Stokholmu započela je duga borba s Miličinom bolešću. Do posljednjeg dana on joj se javljao sa svih putovanja oslovljavajući je sa “drago lepo”, a potpisivao s “grli te nežno tvoj Ivo Mandarin”, odajući na taj način bliskost koju su dijelili. Nakon Miličine smrti, Andrić je društvene aktivnosti sveo na minimum, mnogo je čitao i malo je pisao. Zdravlje ga je polako izdavalo, zbog čega je često boravio u bolnicama i banjama na liječenju, a preminuo je 13. marta 1975. godine. U Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu 24. aprila 1975. godine, nedaleko od groba supruge Milice, položena je urna s njegovim pepelom, napravljena od zemlje donesene iz piščevog bosanskog zavičaja.\nSledeća Prijem za učesnike predstave ”Sedmi dan”\nBend ”Neo Stereo” predstavio novu pjesmu\nNenadu Milkiću godišnja nagrada UKRS za najbolju knjigu u 2020 godini


Čuveni čistač krvi, smesa od dva sastojka skida masnoće! | Kolači i kretivne ideje\nČuveni čistač krvi, smesa od dva sastojka skida masnoće!\nKOlaci 11:10 No Comments


brazilski džiju-džicu : Južne vesti\nNiški borci najbolji u Kovinu - 5 takmičara osvojilo 7 medalja\n08:36, 22. 5. 2019.\nAbu Dabi Kombat Klub (ADCC) je vrsta takmičenje koja okuplja takmičare različitih boriačkih sportova, a jedan takav turnir održan je u Kovinu. Rio grapling klub Niš, koji se bavi brazilskim džiju-džicuom nastupio je na ovom međunarodnom takmičenju sa 5 takmičara, koji su osvojili 7 medalja i pehar za najbolji klub na turniru.\nNiški klub brazilskog džiju-džicua najuspešniji u Beogradu\n15:43, 14. 5. 2019.\nSa po 4 zlatne i bronzane, uz još 2 srebrne medalje, klub Lutador pozicionirao se kao najbolji na 11. Belgrade open-u, takmičenju u brazilskom džiju-džicuu. Sem ovog turnira, Nišlije su bile uspešne i na Balkanskom prvenstvu u MMA odakle je njihov Uroš Nikolić poneo titulu šampiona, kaže trener Dimitrije Antić.\nI medalje za borce brazilskog džiju-džicua stigle u Niš\n13:07, 15. 11. 2017.\nEnglezi, Turci, Grci, Rumuni, Makedonci, Srbi, kao i domaćini Bugari, njih oko 170, nadmetali su se u Montani u brazilskom džiju-džicuu. I pored ovako jake konkurencije čak 4 medalje doneli su u Niš članovi kluba Lutador, a u klubu su veoma zadovoljni učinkom.\n14:37, 29. 5. 2017.\nTakmičari Rio Grapling kluba Niš osvojili su 4 medalje na turniru u brazilskom džiju-džicu, održanom u Knjaževcu. Zlato i dva srebra otišlo je borcima u kategoriji belih pojaseva, dok je do bronze došao niški predstavnik u klasi naprednih pojaseva.


Fabrika vina, Festival vina u Novom Sadu - TU Magazin\nFabrika vina, Festival vina u Novom Sadu\nBy redakcija on\t Oct 17, 2018 DOGAĐANJA, UGOSTITELJSTVO\nVinski Festival “Fabrika vina” biće održan u prostoru SKCNS Fabrika u Kineskoj četvrti u Novom Sadu 19. i 20. oktobra.\nNa Festivalu vina u Novom Sadu učestvovaće sve vodeće domaće vinarije, a osim degustacije i prodaje vina, biće izložene i rakije i sirevi, kao deo kompletnog užitka u događaju. Program manifestacije će takođe biti upotpunjen i radionicom “Vina Carigradskog vinskog druma” , koji će održati mr Mirjana Maksimović, predsednica uruženja žene i vino.\nUlaz je potpuno besplatan za sve posetioce, dok će kupovina vina i ostalih proizvoda na Festivalu biti organizovana tako da će se koristiti posebni vaučeri, odnosno festivalski novac. Manifestacija će trajati oba dana od 18.00 do 24.00 časova.


gram masti – dosta - Zdrava Hrana\nNutricionisti kažu da je optimalna količina masti koju dnevno treba uneti u organizam – 1 gram na kilogram telesne težine. Lako je odmeriti koliko je to, na primer, kašika neke dobre masti – hladno ceđenog maslinovog, kokosovog ili lanenog ulja. Ali, mi često previđamo koliko „skrivenih“ masti unosimo kroz razne namirnice. Ukoliko niste sigurni koliko neki proizvod sadrži masnoće, pročitajte deklaraciju. Ako konzumirate ribu, mleko i mlečne proizvode ili jaja, ne zaboravite da oni sadrže velike količine masnoće i da ćete na taj način zadovoljiti svoje dnevne potrebe za mastima.\nKada se sve sabere, jednostavnije rečeno, nećete pogrešiti ako dodavanje masti u hranu ograničite na jednu kašičicu hladno ceđenog ulja dnevno.


eKapija | Sajam mode i tekstila "Ifatex 2014" od 15. do 18. oktobra u Sarajevu\nIzvor: eKapija | Ponedjeljak, 13.10.2014.| 14:21\nSajam mode i tekstila "Ifatex 2014" od 15. do 18. oktobra u Sarajevu\nOd 15. do 18. oktobra u sarajevskoj dvorani "Mirza Delibašić" bit će održan 30. Međunarodni sajam mode, tekstila, odjeće, obuće i prateće opreme "Ifatex 2014".\nTim povodom danas je održana pres konferencija na kojoj su učestvovali Ahmed Zubović, šef Službe za sajamske i kongresne poslove centra Skenderija, Bruno Bojić, predsjednik Vanjskotrgovinske komore i Aida Zubčević, predsjednica Asocijacije poslovnih žena "One".\nPokrovitelj sajma je Ministarstvo energetike, rudarstva i industrije FBiH.\n- Po odzivu će biti manji nego prošlogodišnji zbog obilnih poplava koje su zadesile naše zemlju, a koje su uticale na broj izlagača. Učesnici će predstaviti dostignuća iz tekstilne industrije, jedne od grana koja je u razvoju i kojoj treba dati podršku, preko sajmova i preko državnih institucija - poručio je Zubović.\n- VTK prekosutra u Briselu brani pravo proizvođača u BiH kako se ne bi ugušili sa proizvodima iz EU, a velika pozornost se daje i sajamskoj tekstilnoj industriji. Promocija gospodarskih subjekata je od velikog edukativnog značaja. Tekstilna i kožarska industrija u BiH karakterizirane su niskom akumulativnošću, kontinuiranim poslovanjem na granici rentabilnosti, te problemima sa likvidnošću. Tu je najviše zastupljena ženska radna snaga, ali uslovi rada nisu na ruku tih uposlenica. Kupci se orijentišu ka robi niže kvalitete i cijena što je dovelo do promjene strukture traženja na domaćem i inozemnom tržištu - istakao je između ostalog Bojić dodavši da se mora raditi na daljnjem razvijanju brendova u BiH.\n- Mi već imamo brendove koji su konkurentni i cijenom i kvalitetom, a ovoj industriji treba i sistemska podrška – podsticaj, bolja kreditna zaduženja, gašenje crnog tržišta izbacivanje mita i korupcije - zaključio je Bojić.\nZubčević je istakla kako je potrebno profilisati modnu industriju u BiH.\n- Želja naše asocijacije je uzajamna pomoć i zajednički rad na poboljšanju uslova rada žena. Mi smo se pridružili Ifatex-u kako bi pomogli radnicama i ukazali ženama na našu tekstilnu industriju, na naše modne kreatore i da upozorimo da napokon počnemo kupovati odjevne proizvode iz BiH - rekla je Zubčević.\nSajam će pratiti četiri teme, a to su vanjskotrgovinska razmjena, industrijske politike sektora, perspektive sektora i efekti primjene privremenog smanjenja carinskih stopa za uvoz određenih roba koje bi trebalo pomoći industriju.\nSedamnaestog oktobra u 17:30 sati dvije naše kreatorice, Emina Husedžinović-Ibrahimović i Samra Menzilović-Ćatić, promovisat će svoje modne dizajne za jesen i zimu 2014/2015. za poslovne žene, a revija će se održati u Velikoj sali centra Skenderija.\nAsocijacija poslovnih žena BiH ONE Sarajevo\nSD Mirza Delibašić\nmodni kreatori u BiH


SEEbiz.eu / TREND / U Luštica Bay se uselilo prvih 70 stanara\nLuštica Bay Bojana Šaranović Orascom Development Orascom Tivat crnogorski turizam\nDatum objave: 22.09.2015. - 22:43:17\nBEOGRAD - U Beogradu je večeras promovisan hotelsko-turistički kompleks Luštica Bay, nedaleko od Tivta, koji će imati 1.000 soba u sedam hotela, 500 vila, dvije marine za više od 250 brodova.\nTaj kompleks je počeo sa radom ove sezone, a prvih 70 stanara se već uselilo u luksuzne stanove.\nZavršetak cijelog projekta Luštica Baya očekuje se za oko 10 godina i radi se o greenfield investiciji vrijednoj oko 1,1 milijardu eura, koja je započeta da se gradi 2013. godine, rekla je Tanjugu izvršni direktor prodaje Luštica Baya, Bojana Šaranović.\nNa prezentaciji u organizaciji Srpske asocijacije menadžera, Šaranović je rekla da je kompanija Orascom Development većinski vlasnik tog objekta.\nOvo ljeto je prvi put postalo operativno i prvih 70 vlasnika stanova u vilama Luštica Baya se uselilo, od ukupno 200 stanova koliko je izgrađeno, a narednih nedelju dana počeće prodaja prvih hotelskih soba, navela je Šaranović. Vile se grade po zahtjevu klijenta, u zavisnosti da li će imati dvije, tri ili više soba i koliko će biti veliki objekat, kazala je Šaranović\nDo kraja sljedeće godine biće gotova jedna, od ukupno, dvije marine za 176 brodova, sa dubinom gaza do 36 metara, navela je predstavnica Luštica Baya.\nGolf teren kada bude sagrađen imaće 18 rupa i imaće površinu od 400.000 kvadratnih metara, a predviđena je gradnja teniskih centara, vatrogasne i policijske stanice, medicinskog centra, škole...\nŠto se tiče cijene stanova i vila, Šaranović je navela da garsonjera od 50 kvadrata košta oko 235.000 eura, jednosoban stan košta između 335.000 do 380.000 eura, dvosobni stan od 550.000 evra pa naviše.\nZa sada su završene četiri, od ukupno 500 vila, i tri su već su rezervisane, a primjera radi, jedna od njih, površine oko 700 kvadratnih metara, prodaje se za oko tri miliona eura, navela je ona.\nNaselje Luštica Bay imaće sedam hotela i blizu 500 vila i bungalova visoke klase, sa više od hiljadu apartmana, sa wellnes i spa centrima, konferencijskim salama, dvije marine, veliko igralište za golf i oko 4,9 kilometara uređenih pješačkih staza.


Higijena /Kako održavati unutrašnjost automobila u vrijeme pandemije / Radio Sarajevo\n24. 03. 2020. u 10:58:00 Radiosarajevo.ba\nS obzirom na alarmantno širenje COVID-19, mnoge zemlje su preduzele drastične mjere da bi se epidemija zaustavila. Za one koji i dalje moraju da koriste automobile da bi se odvezli do posla, evo nekih korisnih savjeta da ostanu zdravi.\nVlasti su svuda preporučile praktikovanje držanja fizičke distance u odnosu na druge, kao i ostanak kod kuće. Oni koji i dalje moraju da voze, treba da obrate dodatnu pažnju ovih dana na neke stvari, odgovarajuće dezinfikuju vozila, i praktikuju to bar svaki drugi dan, navodi portal AutoRepublika.\nAutomobili su pravo leglo bacila, o čemu svedoče brojne studije. Novi soj koronavirusa može da preživi danima na površinama poput kartona, plastike ili metala, tako da je duboko čišćenje površina koje dodirujete od ključnog značaja. To uključuje volan, ručke vrata i čep za gorivo, ručicu mjenjača, retrovizore, sjedišta i prekidače.\nUkoliko vas je ova masovna panična nabavka svega i svačega od strane sugrađana ostavila s ograničenim zalihama ubrusa i sredstava za dezinfekciju, uvijek možete iskoristiti stari dobri sapun i toplu vodu za većinu kabinskog prostora. Gledajte da primijenite pravilo od 20 sekundi, kao kod pranja ruku, kao i da se držite podalje od elektronike.\nZa one koji koriste ubruse i dezinfekciona sredstva, savjet je da provjere da ona ne izazivaju blijeđenje površina koje se čiste. Ukoliko mogu da izazovu dotični efekat, onda treba da se koriste samo za plastiku, a sredstva na bazi alkohola za sve ostalo.\nNosite rukavice prilikom čišćenja i uvjerite se da prebrišete sve nakon nanošenja, jer hemikalije mogu da oštete enterijer ako su duže prisutne. Prije početka, isprobajte sredstvo na manje vidljivoj površini, da ne bi došlo do neželjene promjene boje i slično. Što se kože tiče, nanesite kondicioner nakon čišćenja, da bi se spriječilo njeno pucanje.\nPrije i nakon dezinfekcije automobila, obavezno operite ruke. Zapravo, radite to redovno, kao što smo naveli, u trajanju od 20 sekundi, posjedovali automobil ili ne, piše portal AutoRepubika.


