Upravni odbor - NS SEME - 80 godina dobrog semena\nUpravni odbor Instituta\nprof. dr Bogdan KuzmanovićPredsednik Upravnog odbora\nRođen je 11.01.1964. u Kovilјu. Osnovne i magistarske studije završio je na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu. Magistarski rad je odbranio 1997. godine na istom fakultetu. Doktorirao je 2005. godine na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu, na kome je angažovan kao profesor iz oblasti organizacije i upravlјanja rizicima na osnovnim, master i doktorskim studijama. Poseduje bogato iskustvo u privredi. Više od 20 godina radio je u kompaniji DDOR Novi Sad na radnom mestu direktora osiguranja imovine, transporta i polјoprivrede, a zatim i na radnom mestu generalnog direktora u periodu kada je kompanija DDOR Novi Sad imala najdinamičniji rast i najbolјe rezultate u svojoj istoriji. Bio je predsednik Upravnog odbora DDOR Banke, Metals banke ad Novi Sad i Preduzeća za puteve “Novi Sad”. Pored rada na fakultetu, angažovan je u preduzeću Transnafta na poslovima direktora funkcije za finansijsko ekonomske poslove. Vlada Republike Srbije imenovala ga je u septembru 2016. godine na mesto predsednika Upravnog odbora Instituta za ratarstvo i povrtarstvo iz Novog Sada. Velikim angažovanjem i nesebičnim zalaganjem doprineo je da Institut u aprilu 2018. stekne status naučne institucije od nacionalnog značaja. U decembru 2018, Vlada Republike Srbije ponovo ga imenuje za predsednika upravog odbora Instituta na period od četiri godine. Jedan je od osnivača i član prvog upravnog odbora „Srpske asocijacije menadžera“, osnovane u Beogradu u novembru 2006. Bio je član Upravnog odbora Privredne komore Vojvodine, skupštine Regionalne privredne komore Novi Sad, član je predsedništva Saveza ekonomista Vojvodine, potpredsednik je Predsedništva Senata privrede Srbije, dugogodišnji član UO Vaterpolo saveza Srbije (2004–2014), član UO Sportskog društva Crvena Zvezda (2006–2010).\nBio je mentor na više od 50 diplomskih i master radova i 5 magistarskih teza, mentor je na izradi tri doktorske disertacije i član komisije za ocenu i odbranu velikog broja diplomskih i master radova i doktorskih disertacija.\nKao autor ili koautor objavio je tri udžbenika, dve monografije i više od 50 radova iz oblasti organizacije, menadžmenta i upravlјanja rizicima, od kojih je veliki broj na SCI listi. Učesnik je na dva projekta Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj Republike Srbije, za period 2011–2014–2019.\nOženjen je, otac troje dece, živi i radi u Novom Sadu.\nprof. dr Zdravko TešićČlan Upravnog odbora\nRođen 25.01.1955. u Čelarevu, opština Bačka Palanka, Vojvodina, od oca Mile Tešić, rođenog u Vođenici i majke Jeke Tešić (rođ. Rakić), rođene u Bjelaju. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Novom Sadu. Fakultet tehničkih nauka, odsek mašinstvo, smer industrijski sistemi završio je 1981. godine, kada je diplomirao na predmetu Upravlјanje proizvodnim sistemima.\nZaposlen 02.10.1981. na Institutu za industrijske sisteme Fakulteta tehničkih nauka, gde je biran u zvanje asistenta pripravnika za oblast Organizacija i analiza sistema. Poslediplomske studije završio je na Fakultetu tehničkih nauka, smer informaciono-upravlјački sistemi. Magistarski rad pod naslovom Prilog istraživanjima međuzavisnosti modula u sistemu za upravlјanje proizvodnjom odbranio je 1990. na Fakultetu tehničkih nauka. Doktorsku disertaciju pod naslovom “Prilog razvoju opšteg modela sistema za upravlјanje procesima rada u industrijskim preduzećima” odbranio je 17.06.2006. na Fakultetu tehničkih nauka.\nKao izabrani predstavnik Univerziteta u Novom Sadu boravio je na stručnom usavršavanju na Warwick univerzitetu u Velikoj Britaniji u trajanju od tri meseca.\nU periodu od 1993. do 1999. radio je kao samostalni projektant na izradi projekata informaciono upravlјačkih sistema za potrebe industrijskih preduzeća. Od 1999. do kraja 2003. radio je u fabrici FKL iz Temerina kao direktor sektora za informaciono-upravlјačke sisteme. Oktobra 2004. zaposlen na Fakultetu tehničkih nauka kao asistent, a oktobra 2006. biran je u zvanje docenta. U zvanje vanrednog profesora izabran je 14.07.2011, a u zvanje redovnog profesora 14.07.2016. godine. Zaposlen je sa punim radnim vremenom na Fakultetu tehničkih nauka i učestvuje u obrazovnom procesu u okviru osnovnih, master i doktorskih studija. Izvodi nastavu na predmetima: Upravlјanje procesima rada, SAP sistemi preduzeća, Inteligentno privređivanje i efektivni menadžment i Analiza i modeliranje poslovnih procesa.\nPored izvođenja nastave na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu učestvovao je u izvođenju nastave na osnovnim i poslediplomskim studijama na Mašinskom fakultetu u Mostaru, Banja Luci i Sarajevu.\nBio je mentor na više od 50 diplomskih i master radova i 3 magistarske teze, mentor je na izradi jedne doktorske disertacije i član komisije za ocenu i odbranu velikog broja radova napred navedene vrste.\nObjavio je 30 naučno-stručnih radova, dva udžbenika i učestvovao u izradi 5 naučnoistraživačkih projekata. Kao projektant i rukovodilac učestvovao je na 30 projekata iz oblasti privrednih primena.\nRukovodilac je modula na inženjerskom menadžmentu, član je International Management Academy, Novi Sad; član je Editorial Board of International Journal of Industrial Engineering and Management (IJIEM), član komisije za nostrifikaciju stranih diploma na Departmanu