Video Nadzor Za Vikendice - CCTV\nPočetnaVideo nadzorVideo Nadzor Za Vikendice\nVideo Nadzor Za Vikendice\tOstavite komentar\nJedna od lepših stvari u životu jeste da sa svojom porodicom i prijateljima provedete vikend, dane praznika ili možda i ceo odmor u prekrasnoj vikendici koju ste sagradili za opuštanje uma i tela, nakon svakodnevnog stresa. Ipak, ta prelepa kućica na planini, u banji ili na bilo kojoj drugoj lokaciji, većim delom vremena stoji prazna, nezaštićena i kao takva, relativno je lak plen za osobe koje nemaju baš tako plemenite namere.\nBez obzira da li u vikendici čuvate neke vredne predmete ili ne, svakako ne želite nepozvane posetioce. Sa druge strane, kako vam se dopada ideja, da u svakom trenutku, preko mobilnog telefona, možete da pogledate svoju kućicu „kao na dlanu?“ Da osmotrite dvorište, ulazna vrata, unutrašnjost i sve to u realnom vremenu?\nUpravo iz svih tih razloga, predlažemo nabavku opreme za video nadzor. Kamere i snimači, omogućiće vam miran san i kada ste nekoliko stotina kilometara udaljeni od svoje imovine, jer znate da je ista na sigurnom.\nSam podatak o tome da je objekat zaštićen, već u startu odvraća lica sa lošim namerama, tako da verovatno do neke neželjene situacije neće ni doći. Njihova glavna meta su objekti koje niko nije obezbedio te su lako dostupni za provale i krađe, i zbog toga ne dozvolite da se o vašoj imovini razmišlja na takav način.\nVideo nadzor za vikendice – cena\nInvestiranje u miran san – nema cenu, ali ipak nije potrebno da se rasipate, već da opremu prilagodite svojim stvarnim potrebama. Kamere je neophodno pravilno postaviti, kako bi snimale sve što se dogaša ispred i unutar objekta. Osim kamera, biće vam potrebni DVR snimači. Cena snimača je određena brojem kamera koje uređaj podržava, kao i rezolucijom u kojoj reprodukuje i čuva materijal.\nOrijentaciono, cene DVR snimača se kreću od 80 do 300 evra, a ako planirate da kupite najbolji kvalitet, onda savetujemo Full HD.\nDnevni i noćni režim rada kamera\nOznaka D/N, znači snimanje u dnevnom i noćnom režimu. Ovakve kamere imaju IC diode, koje se uključe kada nema dovoljno svetlosti, pa tako prelaze iz jednog režima rada u drugi; noćni snimak će biti crno-beli.\nInteresantno je da svetlost IC dioda ljudskom oku nije vidljiva, međutim, ona vašoj kameri omogućava da vidi i u mrklom mraku.\nŠta ako želimo da u budućnosti dodamo veći broj kamera?\nLjudi se neretko odlučuju da broj kamera za video nadzor povećaju, pa se zbog toga savetuje da u startu nabavite DVR ili NVR koji imaju odgovarajući broj priključaka. Na ovaj način mogu da se povežu sve kamere, a glavni razlog za ovakvu odluku jeste da štedite i to tako što je cena za povezivanje većeg broja kamera na jednom uređaju niža u odnosu na kupovinu više manjih uređaja za jednak broj kamera.\n← Saveti za izbor kablova\nUvod u alarmne sisteme →


I dobro je da ne postoji, jer to samo govori u prilog tome da je čovek (dakle i ja) jedno multifunkcionalno, ambiciozno, emotivno i nadasve inteligentno biće, koga čine mnoge kockice odnosno delovi (da nismo obične, plastične figurice, već ceo set kockica).\nŠta tebe „vozi“, šta ti voliš? Ti, ti, tebe pitam, ti koji čitaš ovaj tekst? Šta se na kraju dana broji? Novac, slava, užitak bilo koje vrste? Obrni okreni, na kraju dana svi mi imamo neku priču, a te priče su ono što se u mom sistemu vrednosti broji. Što je priča veća i lepša, to osećaj sreće kod mene proporcionalno raste. Priča mora da bude iskrena i prava, kako ne bi pokvarila iskreni osećaj sreće, a jedna takva priča je BTF.\nElem, ono što me čini zaista srećnim je kada se probudim i vidim lica svojih klinaca. Ne postoji ništa lepše od tog trenutka, baš tada, baš tog momenta! I polazeći iz te perspektive, poželeo sam da tu sreću podelim i sa drugima kroz BTF.\nNe, naravno da im ne dovodim svoju decu u svitanje i da im ta slika bude prva kada se probude i vide ih, ne. Ideja je da i drugi imaju taj isti, savršeni osećaj u stomaku kada pored sebe vide nekoga koga vole, kome se dive, ko im je drag, bilo da su u pitanju sopstvena deca ili, u ovoj današnjoj priči – jutjuberi.\nKlinci kada ih vide, kada se sa njima fotografišu, dobiju autogram, razmene ideju... ta slika ni jednog roditelja, ali ni jedno dete ne može da ostavi ravnodušnim, pa ni mene, iako sam i sam jutjuber. Sve to bi trebalo kristalno da shvatam jer sam i jedan o autora BTF-a, ali ipak ne razumem. Ne postoje reči koje mogu to da objasne, jer je reč o čistoj emociji, a emociju je najteže preneti na papir. To jednostavno treba doživeti, a od tih emocija nastaju najbolje priče.\nBalkan Tube Fest je, između ostalog, nastao iz razloga stavljanja jutjub scene u mainstream tokove, ali pre svega iz čiste empatije i potrebe da se naša ljubav prema ovom vidu komunikacije i edukacije prenese i na druge. Ove godine BTF je imao posebnu draž. Na manjem prostoru od prošlogodišnjeg (beogradskog BTF-a) bio je skoro podjednak broj klinaca, ali ovaj put svu tu decu i njihove roditelje mogao sam da sagledam u jednoj celoj, šarenoj i veseloj slici. BTF je započet kao jutjub festival, a polako je prerastao u porodičan događaj.\nVeliki, svetao prostor,u kome kada se popneš na sprat vidiš košnicu malih i velikih ljudi koji zuje od punkta do punkta, od aktivacije do aktivacije, od poklona do poklona, grickajući keks, noseći telefone za fotkanje i papire za potpise, šireći ludačku energiju koju samo deca i roditelji zajedno mogu da imaju. A ti, ako si pametan, tu energiju samo upijaš, i skupljaš je za naredne projekte i poduhvate, smišljaš nove ideje i trudiš se da BTF bude bolji!\nOno što je u celoj priči jako bitno je to da se svake godine trudimo da pored zabave pružimo i kvalitetan edukativni program – teme koje će podjednako biti zanimljive i deci, ali i roditeljima. Ove godine razgovarali smo na temu nasilja na internetu, električnoj energiji, kvalitetu sadržaja, moralu i samoj međuljudskoj komunikaciji. Jedan od meni dražih panela bio je upravo taj – o očuvanju i prenošenju električne energije i zašto je bitno da svi, bez obzira na uzrast, shvatimo suštinu problematike. Svaki panel bio je izuzetno posećen, što mi dodatno govori da su deca željna znanja i informacija, a to me čini dodatno srećnim.\nMomenat kada shvatiš da svi uživaju: klinci sa svojim junacima i uzorima, roditelji u sreći svoje dece, a ti u svemu tome skupa – e to je prava pobeda ovog festivala. Na kraju, shvatim da iz BTF-a svaki put izađem punog srca, kao pobednik, jer znam da smo napravili pravu stvar, stvar u kojoj svi zajedno možemo da uživamo. A kada se taj događaj završi, možemo da odemo kući sa osmehom na licu i da pričamo priče sa BTF-a.\nNa kraju dana ostaju samo priče, šta god da uradimo, a ja imam jednostavno pitanje: Zašto ne bismo pričali samo dobre priče koje nas čine srećnim?


Odbrana bivših čelnika OVK kritikuje tužilaštvo zbog oslobađajućih dokaza - KosovaPress\nHome › Vesti › Odbrana bivših čelnika OVK kritikuje tužilaštvo zbog oslobađajućih dokaza\nAdvokati bivših čelnika Oslobodilačke vojske Kosova zatražili su od Specijalnog tužilaštva da odbrani dostavi sav oslobađajući materijal za četvoricu optuženih, Hašima, Tačija, Kadrija Veseljija, Jakupa Krasnićija i Redžepa Seljimija. Na konferenciji o napretku slučaja, koja se održava u Kosovskim specijalizovanim većima u Hagu, advokati su poručili da dokazi tužilaštva koje su pribavili organi Srbije treba da budu dostavljeni odbrani po pravilu 103 za oslobađanje od optužbi.\nGregori Kehoe, advokat bivšeg predsednika Hašima Tačija, rekao je da odbrana još čeka na materijale iz pravila 103, koji se odnose na oslobađajuće dokaze i prema njegovim rečima, tužilaštvo mora hitno da ih pusti…\nbivših čelnika OVK\nOdbrana: Saljih Mustafa nije počinio zločine, mora biti…


AK nije optužila navedene menadžreske kompanije, ali je naglasila da su one suspendovane na šest meseci kako bi mogla da se sprovede istraga o dopingu.\nKenijske vlasti su ranije okrivile uticaj inostranih menadžera za rast dopinga u toj zemlji.\nSuspendovana kompanija "Rosa i saradnici" predstavlja kenijsku maratonsku zvezdu Ritu Dzepto koja je suspendovaa na dve godine zbog korišćenja zabranjene supstance EPO.\nKlijenti kompanije "Volare sports" su aktueni i bivši svetski rekorder u maratonu Kimeto i Vilson Kipsang.


Hrvatska reprezentacija | Ivan Dodig u polufinalu challengera u Britaniji - Hrvatska reprezentacija\nIvan Dodig u polufinalu challengera u Britaniji\nObjavljeno: 18.06.2015 u 20:31\nIvan Dodig niže odlične rezultate u Ilkleyu, dok su Veić i Škugor poraženi u Slovačkoj i Uzbekistanu.\nNakon što je njegov meč drugog kola u srijedu odgođen zbog kiše, Ivan Dodig bio je primoran odigrati čak dva dvoboja u četvrtak i iz oba izaći kao pobjednik.\nPrvo je u zaostalom susretu Challengera u Ilkleyu pobijedio Alex Bolta, 257. tenisača svijeta rezultatom 6:2, 6:4. Dodig koji je postavljen za 7. nositelja turnira četiri je puta oduzeo servis protivniku, dok je Bolt to učinio samo jednom.\nU četvrtfinalnom dvoboju nešto kasnije čekao ga je još jedan težak protivnik, drugi nositelj Izraelac Dudi Sela kojega je Dodig porazio rezultatom 7:6, 6:4 i u borbi za finale čeka ga neugodni Australac Matthew Ebden.\nAntonio Veić je nažalost prekinuo dobar niz u slovačkom Popradu gdje je u četvrtfinalu poražen od Brazilca Andree Ghema u tri seta rezultatom 2:6, 6:1, 3:6.\nNažalost, Veić je u vrlo dobrom meču protiv četvrtog nositelja turnira prokockao previše prilika što ga je koštalo polufinala. U trećem setu oduzeo je servis Brazilcu odmah na početku seta, no iskusni Ghema odmah vraća break nazad.\nNo, nije to bila jedina šansa Veića, kod rezultata 3:3 i Gheminog servisa za meč na 5:3 Veić je propustio čak šest prilika za obrat.\nU uzbekistanskom gradu Fergani Franko Škugor je također izgubio svoj susret, ali ovoga puta osmine finala protiv Radu Albota koji je izašao kao pobjednik rezultatom 6:4, 6:7, 4:6.\nŠkugora je koštalo čak 11 neiskorištenih break prilika od njih 13.


ĆAKIĆ PRED NBA DRAFT: Spemni za naše finale sezone (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n20.06.2019. • 18:32 Srbija Danas/Tanjug\nMega Bemaks će ponovo imati tri predstavnika.\nGeneralni menadžer Mega Bemaksa Goran Ćakić otputovao je u Njujork gde će se u noći između 20. i 21. juna održati NBA draft, na kom će Mega imati tri predstavnika. Goga Bitadze, ovogodišnji MVP ABA lige i Superlige, kao i osvajač priznanja Evrolige „Zvezda u usponu", za koga su prognoze da bi trebalo da bude izabran u prvoj rundi, kao i Adam Mokoka, za koga specijalistički sajtovi i NBA analitičari prognoziraju da će biti izabran u drugoj rundi, a među predstavnicima je i Luka Ašćerić, koji je kao izlazno godište (1997) automatski prijavljen za ovogodišnji draft. Ćakić je istakao da veruje da će predstojeći NBA draft biti još jedna potvrda da je Mega najbolja sredina za razvoj mladih košarkaša na teritoriji Evrope.\nVAŽNA ULOGA: Mačvan POSTAO promoter FIBA 3X3 čelendžera! (FOTO)\nSAMO TRI DANA POSLE NOVE TITULE: Zvezda DONELA važnu odluku! (FOTO)\n- Kao i prethodnih godina, sa velikim nestrpljenjem išcekujemo NBA draft koji za nas predstavlja finale sezone. Mnogo je rada uloženo u klubu, pocevši od samih igraca i strucnog štaba, preko uprave i menadžmenta, kako bismo došli do sadašnje pozicije koju Mega ima, a to je da je najbolji klub za razvitak mladih igraca koji imaju ambiciju da zaigraju u NBA - rekao je Čakić i dodao da je sve počelo sa igračima iz Srbije 2014. kada je među košarkašima Mege na NBA draftu izabran Nikola Jokic, koji je nakon pet godina proglašen za najboljeg centra NBA lige.\nMega je od 2014. imala ukupno devet izabranih košarkaša, po tri igrača u tri navrata (Jokić, Micić, Dangubić 2014, Luvavu, Zubac i Zagorac 2016. i Čančar, Jaramaz i Kaba 2017.), po čemu je Mega apsolutni rekorder među klubovima izvan američkog kontinenta.\n- Verujem da ćemo i na predstojećem draftu nastaviti pozitivan trend i da će se sledeće sezone povećati broj igrača koji su direktno iz Mege obukli dres nekog od NBA timova. Mega kao klub svake godine nastavlja da raste, uslovi za rad i napredak igrača se konstantno podižu, a tokom godine nam pristižu molbe od košarkaških radnika širom sveta sa željom da se upoznaju sa sistemom i nacinom rada u Megi. Boravak na NBA draftu će biti iskorišćen i za razgovore i razmenu iskustava sa predstavnicima NBA timova, a sve sa ciljem podizanja nivoa naše organizacije - zaključio je Ćakić.\nTagovi: KK Mega Bemaks, Goran Ćakić\nNE ZAUSTAVLJA SE: Kirjos bez pardona, napravio je novi incident (FOTO)\nWTA MAJORKA: Aleksandra Krunić HITA ka novom trofeju\n22.07.2019. • 11:40


Predsjednik SBB-a Fahrudin Radončić, na društvenim mrežama prisjetio se Ivana Stambolića, koji je ubijen prije dvije decenije:\nTačno prije 20 godina (25. avgusta 2000. godine) Slobodan Milošević je, na Fruškoj gori, mecima njegovih egzekutora, brutalno likvidirao liberalnog lidera Ivana Stambolića.\nStambolić je ranije bio prvi čovjek Srbije i javno se protivio kanibalskoj Miloševićevoj politici. Tako je Stambolić 1993. godine, ušao u opkoljeno Sarajevo. Tom prilikom je posjetio nekoliko pojedinih institucija i ličnosti, a bio je i moj gost u prostorijama redakcije “Bošnjačkog avaza”, u Radićevoj ulici, u centru opkoljenog Sarajeva.\nSlike patnji ljudi i grada u neviđenoj okupaciji, granate, geleri i smrt na svakom koraku, ljudski su ga veoma uznemirile. Angažovali smo i ljekare da mu zaustave iznenadno krvarenje iz nosa.\nBalkanski rasplet bi sigurno izgledao znatno drugačije da je on vodio Srbiju.\nZaslužio je da ga se sjećamo kao Srbina i čovjeka koji je bio uz nas u najtežim trenucima Bosne i Hercegovine i Sarajeva.\n← Muftija Dedović i episkop Dimitrije posjetili mjesta stradanja Bošnjaka i Srba iz 1941.\nKADIĆ! Zašto je sporna ploča na Vijećnici? To su uradili zločinci →


RASPISAN SEDMI KONKURS NLB ORGANIC „ZDRAVE IDEJE ZA ZDRAVU PLANETU“ | Unija Poslodavaca Srbije\nRASPISAN SEDMI KONKURS NLB ORGANIC „ZDRAVE IDEJE ZA ZDRAVU PLANETU“\nNLB Banka, Beograd je raspisala konkurs za najbolje projekte iz oblasti proizvodnje i prerade organske hrane. Ove godine se čak tri najbolja projekta nagrađuju jednakim nagradama, u iznosu od 500.000 RSD.\nPoljoprivrednim proizvođačima radi prava učešća potrebno je da poseduju:\nsertifikat, ili su u procesu sertifikacije za organsku proizvodnju. (Učešće je omogućeno i proizvođačima koji imaju grupni sertifikat i ugovor sa organizatorom proizvodnje).\nDa biste mogli da učestvuje, program mora da sadrži osnovne elemente:\nočekivane rezultate i vremenski okviri realizacije\nZa proizvođače kooperante: grupni sertifikat i ugovor sa organizatorom proizvodnje.\nRok za dostavljanje projekata je od 1. do 20. marta 2018. godine.\nViše informacija i Obrazac za pripremu projekta možete pogledati ovde


Poslova: 458\tPOTREBNA DVA RADNIKA U ADMINISTRACIJIJavni konkurs za dva upra�njena radna mjesta: I - 1. Ministarstvo trgovine i turizma 1.1. Sekretar 1 izvršilac\n2. Ministarstvo za izbjeglice i raseljena lica\n2.1. Viši stru�ni saradnik za reintegraciju i resocijalizaciju\nizbjeglica, raseljenih lica i povratnika 1 izvršilac\n1.1. Neposredno rukovodi Sekretarijatom, tehni�ki uskla�uje rad Sekretarijata; predla�e program i plan rada Ministarstva po dobijanju planova resora i republi�ke upravne organizacije u sastavu Ministarstva; prati ostvarenje programa i planova rada; u�estvuje u izradi nacrta bud�eta i finansijskih planova Ministarstva; predla�e planove stru�nog usavršavanja i osposobljavanja dr�avnih slu�benika; priprema prijedloge radnih materijala za sjednice Kolegijuma Ministarstva, Vlade Republike Srpske i Narodne skupštine Republike Srpske; ostvaruje saradnju Ministarstva sa drugim organima i institucijama; koordinira koriš�enje finansijskih i materijalnih sredstava; obavlja i druge poslove po nalogu ministra i za svoj rad odgovara ministru.\nStatus i kategorija radnog mjesta: dr�avni slu�benik II kategorije\n2.1. Obavlja upravne i druge stru�ne poslove koji se odnose na stanje zaštite ljudskih prava, reintegraciju i resocijalizaciju izbjeglica, raseljenih lica i povratnika te poslove readmisije; prikuplja podatke, sa�injava izvještaje i predla�e mjere za unapre�enje i otklanjanje eventualnih nepravilnosti u zaštiti ljudskih prava reintegracije i resocijalizacije izbjeglica, raseljenih lica i povratnika; prati proces reintegracije i resocijalizacije izbjeglica, raseljenih lica i povratnika u lokalnu zajednicu i predla�e mjere za unapre�enje istog; sa�injava analize, izvještaje i informacije vezano za ovu oblast; vrši izradu analiza, informacija i izvještaja po programu rada Odjeljenja; u�estvuje u izradi plana javnih nabavki; prati i kontroliše postupke javnih nabavki i izvještava o realizaciji javnih nabavki na nivou Odjeljenja; u�estvuje u radu komisija koje formira ministar; obavlja i druge poslove u skladu sa zakonom i drugim propisima po nalogu na�elnika Odjeljenja, odgovara za zakonito, blagovremeno i pravilno obavljanje poslova. Za svoj rad odgovara na�elniku Odjeljenja.\nIII Opšti uslovi za prijem dr�avnog slu�benika u radni odnos: da je dr�avljanin Republike Srpske ili Bosne i Hercegovine;\nZa radno mjesto ozna�eno pod brojem 1.1. VII stepen stru�ne spreme; pravni fakultet; najmanje tri (3) godine radnog iskustva u tra�enom stepenu obrazovanja; polo�en stru�ni ispit za rad u republi�kim organima uprave; poznavanje rada na ra�unaru.\nZa radno mjesto ozna�eno pod brojem 2.1. VII stepen stru�ne spreme; filozofski fakultet ili ekonomski fakultet; najmanje jedna (1) godina radnog iskustva u tra�enom stepenu obrazovanja; polo�en stru�ni ispit za rad u republi�kim organima uprave.\nb) diplomu o završenoj školskoj spremi\n(priznate diplome ukoliko su ste�ene van Republike Srpske i Bosne\n„Slu�beni glasnik Republike Srpske ", br. 73/10 i 104/11);\nv) dokaz o polo�enom stru�nom ispitu za rad u republi�kim organima uprave\nu skladu sa Uredbom o stru�nom ispitu za rad u upravi Republike Srpske\n(„Slu�beni glasnik Republike Srpske", br. 68/11 i 85/11) i\ng) uvjerenje ili potvrdu o tra�enom radnom iskustvu.\nJavni konkurs ostaje otvoren 15 (petnaest) dana od dana objavljivanja (20.07.2012.).


Ko zna više :) |\nKo zna više :)\nObjavljeno 12 oktobra, 2013 od strane Ane Mone\nU okviru dečije nedelje u školi ‘Nikola Vukićević’ u Somboru, organizovane su raznovrsne aktivnosti u kojima su deca mogla da pokažu svoja znanja, veštine, talenat, kreativnost, u okviru kojih su mogli da se druže i uživaju u nedelji koja je (zvanično) njima posvećena.\nU organizaciji nastavnika geografije, istorije i biologije učenici 5. i 6. razreda imali su priliku da se takmiče i pokažu svoje znanje iz ova tri predmeta u nekoliko kombinovanih kvizova znanja. Takmičile su se dve kategorije, 5. i 6. razred, sistemom eliminacije tj. prolaska onih koji su pokazali veće znanje u sledeći krug. Tokom kviza osećala se napetost, takmičarski duh, zajedništvo, želja za pokazivanjem znanja!\nPobednici u obe kategorije kao nagradu dobijaju pohvalnice od škole za postignut uspeh na kvizu.\nSvi smo se lepo zabavili i iščekujemo ovakvu atmosferu i na prvom sledećem kvizu.\nOvaj unos je objavljen pod Aktivnosti, Aktuelno, Bio kvizovi, Biologija za osnovce, Dešavanja, Obaveštenja za učenike i označen sa biologija, geografija, istorija, kviz, OŠ Nikola Vukićević. Zabeležite stalnu vezu.\n← Virtuelno postaje stvarno (st)\nSterilitet i potencijal matičnih ćelija →


Implementacija – Connect Software Solutions\n// implementaciju ERP-a\nŠta možete da uradite da izbegnete lošu implementaciju\nDa li ste se ikada zapitali zašto svaki put kada čujete priču o neuspehu implementacije ERP poslovnog softvera preduzeće koji radi implementaciju bude krivo?\nKorisnik je učinio sve što može da ga izbegne, ali je implementator pružio ili lošu obuku i podršku, ili jednostavno slab kvalitet proizvoda ERP poslovnog softvera.\nIskreno, ne mislim da se loša ERP implementacija može desiti bez bar nekog doprinosa od strane korisnika. Kao korisnik, bez obzira na uticaj preduzeća koje vrši implementaciju tokom procesa selekcije, konačna odluka je Vaša i morate da budete sigurni da ste doneli ispravnu odluku.\nNa osnovu desetogodišnjeg iskustva u preduzeću Connect Software Solutions d.o.o. iz Novog Sada, koje se bavi prodajom, implementacijom, podrškom i prilagođavanjem poslovnih programa za mala i srednja preduzeća napravili smo listu stvari na koje korisnik treba da misli pre nego što izabere ERP poslovni softver i implementacionog partnera, kako tokom sprovođenja, pa čak i dugo posle. Izdvojio sam 13, jer izbor ERP-a i implementacije nema nikakve veze sa srećom.\nUvek pitajte za reference i ne oslanjajte se isključivo na reč-od-usta i Interneta. Pitajte svog dobavljača da navede i kontakt informacije za neke od svojih klijenata i pozovite ih. Oni verovatno neće reći loše stvari o dobavljaču i sistemu, ali ako pitate prava pitanja, imaćete predpostavku sa kakvim izazovima se možete susresti u radu sa tim dobavljačem i implementatorom.\nSistem za podršku odlučivanja (Decision Support System)\nBez obzira na veličinu vašeg preduzeća ili na to koliko ste spremni da potrošite za ERP poslovni softver, rešenje uvek treba da sadrži sistem za podršku odlučivanju, alatka koja podržava aktivnosti donošenja odluka.\nKompatibilnost hardvera i softvera\nUverite se da je softver koji kupujete, kompatibilan sa hardverom koji imate ili nameravate da kupite. Na primer, ako ERP koji ste izabrali koristi OLAP (OnLine Analitical Processing), trebalo bi da budete svesni činjenice da samo neke verzije Microsoft SQL Server-a imaju tu mogućnost.\nDa li vam dobavljač može dati nešto više nego što je obećao? Dobavljači ERP-a mogu biti veoma fleksibilni, u zavisnosti od toga koliko ste im važni. Mali kupac može dobiti više pažnje nego veliki kupac ako ima potencijal da donese više posla u budućnosti. Takođe, proizvođači mogu imati specijalne ponude, kada pokušavaju da uđu u nova tržišta, ili da bi prestigli konkurenciju, itd ...\nLjudi ne menjaju svoje navike zato što im vi kažete da to urade. Dobavljači i spoljni konsultanti mogu da vam samo pomognu u ovime, ali zapamtite da će ljudi slediti motivisanog lidera. Ako ste Vi (kao rukovodilac projekta ili korisnik) skeptični u vezi vašeg izbora ERP rešenja, onda je očigledno nešto pošlo naopako tokom procesa selekcije. Dobavljač koji radi implementaciju će se tada teško izboriti sa nevoljnošću samih korisnika (vaših zaposlenih) za promene.\nUverite se da dobavljač može da uveze podatke iz vašeg starog programa, excel datoteke, ili drugih izvora podataka. Osim ako se novo preduzeće, verovatno ćete imati podatke koji treba da se uvezu u program. Pre nego što uvezete, pokušajte da ih očistite, uklonite duplikate ili beskorisne informacije koje kasnije mogu izazvati mnogo problema.\nKoliko će zaista koštati da uvedete ERP koji ste izabrali? Da li postoje neki skriveni ili dodatni troškovi? Na primer, ako odlučite da koristite ERP između ostalog i kao rešenje za maloprodajne kase, morate biti svesni mogućih troškova izrade interfejsa između ERP-a i vašeg fiskalnog štampača.\nU teoriji, niko ne zna bolje od vas kako preduzeće radi. Ipak, ponekad ne možete da vidite šumu od drveća. ERP implementacija projekta bi mogla biti dobar povod za reviziju i optimizaciju vaših procesa i procedura. Nema razloga da automatizujete neefikasne ili beskorisne poslovne procese.\nMožete li da napravite bilo kakve promene u kôd-u? Možda vam ne treba sada, ali će vam verovatno trebati kasnije. Takođe je važno znati šta se dešava sa izvornim kodom ako vam prodavac bankrotira. Obično, proizvođači ostavljaju kao depozit programski kôd kod nezavisnog proizvođača poznatog kao escrow, koji će, ako prodavac ne uspe da se održava i ažurira softver, to nastaviti da radi umesto njega.\nNeki kupci ni ne gledaju dobavljače koji nemaju takve metodologije. Dobavljač koji radi implementaciju treba da bude u stanju da obezbedi dokumenta koji opisuju proces implementacije, sa ciljevima, prekretnicama, alokacijom resursa, itd. Ako dobavljač to ne poseduje, verovatno će raditi stvari u hodu.\nDa li dobavljač ima dovoljno kvalifikovanih ljudi da uspešno obuči vaše zaposlene? Ako dobavljač ima tri trenera koji rade za deset velikih kupaca, oni možda neće biti u stanju da brinu o vama onako kako treba. Takođe, ako je trener koji Vam je dodeljen od skoro zaposlen, on ili ona možda neće biti dovoljno iskusni, što može izazvati mnogo problema u implementaciji.\nU zavisnosti od veličine projekta, jednostavniji ili složeniji oblici revizije bi trebalo da budu obavljeni tokom implementacije. Idealno bi bilo da kreirate proceduru revizije sa vašim dobavaljčem, ali takođe možete uključiti nezavisne konsultante ili revizore projekta.\nTehničku i korisničku podršku\nDa li vaš dobavljač može da obezbedi nivo podrške koji vam treba? Sa timom od pet ljudi, a stotine kupaca, to može potrajati nedeljama da reši problem. Uverite se da ste razumeli šta je uključeno u podršku. Da li će prodavac da radi backup vaše baze podataka redovno? Dobijaju unapređenja, a kada i kako da utiču na vas rad?\nPreduzeće Connect Software Solutions d.o.o. sa svojim iskustvom vam stoji na raspolaganju da Vas posavetuje da odaberete pravi ERP poslovni softver u skladu sa vašim mogućnostima.


UPOZORENJE ANONIMUSA: Treći svetski rat je na pragu! Globalno uništenje počinje sledeće godine! | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / UPOZORENJE ANONIMUSA: Treći svetski rat je na pragu! Globalno uništenje počinje sledeće godine!\n9. maja 2017.\tAKTUELNO 1 Comment\nAnonimus su objavili novi video u kom tvrde da će do Trećeg svetskog rata doći sledeće godine i to zbog tenzija na korejskom poluostrvu.\n„Pripremite se za ono što dolazi“, upozorili su u videu koji su objavili na Jutjubu. Naglasili su i da će Treći svetski rat biti „globalno razarajući, kako po okolinu tako i po ekonomiju“.\n„U rat su uvučene tri velesile“\n„Svi znakovi rata koji se priprema na korejskom poluostrvu izlaze na videlo. Gledamo kako svaka zemlja povlači svoje strateške poteze, ali za razliku od pređašnjih svetskih ratova, iako će biti vojnika na tlu, ova borba će biti žestoka, brutalna i brza“, poručili su u svom videu.\n„Ovo je stvarni rat s globalnim posledicama, u koji su uvučene tri velesile. Druge nacije će biti prisiljene da biraju stranu“, poručuju Anonimusi.\n„Kinezi očajnički žele da izbegnu rat. Samo ovog nedelje kineski zvaničnicu su SAD-u i Severnoj Koreji, nakon brojnih pokušaja smirivanja tenzija, rekli da se smire i prestanu da se međusobno izazivaju. Pragmatični Kinezi polako gube strpljenje“, objavili su.\nKomentarisali su i Trampa\n„Nepredvidivi Donald Tramp izjavio je kako bi mu bila čast da se sastane sa Kim Džong-unom, ali je ublažio taj komentar govoreći da do sastanka verojatno neće skoro doći“, podsetili su Anonimusi. Govorili su i o razgovoru Trampa i Dutertea.\n„Kada predsednik Tramp krene da poziva ljude poput Rodriga Dutertea, da bi video da li su na istoj strani, onda se moramo zapitati. Ipak, čak je i Duterte savetovao Trampa da se kloni Kim Džong-una. Pripremite se za ono što sledi“, poručuju iz Anonimusa.\nTags rat svetski UPOZORENJE ANONIMUSA\nPrevious Čudesna biljka obuzima Balkan: Raste i u baštama, leči skoro sve i ubija ćelije tumora, a donosi desetine hiljada evra! (VIDEO)\nNext STRUČNJACI ZNAJU DA NAM DOLAZI EPIDEMIJA OPAKE BOLESTI: Priznaju da su skoro BESPOMOĆNI


Evro – prednosti i mane - 2003-12-02\nU evropskim finansijskim krugovima podigla se velika galama kada su Francuska i Njemaèka izbjegle kaznu za kršenje pravila koja važe u eurozoni. Meðutim, uprkos kontroverzi, euro je zadržao vrlo visok kurs u odnosu na druge valute. Novinar Glasa Amerike iz Luksemburga, Daglas Bakšian, osvræe se na pozitivne osobine i slabosti eura.\nNedavno je euro dostigao najveæu vrijednost – vrijedio je dolar i 20 centi što je ogroman napredak u odnosu na vrijednost od 88 centi, koliko je euro vrijedio kada je poèeo da se primjenjuje kao zvanièna valuta. Vrijednost eura je rasla uprkos ekonomskim teškoæama zemalja koje ga koriste i budžetskom deficitu najmoænihih zemalja eurozone – Njemaèke i Francuske. Njihov budžetski deficit je veæ dvije godine za redom bio veæi od dozvoljenih 3 odsto, a nema indicija da æe ove godine doæi do bitnije promjene. Eksperti snagu eura pravdaju na nekoliko naèina.\nBivši predsjednik Njemaèke centralne Banke Hans Titmejer kao jedan od razloga navodi takozvanu kolektivnu strukturu eurozone, koja jedinstvenoj valuti pruža zaštitu. On kaže da su u prošlosti ekonomske teškoæe ili veæi budžetski deficit jedne države lako ugrožavale kurs nacionalne valute, ali da se u situaciji kad 12 država koristi euro – problemi jedne ili dvije države kompenziraju snagom drugih èlanica eurozone.\n«Sa nacionalnom valutom, te zemlje bi bile kažnjene, kao što je ranije bio sluèaj. Tada je, za razliku od sadašnjih prilika, pritisak na nacionalne valute dolazio direktno sa tržišta», ocjenjuje Titmejer.\nDrugi razlozi za snagu eura su slabost amerièkog dolara, koja je izazvana ekonomskom kritom i malim kamatnim stopama, i èinjenica da mnoge centralne banke širom svijeta zadržavaju euro u svojim deviznim rezervama. Ekonomista Danijel Gros, direktor Centra za evropske politièke studije u Briselu kaže da lièno nije oèekivao da æe euro – posebo u Aziji - u tolikoj mjeri biti èuvan u deviznim rezervama. Gros takoðe kaže da se - ukoliko se želi oèuvati stabilnost i snaga valute – države u eurozoni moraju pridržavati pravila u vezi sa budžetskim deficitom. To se prema njegovim rijeèima posebno odnosi na Francusku i Njemaèku, koja je insistirala na tome da budžetski deficit mora biti ogranièen na 3 odsto. «Sada imamo problem u srži, u Njemaèkoj i Francuskoj, jer obje imaju velike deficite i meðusobni pakt o nekažnjavanju. To onemoguæava uvoðenje sankcija bilo kome, ali mislim da to neæe potrajati. Francuska i Njemaèka æe brzo uvidjeti da æe - ukoliko i ubuduæe budu imale veliki budžetski deficit – izgubiti moæ unutar Evropske unije.»\nPo rijeèima Ralfa Vejkersa iz njemaèke Tehnièke federacije – drugi problem koji euro stvara je to što izvozne proizvode eurozone èini skupljim:\n«Sada euro vrijedi dolar i 20 centi i to je vrlo visok kurs za naše izvozno poslovanje. Mislim da smo se približili situaciji u kojoj æe izvozno orijentisanim kompanijama iz država eurozone biti sve teže da se takmièe na tržištu.»\nVejkers kaže da izvoznike spasavaju zahtjevi kineskog tržišta, èime se kompenzuje slabija potražnja u Americi i drugim zemljama kojima su evropski proizvodi bili preskupi.\nDanijel Gros, procjenjuje da je oko 10 odsto deviznih rezervi u svijetu pretvoreno u euro i da bi tokom narednih deset godina taj procent mogao da poraste i do 50 odsto. To bi, prema njegovim rijeèima, omoguæilo euru da bude rame uz rame sa dolarom, kao jednom od najvažnijih svjetskih valuta.


Veruju da je budućnost u elektroautomobilima 1 Mar 2019 - b92\n4 Dec 2016 Veliki se udružili, niče mreža brzih elektropunjač\n30 Jan 2011 Hladni tuš za elektromobile\n1 Dec 2010 Sa jednim punjenjem 160 kilometara\nElektrični automobili i dalje čine izuzetno mali procenat od ukupnog broja novih vozila na tržištu uprkos tome što 74% vozača smatra da su oni budućnosti. To je pokazalo istraživanje iz SAD koje je na zahtev kompanije Volvo sporveo Harris Poll. U anketi koja je za temu imala električne automobile učestvovalo je 1.510 vozača, a većina (njih 58%) navela je malu autonomiju u vožnji kao najveću prepreku za kupovinu ove vrste vozila.\nDruga najveća briga vozača kada je reč o automobilima na struju je nedovoljna rasprostranjenost punjača (49% ispitanih navodi ovo kao problem).\nNjih 57% izjavilo je da bi izjednačavanje cene elektroautomobila sa konvencionalnim putničkim vozilima doprinelo da izbor padne na auto sa pogonom na struju.\nAnketom su obuhvaćeni i vlasnici električnih automobila. Na pitanje gde najčešće pune baterije, njih 51% reklo je da to radi kod kuće, u garažama.\nZato bi njih 48% želelo da imaju pristup brzim punjačima, a navodi se da je potrebno što više punjača locirati pored kafića i drugih popularnih mesta za izlazak, kao i u blizini teretana, gde ljudi inače provode dosta slobodnog vremena, pa bi taj period mogli da iskoriste za dopunu svojih električnih automobila.


IZA REŠETAKA Policija uhapsila ubicu iz Mislođina! - Informer\n17:10 Hronika 0\nIZA REŠETAKA Policija uhapsila ubicu iz Mislođina!\nBeogradska policija je uhapsila A.B. (34) zbog sumnje da je nožem usmrtio 41-godišnjeg muškarca iz Obrenovca, saopštio je danas MUP\nKako se navodi u saopštenju, A.B. se sumnjiči da je 2. marta ove godine, oko 19.00 sati, u Mislođinu, muškarcu nožem naneo povrede od kojih je preminuo 12. marta.\nPo isteku zadržavanja, osumnjičeni će biti saslušan u Višem javnom tužilaštvu u Beogradu.\nhapšenje MUP Policija Mislođin\n11:20 Hronika 3\nSPEKTAKULARNA AKCIJA MUP ŠIROM SRBIJE! Uhapšeni manijaci koji su seksualno uznemiravali maloletnice, PALI NASILNICI I DILERI!


Smotre otkazane, imaćemo festival | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Dijaspora Smotre otkazane, imaćemo festival\nSmotre otkazane, imaćemo festival\nOvih dana je održan prvi onlajn sastanak Saveza srpskog folklora Švajcarske (SSFŠ) u 2021. godini. Glavne teme razgovora bile su finansijski problemi, rad i budućnost folklornih udruženja u vreme pandemije, organizacija rada nekih udruženja sa dečjom grupom koje imaju uslov za to, otkazane su Smotre prvih i dečjih ansambala.\nBilo je reči o internet stranici Saveza i drugim temama. Na sastanku su putem Skajpa bili prisutni predstavnici 17 folklornih udruženja i još devet članova Saveza.\nProdiskutovane brojne teme: Komunikacija putem Skajpa\nNenad Milenković, predsednik SSFŠ kaže za “Vesti” da je ovo bio prvi Skajp sastanak posle duže vremena, a da su prodiskutovane brojne teme.\n– Sastanak smo organizovali na inicijativu Upravnog odbora Saveza, jer smo imali želju da stupimo u kontakt putem Skajpa da se bar tako vidimo uživo, pogledamo i porazgovaramo. Glavna tema bila je trenutna situacija u folklornim udruženjima, što se tiče rada, finansija i uopšte budućnosti u ovo vreme pandemije. Nažalost, zbog pandemije smo morali da otkažemo Dečju smotru, kao i Smotru prvih ansambala, koje su bile planirane za mart ove godine – navodi Milenković.\nPredstavnici svakog društva su imali mogućnost da iznesu u kakvom se finansijskom stanju nalaze, da li održavaju probe i da govore o drugim problemima.\n– Očigledno je da folklorna društva koja poseduju svoje prostorije imaju i finansijske probleme i druge poteškoće, jer sa prvim ansamblima ne može da se radi. Neka društva su počela probe sa dečjim sastavima, s tim da moraju da ispune sve propisane uslove. Pojedina društva su čak dobila finansijsku pomoć od kantona u kojima su registrovana. Najvažnije od svega je da smo se čuli, videli i ispričali. Stvorili smo vacap grupu, da bi mogli među sobom bolje da komuniciramo i da jedni drugima pomažemo u ovoj teškoj situaciji. Svi jedva čekamo da se stabilizuje i normalizuje situacija, a takođe smo pričali i o budućim smotrama, kojih verovatno neće biti ove a ni sledeće godine. Ali čim se budu stvorili uslovi želja svih folklornih udruženja je da se održi jedan veliki festival, da deca imaju opet nastup, s tim da ne bude takmičarskog karaktera, već da se mladi ponovo sastanu i druže – ističe Milenković.\nVeliko druženje čim se stvore uslovi: Nenad Milenković\nSednica na otvorenom?\n– Zakazali novi sastanak opet preko Skajpa, ali postoji mogućnost da sednicu održimo i uživo na otvorenom prostoru, jer na takav način je dozvoljeno okupljanje do 15 osoba. O tome ćemo se dogovoriti, a biće takođe objavljeno kad i gde će se sastanak održati, ako se sastajemo na otvorenom – navodi Milenković.\nInternet stranica na četiri jezika\n– Jedna od tema bila je i naša internet stranice koju smo preradili. Predloženo je da sve sadržaje prevedemo na nemački, francuski i italijanski jezik, kako bi u svim kantonima naši domaćini mogli da pročitaju sve o nama – kaže predsednik Saveza srpskog folklora Švajcarske.\nЧланак Smotre otkazane, imaćemo festival се појављује прво на Vesti online.


Da li će biti muzičkih festivala 2021 godine? - Domino Magazin\nNaslovna PopArt Muzika Da li će biti muzičkih festivala 2021 godine?\nHoće li biti muzičkih festivala ove godine, pitanje je za milion dolara. Muzička industrija je jedna od najteže pogođenih sektora pandemijom covid 19. Posle procvata 2019. godine, kada je muzička industrija samo u Britaniji zaradila oko 8 milijardi USD sada je u velikoj krizi. Slično je i u drugim zemljama širom sveta.\nDo sada je muzička industrija izgubila oko 80% prihoda zbog pandemije covid 19.\nMuzički festivali prošle godine otkazivani su jedan za drugim, ekonomski efekti za organizatore su pogubni.\nAsocijacija nezavisnih festivala koja okuplja 65 festivala, zaključuje da su troškovi otkazivanja događaja organizatore i učesnike doveli u ozbiljne finansijske teškoće. Mnogi festivali se zatvaraju a čak i oni najpoznatiji imaju neizvesnu budućnost.\nVakcina je tračak nade. Mada će socijano distanciranje ostati i nakon vakcinacije što će uticati na organizaciju festivala.\nIstiče se da je dr Anthoni Fauci nedavno izjavio da bi festivali u SAD mogli da se vrate u jesen ove godine.\nJohn Giddings organizator festivala Isle of Wight Festival na Twiteru je poručio Borisu Johnsonu da su sada sedišta prazna a da u muzičkoj industriji ima hiljade kvalifikovanih ljudi koji su spremni da pomognu kako bi festivali mogli ponovo da se održavaju. On je konstatovao da je potrebno da pola publike bude vakcinisano a pola bi moglo da uradi test, pa ima šansi za održavanje festivala za šest meseci.\nIpak, mnogi festivali širom Velike Britanije, poput Parklife and Mighty Hoopla odloženi su a ne navodi se kada bi moglo da se očekuje njihovo održavanje.\nNavodi se recimo primer Španije gde je u decembru uprkos covid održan koncert kome je prisustvovalo 1000 ljudi.\nStručnjaci ističu da bi dugoročno odlaganje održavanja festivala dovelo do propasti tih festivala.\nJoš jednom se ponavlja da se nada polaže u vakcinaciju. Događaji poput Glastonbury and Reading and Leeds tek će doneti odluku da li će biti održani ove godine.\nSmatra se da veliki događaji, festivali imaju šansu da se održe ovog leta.\nmuzički festivali 2021\nPrethodni članakVesti o koroni mogu doprineti psihozi\nSledeći članakSerija Lupin je totalni hit\nMuškarci više pomažu u kući\nVažno je primiti i drugu dozu vakcine i šta ako je ne dobijete\nDa li možete da se viđate sa bakama i dekama posle vakcinacije za koronu?\nRizik od prenošenja covid na bankomatima, pumpama… je mali ALI\nDa li može da se vežba ako imate koronu?\nфебруар 22, 2021\nTop 10 piratskih filmova ove nedelje – 22.2.2021.\nDrive to Survive 3 stiže na Netflix\nKekke на Modna industrija ima milijarde u neprodatoj odeći – Biće popusta


Pripremio: Dr Barbara Radulović\nU izrazito krupne amonite spadaju oni iz krečnjaka jurske starosti u Dorsetu (jugozapadna Engleska). Medju njima je naročito interesantan rod Titanites čiji predstavnici mogu da dostignu veličinu do 1m u prečniku, a među njima je i vrsta Titanites giganteus čije ime aludira na naročito velike dimenzije. Najve ći primerak amonita koji je nađen do sada pripada vrsti Parapuzosia seppenradensis (sl. 1) koja potiče iz perioda krede i nađena je u 1895. godine u Nemačkoj. Prečnik ovog delimično očuvanog primerka (nedostaju 1-2 poslednja zavojka) koji je izložen u Prirodnjačkom muzeju u Minsteru (Nemačka) je oko 1,80 m. Pretpostavlja se da bi njegova maksimalna veličina, u slučaju da je kompletno očuvan, mogla da dostigne prečnik od čak 3 m a ukupna težina bi iznosila skoro 3 t.\nParapuzosia seppenradensis , najveća amonitska vrsta do sada nađena\nU Srbiji su fosilni nalazi ovih organizama poznati sa nekoliko lokaliteta, među kojima su najzanimljiviji oni sa Stare Planine i sa lokaliteta Greben kod Donjeg Milanovca koji potiču iz perioda jure a čija veličina iznosi u proseku 10 do 20 cm, dok najve ći primerak dostiže oko 50 cm u prečniku.\nAmonit Proceratites subprocerus sa lokaliteta Greben, maksimalni precnik 12, 7 cm. Foto: B. Radulovi ć\nOd samog početka ljudske civilizacije fosilizovani ostaci biljaka i životinja privlačili su pažnju čoveka, navodeći ga da razvije različita verovanja koja su mu pomagala da sjedini sebe sa ovim okamenjenim svetom koji ga je okruživao. Mnogobrojni istorijski zapisi svedoče o tome da je, sve do sredine 18. veka, pojava fosila najčešće tumačena kroz sujeverje i mitove. U različitim kulturama širom sveta nailazimo na izvore koji objašnjavaju kako su fosili postali zanimljiv deo narodne tradicije a najčešći je slučaj da su korišćeni u magijske i medicinske svrhe.\nTako je i spiralno savijena ljuštura amonita probudila čovekovu radoznalost te joj je on, u zavisnosti od kulture kojoj je pripadao, pripisivao različita svojstva. Svakako je veoma zanimljiva priča o poreklu imena ove fosilne grupe koja je vezana za period antičke Grčke. Karakteristično savijena ljuštura amonita Grke je podsećala na rogove ovna, koji su smatrani jednim od svetih simbola vezanog za njihovog boga Zevsa Amona, a koji su preuzeli iz verovanja Egipćana. Naime, nakon pohoda na Egipat, Aleksandar Veliki je pripisao sebi titulu sina vrhovnog božanstva Egipćana, Amona, koji je često bio prikazivan sa glavom ovna. Tako na novčićima koji su se pojavili u periodu na kraju njegove vladavine srećemo ovog vladara sa rogovima ovna. Ovi rogovi su bili poznati pod nazivom Cornu Ammonis (rogovi Amona) odakle i potiče naučni naziv za amonite (lat. ammonite).\nBronzana statua grčkog boga Zevsa Amona.\nSl. 4. Grčki novčići na kojima su predstavljeni Zevs Amon (desno) i Aleksandar Veliki (levo)\nGrci su amonite koristili kao zaštitu od ujeda zmije a verovali su i da leče slepilo, jalovost i impotenciju.\nZanimljiva su i verovanja starih Grka vezana za snove i ammonite: “Rogovi Amona čine prelepe snove”.\nOve reči se mogu videti na grčkim novčićima iz perioda 480 godine p. n. e. Onima koji su patili od nesanice mudraci su savetovali da, pre odlaska na spavanje, stave amonit pod jastuk.\nKod Rimljana je postojalo verovanje da se budućnost može predvideti ukoliko se spava sa “zlatnim” (piritisanim) amonitom pod jastukom.\nU srednjem veku pojedini vračari su amonitima pripisivali magijske moći smatrajući da njihove ljušture mogu da stvore božanske vizije tokom sna a slično verovanje je bilo prisutno i u Etiopiji.\nNekada su u Nema čkoj amoniti nazivani “kamenjem zmajeva“ i smatralo se da štite od zlih čini bačenih na nekoga.\nVerovanja da amoniti imaju moć lečenja stoke takođe je bilo zastupljeno, pa je tako zabeleženo da su farmeri u nekim delovim Škotske vodu u koju bi ostavili amonit da odstoji izvesno vreme koristili kako bi pomogli svojim kravama koje bi patile od grčeva u nogama - tako što bi im ispirali nogu ovom “lekovitom“ vodom. Seljaci u Nemačkoj bi, ukoliko krava prestane da daje mleko, imali rešenje: stavio bi se amonit u limenu kofu sa mlekom i čekalo bi se da mleko ponovo nadođe.\nA u jugoistočnoj Španiji su otkriveni pećinski crteži amonita iz perioda mezolita. Takođe, u zapadnoj Francuskoj su nađene pećine koje su naši preci iz perioda paleolita (magdalenska kultura) ukrašavali amonitima koje bi sakupili u okolini koju su naseljavali.\nPočetkom 16. veka u Engleskoj se u knjizi pod nazivom “ Britannia ” pominju sklupčane okamenjene zmije bez glave. Verovalo se da su ovi okamenjeni ostaci zapravo zmije koje su, prema legendi, pustošile oblast primorskog grada Vitbija (Whitby) sve dok ih Sveta Hilda nije pretvorila u kamenje kako bi se u toj oblasti podigao samostan . U nekim drugim delovima Engleske se verovalo da su okamenjene zmije zapravo vile koje su bile pretvorene u zmije a zatim okamenjene. Jedan od amonitskih rodova dobio je i naziv po Svetoj Hildi i naziva se Hildoceras a postoji i vrsta Hildoceras whitby koja je dobila ime po pomenutom gradu .\nSlika Svete Hilde sa amonitom u jednoj ruci, samostanom u drugoj i zmijom ispred nogu.\nU Severnoj Americi su vračevi nekih indijanskih plemena u torbama nosili amonite smatrajući da sadrže seme života i da zbog toga imaju isceliteljske moći. Takođe, Indijanci iz plemena Crno stopalo su ih koristili prilikom spiritualnih obreda pred lov na bizone. Isto tako verovali su i da nalazak amonita pred odlazak na putovanje predstavlja dobar znak poslat od duhova i ukazuje na srećan ishod putovanja.\nI u Australiji su amonitima pripisivane magijske moći a Aboridžini ih čak i danas koriste kao amajlije.\nMeđu narodima Indije i Kine su takođe širko rasprostranjena verovanja vezana za amonite i njihova nadprirodna svojstva. Zanimljivo je da su u kulturi Indije amoniti do danas zadržali značajno mesto pa tako svi poklonici Hindu religije u svom domu moraju imati tzv. saligram koji je zapravo amonit koji potiče iz crnog krečnjaka iz doline reke Gandaki, u Nepalu. Osim toga saligrami su obavezno prisutni u hramovima i manastirima kao simbol boga Višnu, a voda u kojoj je bio saligram pije se svakodnevno. Saligrami se koriste i tokom ceremonija venčanja i sahrana. A ukoliko osoba koja je na samrti popije par gutljaja vode u kojoj je saligram stajao, veruje se da će joj svi gresi biti oprošteni i da će dosegnuti nebesko boravište boga Višnu.\nOčigledno je da je od najranije istorije ljudska fascinacija okamenjenim organizmima bila prisutna u različitim kulturama i da njihovi nalasci naše pretke nikako nisu ostavljali ravnodušnim već su im oni, u skladu sa svojim potrebama i tadašnjim razumevanjem sveta, dodeljivali različita svojstva. Interesantno je da amoniti nisu jedini fosili koji su inspirisali maštu čoveka već su različite fosilne grupe, kao što su na primer školjke, ježevi, belemniti, krinoidi, kao i zubi riba i ajkula, takođe imali određen značaj u životu ljudi kroz vreme.


AMERIČKI NAUČNIK TVRDI: Od Srba potiču Rusi, Arijevci, Hrvati... (MAPA) | DNEVNE\nAMERIČKI NAUČNIK TVRDI: Od Srba potiču Rusi, Arijevci, Hrvati… (MAPA)\nViše od 60 odsto naroda s prostora današnje Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske, Danske, severnog dela Nemačke, južnog dela Skandinavskog poluostrva i dela prostora Velike Britanije u sebi ima srpski gen, koji je star 12.000 godina!\nOvu tezu je u svom naučnom radu izneo američki doktor nauka ruskog porekla, profesor biologije Anatolij Aleksejević Kljosov.\n– Nosioci R1A1, genetske oznake za srpski gen, na Balkanu su živeli još pre nekih 12.000 godina. Nakon više od 200 pokolenja, oni odatle izlaze u istočnoevropsku ravnicu, gde se pre 4.500 godina pojavio predak savremenih Rusa i Ukrajinaca roda R1A1.\nOsim dva naroda u Evropi, svi drugi imaju više od 40 odsto srpskog ili prasrpskog gena i njihov genetski materijal je pet do osam hiljada godina mlađi – navodi ovaj osnivač Ruske akademije DNK i predsednik naučne konsultativne uprave Međunarodnog genealoškog biroa u svom naučnom radu.\nKljusov se u svom naučnom radu osvrće i na istoriografiju Rusije, gde kaže da su potomci biblijskog Jafeta, sina Nojevog, došli iz donjeg toka Dunava.\nNaselili su današnju teritoriju Srbije, a odatle su se preselili na sever.\nOva teza je, kaže, potkrepljena i u ruskim udžbenicima iz istorije, u kojima piše da su oni došli „s one strane Karpata“, što je za njih upravo Balkan.\nIndoevropski jezici, taj eufemizam, svojevremeno je nastao usled neshvatanja šta to povezuje sanskrit i evropske jezike.\nNa Dnjepru, Sonu i reci Ural nisu živeli „narodi koji su govorili iranskim jezicima“. Sloveni su tamo živeli i to je bio njihov jezik – tvrdi Kljosov.\n2 Comments on "AMERIČKI NAUČNIK TVRDI: Od Srba potiču Rusi, Arijevci, Hrvati… (MAPA)"\nBojan | 7. March 2015. at 19:30 |\nPa ja rekoh da je Isusu pravo ime Srboljub a prezime Karadzic i svi mi se smejali. Eto vam sad.\nsafe | 19. June 2017. at 16:51 |\nKako objesnjavate cinjenicu da je Bosanski narod sa naj visim procentom sa haplo grupe 30 i 40 i da ima naj stariji gen u evropi, dok Srbski i Hrvatski narodi imaju duplo manje, osim onih Bosanaca koje ste posrbili ili po hrvatili.Logicno je onda da se sve radi protiv BiH sa ciljem da bi nestala i kao drzava i nacija da bi sa lakocom uzeli pricu kako su to ustvari Srbi.Srbi su nomadski narod koji je selio za svojom stokom po evropi pa tako i u 12-13 vijeku naseljava opustosene djelove danasnje sumadije i raske.Vi to bolje znate od Arsenija Carnojevica.


Osobe sa oštećenim vidom biće ravnopravni putnici | Rentoholic\nOsobe sa oštećenim vidom biće ravnopravni putnici na aerodromima i u kotorskoj luci\nOsobama sa potpunim ili djelimičnim oštećenjem vida biće obezbijeđena bolja pristupačnost putnoj infrastrukturi Aerodroma Crne Gore i Luke Kotor\nOsobama sa potpunim ili djelimičnim oštećenjem vida biće obezbijeđena bolja pristupačnost putnoj infrastrukturi Aerodroma Crne Gore i Luke Kotor, kako bi svi imali jednak konfor prilikom putovanja, poručeno je sa današnje on line pres konferencije ove dvije institucije.\n„Na samom početku projekta osluškivali smo potrebe upravo osoba sa oštećenim vidom i zajednički došli do zaključka da je u ovoj fazi najpotrebnije obezbijediti taktilne trake i orjentacione table na Brajevom pismu“, kazala je Planinić.\nProjekt menadžerka DTP „Luka Kotor“A.D. Kotor Maja Danilović navela je da je luka prva stanica na koju zakorače ljudi sa broda, te da će se obezbijediti taktilne trake do podvožnjaka u Kotoru.\n„U tu namjenu biće utrošeno oko 109 hiljada eura“, navela je Danilović.\nIzvršni direktor Saveza slijepih Goran Macanović zahvalio se predstavnicima Aerodroma Crne Gore i Luke Kotor na aplikaciji upravo za ovakav projekat kojim se, kako je naveo, omogućava pristupačnost institucija osobama sa oštećenim vidom i ispunjavaju nacionalne i međunarodne zakonske obaveze.\n„Obezbjeđivanje ravnopravnog pristupa osobama sa oštećenjem vida je višestruko značajno: sprovođenje tih mjera je preduslov samostalnog života, a to je preduslov dostojanstvenog života..Zato je ovaj projekat višestruko važan“, kazao je Macanović.\nAerodrom Crne Gore Luka Kotor Montenegro airports


Barbarosa, Crkve, Pantelejska crkva, Stefan Nemanja, tursko doba\nCrkva Sv. Pantelejmona, spada u zaštićena kulturna dobra. Osim srednjovekovne crkve, ovde je arheološkim iskopavanjima 1966 i 1969/70. godine utvrđeno postojanje antičke crkve iz četvrtog ili petog veka, a otkrivena je srednjevekovna nekropola iz dvaneaestog veka sa 150 grobova. Po sasvim pouzdanom izvoru – žitju Simeona Nemanje, njegovog sina Stefana Prvovenčanog, potvrđuje se da se radi o ostacima crkve Sv. Pantejlemona koju je veliki župan Nemanja podigao u Nišu. Jedini preostali primerak gorostasnog bresta (gorostas Ulmus campestris) u Nišavskoj kotlini u porti crkve.\nNemanja je tražio i da se Barbarosa uključi u njegov tadašnji sukob sa Romejskim carstvom i ponudio 20.000 vojnika za zajedničke operacije, kao i savezništvo nemačkom caru za potvrdu svih teritorija koje drži. Tom prilikom je ugovoreno da Toljen, sin brata Stefana Nemanje kneza Miroslava, bude oženjen kćerkom istarskog markgrofa Berhtolda od Andeksa, koji se nalazio u carevoj pratnji. Nemački car u tom trenutku nije želeo da se upliće u rat sa Romejskim carstvom. Iako na kraju nije došlo do saradnje protiv Romejskog carstva, i Stefan Nemanja i Fridrih Barbarosa su se vrlo srdačno ophodili jedan prema drugom i poštovali sve dogovore.\nPrema istorijskim izvorima, prilikom ovog susreta izdvajaju se dve zanimljivosti.\nPrva je to što su Stefan Nemanja i srpska delagacija tokom prijema i ručkova vrlo verovatno jeli koristeći dvozube viljuške i noževe, što govore arheološka nalazišta u Srbiji, dok su Barbarosa i njegove vojskovođe najverovatnije jeli rukama jer običaj korišćenja viljuški još uvek na zapadu nije zaživeo. Кažu da su se prvi srpsko-nemački pregovarači tom prilikom sladili piletinom sa medom, vinom ili medovačom.\nSa druge strane, postoji i pisano svedočanstvo da se tom prilikom i pevalo uz gusle, što je i prvo pisano svedočanstvo o srpskim guslama.\nNeki pominju i da su se Nemanja i Fridrih Barbarosa odlično razumeli i komunicirali istim jezikom, pošto je tobože Barbarosa znao jezik (lužičkih) Srba koji su mu bili podanici i protiv kojih je ratovao. To ne možemo da potvrdimo. Ono što možemo da potvrdimo je da su oba vladara bila pismena i da se niko od njih nije potpisivao palcem ili krstićem.\nDoček nemačkog cara i njegove vojske jeste bio veoma svečan i raskošan u to vreme. Кrstaši su dočekani vinom, ječmom, mesom i skupim poklonima. Tako je uzvraćeno i od strane nemačkog cara, te je i naš veliki župan sa svojim zvaničnicima dobio skupocene darove.\nSpomenik susreta Stefana Nemanje i Cara Fridriha Barbarose.\nStilizovani riterski štit u čast 800 godina od sklapanja prvog srpsko-nemačkog sporazuma, pri pralazu ritera u treći krstaški rat.\nNišlije i Srbija nisu zaboravili na ovaj susret, pa je u čast 800 godina od tog susreta u centru Niša, 1989. godine, podignut spomenik na kome je na srpskom i nemačkom jeziku ispisano:\n“Prvi srpsko-nemački međunarodni sporazum sklopili su u Nišu, 27. jula 1189. godine, Veliki župan Stefan Nemanja i car Fridrih Barbarosa”.


NACIONALNI DAN KNJIGE OBELEŽEN U LESKOVCU - Televizija K-1\nPovodom Nacionalnog dana knjige i Dana Narodne biblioteke Srbije, Narodna biblioteka „Radoje Domanović“ u Leskovcu organizovala je susret sa Gradskim dečjim horom „Zvezdice“, a svojim sugrađanima, tim povodom, poklonila je 50% popusta na godišnju članarinu pri upisu ili obnovi članarine. Za danas je predviđeno i otvaranje izložbe knjiga „Savremeni srpski stvaraoci“.\nZa dan osnivanja naše najstarije ustanove kulture, Narodne biblioteke Srbije, uzima se 28. februar 1832. godine, dan kada je političar, diplomata, ustavopisac i knežev sekretar Dimitrije Davidović poslao pismo knezu Milošu o uređenju Biblioteke. Novembra iste godine, knez Miloš naredio je da se jedan primerak od svake štampane knjige ustupi Biblioteci, čime je ustanovljen obavezni primerak. Ovaj datum proglašen je, takođe, i za Nacionalni dan knjige, zbog čega se ovaj dan obeležava i u bibliotekama širom Srbije u vidu brojnih kulturnih događaja i manifestacija.\nUpravo tim pobodom Biblioteka je svojim sugrađanima danas omogućila 50% popusta na godišnju članarinu pri upisu u Biblioteku ili pri obnovi članarine. Svi zainteresovani mogu iskoristiti ovaj popust kako u matičnoj Biblioteci u Leskovcu, tako i u ograncima Biblioteke u Vučju, Grdelici, Predejanu, Pečenjevcu i Brestovcu.\nSusret sa Gradskim dečjim horom „Zvezdice“ koji je izveo i snimio spot Himne Narodne biblioteke u Leskovcu, koja je prva i jedina himna u Srbiji posvećena biblioteci održan je u Čitaonici Biblioteke.\nTekst Himne napisao je poznati dečji književnik Vlasta Cenić, kompozitor je Milivoje Ilić, aranžman pripremio Predrag Minčić, umetnički rukovodilac i dirigent je prof. dr Jelena Cvetković Crvenica, umetnički saradnik Milica Jovanović, fotografije je ustupio Aleksandar Stamenković, dok je pokrovitelj grad Leskovac.\nHimna je prvi put izvedena 2019. godine na Svečanoj akademiji povodom 140 godina od osnivanja prve Čitaonice u Leskovcu, a može se naći na linku na jutjub kanalu biblioteke.\nSve aktivnosti su realizovane uz poštovanje svih epidemioloških mera zaštite.\nNa izložbi knjiga „Savremeni srpski stvaraoci“ koja je ovom prilikom otvorena u Čitaonici izložene su knjige savremenih srpskih stvaralaca koje je Biblioteke prinovila početkom ove godine.\n← SKUPŠTINA OPŠTINE LEBANE O RAZREŠENJU DUŽNOSTI DIREKTORKE DEČJEG VRTIĆA\nPRIJEM ZA DOBITNIKE DRŽAVNIH PRIZNANJA →\nRASPISAN JAVNI POZIV ZA UČEŠĆE U PROJEKTU ZAPOŠLJAVANJA ROMA I DRUGIH MARGINALIZOVANIH GRUPA\n18 октобра, 2021 18 октобра, 2021 TV K-1\nOVOG VIKENDA UREĐUJU SE JAVNE POVRŠINE U SELIMA JAŠUNjA I ZLOKUĆANE\nODRŽANA SEDNICA UO NALED-a\n31 маја, 2021 31 маја, 2021 TV K-1


Utorak, 30. studenoga 2021., 21:38\nNovo Linija kozmetičkih proizvoda PRIRODA DAJE\nPomno birajući prirodne komponente, stručnjaci iz Saponije stvorili su jedinstvenu, raskošnu i blagu liniju proizvoda koja će savršeno odgovarati svakom tipu kože\nVjerovati u moć prirode i živjeti u skladu s njom vječna je inspiracija u svim segmentima života, a kada se čistoća prirode oplemeni iskustvom, znanjem i inovacijom, dobije se jedinstvena linija kozmetičkih proizvoda PRIRODA DAJE. Pomno birajući prirodne komponente, stručnjaci iz Saponije stvorili su jedinstvenu, raskošnu i blagu liniju proizvoda koja će savršeno odgovarati svakom tipu kože. Poseban naglasak stavljen je na djelotvornost sastojaka s ciljem vraćanja i zadržavanja mladenačkog izgleda kože i kose.\nUpravo zato, sastojci koji dominiraju su biljke s već poznatim i učinkovitim djelovanjima. Proizvodi iz ove linije ne sadrže sirovine životinjskog porijekla, parabene, silikone, sulfate i boje. U ponudi ove posebne linije nalaze se tekući i kruti sapuni, body&hair gelovi, mlijeko, losion i kreme za tijelo. Ljubitelje će prirodne njege oduševiti i PRIRODA DAJE paste za zube s glavnim sastojcima kao 100% ružičastom glinom i bijelim ugljenom te pastama bez fluora – zeolit, aktivni ugljen i soda bikarbona.\nPrethodni članakNestle: Rast ukupne prodaje za 3,5%\nSljedeći članakcargo-partner otvara nove urede u Australiji, UEA, Maleziji i Austriji\nDajana Mrčela – Poslovna žena godine 2021. MBA Croatia


Pentagon razmatra povlačenje američkih vojnika iz zapadne Afrike | Global Defence\nPentagon razmatra povlačenje američkih vojnika iz zapadne Afrike\nAmerički specijalci nadgledaju vojnike Nigera prilikom vežbe (foto: AFP)\n16/01/2020 Saša Radomirović 0\nU nekom narednom periodu SAD mogle bi da povuku deo svojih vojnika iz zapadne Afrike. Štaviše, u „igri“ je i mogućnost potpunog povlačenja iz toga regiona. Ovakva ideja nije nova i datira još iz kraja 2017. godine nakon što su četiri američka komandosa poginula u zasedi militanata Islamske države u Nigeru.\nOvu ideju ponovo je podgrejao sekretar za odbranu Mark T. Esper koji bi u prvoj fazi sa zapadnog kontinenta Afrike izvukao nekoliko hiljada vojnika. Time bi se uskratilo dalje pružanje podrške francuskim trupama koji se bore protiv militanata u Burkina Faso, Maliju i Nigeru. Primarna misija SAD je obuka lokalnih snaga i pomoć u suzbijanju militanata iz redova Islamske države, Boko Harama i drugih ogranaka Al Kaide.\nRazgovori se vode čak i o napuštanju nedavno izgrađene vazduhoplovne baze „201“ za bespilotne letelice u Nigeru. Ovaj veliki kompleks smešten u mestu Agadez vredan je oko 110 miliona dolara i pored toga što može da primi velliki broj bespilotnih letelica tipa MQ-9 Reaper, na njegov aerodrom mogu da sleću i transportni avion poput C-17 Globemaster III. Zbog veoma važnog geostrateškog položaja omogućava se lako operisanje ne samo u Nigeru, već i u celoj zapadnoj, centralnoj i severnoj Africi.\nAmerički transportni avion C-130J u momentu poletanja sa piste u bazi 201 u Nigeru (foto: US Army)\nTrupe raspoređene u ovoj oblasti održavaju neki minimalan vid stablinosti, bez uspeha svih ovih godina da se radikalne grupe iskorene i tom regionu donese bilo kakav prosperitet. Ista situacija je u Iraku i Avganistanu, gde se odavno pominje povlačenje vojnika iz takozvanih „beskrajnih ratova“.\nUpravo je to bilo jedno od ključnih obećanja Donalda Trampa u predizbornoj kampanji. Međutim, statistike pokazuju da se u ovom momentu van svojih matičnih granica nalazi oko 200 000 američkih vojnika, što je slično onoj cifri koju je Tramp zatekao u momentu stupanja na predsedničku dužnost.\nEsper razmatra i značajno povlačenje sa Bliskog istoka, pa se tako pominje da bi u narednih nekoliko meseci iz Iraka moglo da bude povučeno oko 2500 vojnika od postojećih 5000. Na drugoj strani, iz Avganistana bi moglo da ode oko 4000 od ukupnih 13 000, koliko ih trenutno ima.\nJedan od razloga predloga za povlačenje nalazi se u novoj američkoj strategiji odbrane, gde umesto borbe protiv terorizma koja je bila prioritet skoro 20 godina, nova strategija u prvi plan stavlja Kinu i Rusiju, kao glavne pretnje po bezbednost SAD.\nDo sada, SAD su kroz takozvani program “127e” trošile do 100 miliona dolara godišnje podržavajući oružane snage širom sveta u cilju borbe protiv terorizma. Eventualnim povlačenjem američkih vojnika sasvim je realno očekivati smanjenje izdataka u ove svrhe.\nSekretar za odbranu Mark Esper (foto: Reuters)\nPentagon sve češće vrši pritisak na lokalne zemlje da podnesu veći teret, pre svega u finasijskom pogledu, ukoliko žele da američke trupe ostanu na njihovim teritorijama. Poslednji i najreprezentativniji primer je Južna Koreja, gde je Esper od zvanične vlade u Seulu zatražio isplatu od 5 milijardi dolara za 28,500 američkih vojnika stacioniranih u toj zemlji.\nPolemika se isto vodi i u Saudijskoj Arabiji gde bi ta zemlja – koja je nedavno primila nove baterije PVO i oko 3000 američkih vojnika – trebala da isplati nekoliko milijardi zbog pružanja podrške u odbrani suvereniteta i teritorijalnog integriteta, pre svega zbog pretnje koja dolazi iz Irana.\nNeslaganja sa Pentagonom unutar SAD\nZa Espera i Pentagon veliki problem pravi to što se sa izloženim predlogom o povlačenju vojnika ne slaže vrh američke vojske, a po svemu sudeći ni obaveštajne strukture. Novoimenovani komandant američkih snaga u Africi general Stephen J. Townsend izrazio je brigu da bi se povlačenjem vojnika stvorio vakum, koji bi popunile države poput Rusije i Kine.\nIz američke perspektive, ovakva zabrinutost je na neki način opravdana, ukoliko se uzme u obzir da Kina, ali sve češće i Rusija žele da prigrabe što veći uticaj na ovom kontinentu. Kina je sve prisutnija u ekonomskom smilsu kroz investiranje u infrastrukturu ili industriju. Rusija sa druge strane teži da isposluje ugovore u vidu prodaje naoružanja i vojne opreme. Takođe, primećeno je i sve učestalije prisustvo ruski plaćenika na mnogim ratištima u Africi , poput onih iz grupe Vagner.\nNi komandant američkih trupa na Bliskom istoku general Kenneth F. McKenzie ne slaže se sa idejom o povlačenju trupa iz ovog nestabilnog regiona. Glavni argument je ovde Iran, koji bi odlazak američkih vojnika iskoristio za dodatno jačanje svog uticaja, posebno nakon povlačenja SAD iz nuklearnog sporazuma i sve učestalijih tenzija na relaciji Teheran-Vašington.\nČini se da ni State Department ne podržava Esperovu ideju. Mike Pompeo je skoro istakao vidnu zabrinutost da bi Islamska država mogla da nadjača snage pojedinih država u pomenutim regionima. Sve učestaliji talasi terorističkih napada u Subsaharskoj Africi naveli su Pompea da formira specijalni tim za njihovo suzbijanje.\nFrancuska patrola u Burkina Faso (foto: AFP)\nPosebno je zabrinuta i Francuska koja u zapadnoj Africi ima oko 4 500 vojnika, koje se bore protiv Islamske države i Al Kaide. Njene jedinice na terenu najvećim delom se upravo oslanjaju na američku logističku podršku, ali i obaveštajne informacije. Francuska izražava želju da bude što samostalnija u svojim operacijama, što se vidi kroz intenzivnije naručivanje američkih transportnih aviona C-130 i sofisticiranih bespilotnih letelica MQ-9 Reaper.\nTežnje Espera i Pentagona za izvlačenje američkih vojnika iz zapadne Afrike najvećim delom neće uroditi plodom. Ono što je realno očekivati jeste povlačenje nekoliko stotina vojnika, kao što je do sada bio slučaju. Izvlačenje nekog većeg broja i raspoređivanje na druge teritorije u vidu odbrane od Kine i Rusije nisu realni u ovom momentu.\nSAD sasvim sigurno nisu spremne da napuste strateški bitnu vazduhoplovnu bazu „201“ u Nigeru, koju su nedavno izgradili i u koju je uloženo 110 miliona dolara. Samo njenim postojanjem omogućena je kontrola velikog dela Afrike, što dovoljno govori o njenim potencijalima.\nObuka vojske Nigera od strane američkih savetnika (foto: NYT)\nPotencijala te baze, ali i značaja prisustva američkih vojnika na drugim lokacijama svesni su i drugi krugovi u okviru SAD. Američka vojska, CIA, State Department, ali verovatno i deo Kongresa nisu spremni da načine ovako jedan radikalan potez, ostavljajući tako ovaj region kao buduće plodno tlo za uticaj drugih zemalja poput Kine i Rusije.\nNi mnoge zemlje iz tih krajeva ne gledaju blagonaklono na odlazaka američkih vojnika sa njihovih teritorija, jer su svesni da bi njihovim odlaskom mnoga mesta i čitave oblasti ponovo pale u ruke militanata. Najveći problem je taj što programi američke pomoći, kao i prisustvo specijalnih jedinica nisu doprineli potpunom osamostaljivanju lokalnih oružanih snaga u odbrani matičnih granica.\nTagovi:Afrika Burkina Faso Niger povlačenje SAD\nIran priznao obaranje ukrajinskog putničkog aviona\nŠta je sprečilo SAD da realizuju plan o angažovanju nuklearnog oružja u Vijetnamu?\nMože li Hamas postati izraelski partner protiv Islamskog džihada u Gazi?\nVelika vojna parada u Moskvi – šta je sve prodefilovalo Crvenim trgom\nPogranični sukob Kine i Indije – najveći u poslednjih 45 godina\nKraj Haftarove opsade Tripolija


Dan online - Sport: U Budvi se brusi forma za Marsej - 2018-10-03\nSport VATERPOLISTI PRIMORCA ZADOVOLJNI STARTOM SEZONE U Budvi se brusi forma za Marsej\nOdličan učinak i najbolji mogući rasplet imali su vaterpolisti Primorca u Atini, gdje su osvojili prvo mjesto sa maksimalnim učinkom na prvom kvalifikacionom turniru Eurokupa. Izdanja u Grčkoj ohrabrili su Petra Vica da, i pored toga što nema bazen za rad za kotorsku ekipu stižu ljepši dani.\n-Dobro smo odradili posao u glavnom gradu Grčke, gdje smo ostvarili maksimalni učinak. Ispostavilo se da smo najteži meč imali na startu sa domaćom ekipom. Italijansku Ortiđu, koja je po meni najjači tim lako smo dobili, a to se može reći i za niški Nais. Zadovoljan sam pobjedama i igrom, pogotovo što nijesam mogao da računam na povrijeđene Vuka Draškovića i Aljošu Mačića. Bio sam prinuđen da igramo samo sa jednim centrom i kombinovali smo igru sa drugim igračima da bi Grgurević imao vremena za odmor, rekao je Petar Vico.\nu drugoj rundi kvalifikacija za Eurokup, Kotorani će igrati u grupi F sa francuskim Marsejom, koji je domaćin turnira, riječkim Primorjem i mađarskim BVSC.\n-Od 12. do 14. oktobra očekuje nas turnir u Marseju, gdje ćemo igrati sa domaćinom, za koji nastupaju Šćepanović i Đurđić, zatim dobrom ekipom BVSC, koja je ozbiljan protivnik sa samo domaćim igračima i riječkim Primorjem. Vjerujem da možemo izboriti vizu za narednu rundu. Nastavljamo sa trenzima u Budvi, jer nema uslova za rad u moru u Kotoru pošto je voda sada hladna. Dobro smo počeli sezonu i to na međunarodnoj sceni i vjerujem da će dobrih vijesti biti i dalje, rekao je trener Primorca Petar Vico.


Pravo na materinski dodatak nisu ostvarile 471 nezaposlene porodilje | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nPravo na materinski dodatak nisu ostvarile 471 nezaposlene porodilje\nBANJA LUKA, 06. decembra – Javni fond za dječiju zaštitu Republike Srpske odbio je zahtjeve 471 nezaposlenih porodilja za isplatu materinskog dodatka od 405 konvertibilnih maraka.\nRazlog za neostvarivanje prava na materinski dodatak je nepostojanje zakonom propisanog uslova koji se odnosi na status nezaposlenosti majke 6 mjeseci prije rođenja djeteta. Inače, ovaj broj negativnih rješenja izdat je od početka primjene Zakona o dječijoj zaštiti, odnosno od 1. januara prošle godine do početka oktobra ove godine.\nOve podatke naveo je ministar zdravlja RS Alen Šeranić u odgovoru na poslaničko pitanje Zorana Vidića, kojeg je zanimalo koliko je porodilja (nezaposlenih) koje nemaju prava na materinski dodatak od 405 KM, zato što su bile u radnom odnosu u roku kraćem od 6 mjeseci prije porođaja.\nVremenska odrednica biće ukinuta od naredne godine i pravo na materinski dodatak imaće sve nezaposlene porodilje, bez obzira na raniji status. U skupštinskoj proceduri su izmjene i dopune Zakona o dječijoj zaštiti, a danas će poslanici glasati o ovim izmjenama.\nPrethodni članakZBOG HLADNIH UČIONICA SKRAĆENA NASTAVA: Djeca se smrzavaju u najbrojnijoj školi u Srpskoj\nNaredni članakSASTANAK: Ministar Suzana Gašić sa predstavnicima Udruženja radnika u ugostiteljstvu i turizmu RS


Opštinsko veće 28 jun 2016\nPredsednik Opštine Bački Petrovac Srđan Simić je za 22.06.2016. godine sazvao 1. sednicu Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac.\nSednici Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac su prisustvovali predsednik Opštine Bački Petrovac Simić Srđan, zamenik predsednika Opštine Brna Jan i članovi Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac- Nakić Aleksandar, Jan Meleg, Zotović Radomir, Bojanić Predrag,Anušjak Milan i Werle Karol.\n- usvajanje zapisnika sa 101. i 102.sednice Opštinskog veća\n1. Razmatranje i donošenje Rešenja o razrešenju v.d.načelnika Opštinske uprave Opštine Bački Petrovac,\n2. Razmatranje i donošenje Rešenja o postavljanju v.d.načelnika Opštinske uprave Opštine Bački Petrovac,\n3. Razmatranje i donošenje odluke povodom Javnog oglasa za postavljanje načelnika Opštinske uprave Opštine Bački Petrovac,\n4. Razmatranje i usvajanje Izveštaja o radu Opštinske uprave Opštine Bački Petrovac za 2015.godinu ,\n5. Razmatranje i usvajanje Izveštaja predsednika opštine i službe predsednika opštine za 2015. godinu ,\n6. Razmatranje usvajanje Izveštaja o radu Opštinskog veća opštine Bački Petrovac za 2015 godinu,\n7. Razmatranje i usvajanje Izveštaja o radu kancelarije za lokalni ekonomski razvoj Opštine Bački Petrovac za 2015.godinu,\n8. Razmatranje godišnjeg Izveštaja o radu Kancelarije za mlade Opštine Bački Petrovac za 2015 godinu,\n9. Razmatranje i donošenje odluke povodom Zaključka kojim se usvaja Izveštaj o radu i finansijski izveštaj JP „Direkcije za izgradnju Bački Petrovac“ Bački Petrovac,\n10. Razmatranje i donošenje odluke povodom molbe koju je podnela Balaž Marija iz Gložana.\n11. Razmatranje i donošenje Rešenja o postavljanju komandanta, zamenika komandanta, načelnika i članova Opštinskog štaba za vanredne situacije Opštine Bački Petrovac\nNakon što su usvojeni zapisnici sa 101. i 102.sednice Opštinskog veća , doneta su: Rešenje o razrešenju v.d.načelnika Opštinske uprave Govorčin Dušana, Rešenje o postavljanju v.d.načelnika Opštinske uprave Labat Miline i jednoglasno je doneta odluka da se raspiše Javni oglas za postavljanje načelnika Opštinske uprave Opštine Bački Petrovac . Takođe su usvojeni Izveštaj o radu Opštinske uprave Opštine Bački Petrovac za 2015 godinu, Izveštaj o radu predsednika opštine i službe predsednika Opštine Bački Petrovac za 2015 godinu, Izveštaj o radu Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac za 2015 godinu, Izveštaj o radu Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj Opštine Bački Petrovac za 2015 godinu, Izveštaj o radu Kancelarije za mlade Opštine Bački Petrovac za 2015 godinu i Izveštaj o radu i finansijski izveštaj JP „Direkcije za izgradnju Bački Petrovac“ Bački Petrovac za period od 01.01.-31.03.2016.godine, te su isti prosleđeni Skupštini Opštine Bački Petrovac na razmatranje i usvajanje. Nakon toga su članovi opštinskog veća jednoglasno doneli zaključak kojim su molbu Balaž Marije iz Gložana za jednokratnu novčanu pomoć prosledili Centru za socijalni rad Opštine Bački Petrovac na postupanje a na osnovu Odluke o pružanju usluga socijalne zaštite i pravima u oblasti socijalne zaštite u Opštini Bački Petrovac. Zatim je utvrđen predlog Rešenja o postavljanju komandanta , zamenika komandanta, načelnika i članova Opštinskog štaba za vanredne situacije Opštine Bački Petrovaci i isto prosleđeno Skupštini Opštine Bački Petrovac na donošenje .\nPredsednik opštine Srđan Simić je 1. sednicu Opštinskog veća opštine Bački Petrovac zaključio 22.juna 2016. godine u 15,45h.


Crnogorski trio napada region – Plus Radio\nHome / Sport / Crnogorski trio napada region\nBy Plus Radio on 07/10/2017 Vrijeme: 09:13\nFoto: PVK Jadran, arhiva\n„Jug je ostao bez nekoliko odličnih igrača, ali su i dalje bez konkurencije najbolji tim u ligi“, smatra Slaven Kandić, golman Jadrana i dodaje:\n„Takvom rivalu se nikada ne prijeti, ali naš cilj je da se nadigravamo i da vidimo koliko možemo u ovom trenutku“.\n„Ligu počinjemo protiv jednog od favorita za fajnalfor“, smatra jedno od pojačanja Budve Danilo Adžić.\n„Mladost se po imenima dosta pojačala i biće nezgodno u Zagrebu, mi nemamo imperativ pobjede, ali vidjeli ste dobru partiju Jadrana, koji je slavio na Savi, pa se nadamo da možemo pružiti dobar otpor i dokazati kvalitet“.\n„Važno je da obezbijedimo opstanak, to je bi trebalo da bude realan rezultat, ali ambicije su uvijek najveće i mlada ekipa poput naše uvijek ide da pruži maksimum“.\nOdavno je poznato da će Primorac, zbog rekonstrukcije bazena u Kotoru, svoje mečeve igrati u Budvi ili Herceg Novom. Ovog puta momci Petra Vica, nakon uspjeha u Evropi, na bazenu „Dragan Trifunović“ dočekuju Partizan.\n„Partizan je uvijek neugodan protivnik, moraćemo da pružimo maksimum kako bismo slavili, ali nadam se pozitivnom ishodu“, jasan je stari majstor Kotorana Damir Crepulja, koji je imao poruku i za navijače.\n„Nadam se da će doći u što većem broju, iako ne igramo na našem bazenu“.\n← Previous Story Vučević za 14 minuta postigao 14 poena\nNext Story → Budućnost pobijedila Bitinghajm


Evo zašto OBAVEZNO treba da radite piling TEMENA! | Najnovije vesti - Srbija danas\nEvo zašto OBAVEZNO treba da radite piling TEMENA!\nJesen "na noktima": Ove nijanse će sigurno dominirati predstojeće sezone! (FOTO)\nPOMAK ZA ČLANA KRALJEVSKE PORODICE! Časopis proglasio Megan Markl za NAJBOLJE odevenu ŽENU!\nTagovi: kosa, piling, piling kose, lepota, Kristof Robin\nBUDI U TRENDU: 5 jesenjih frizura koje će biti hit predstojeće sezone! (FOTO)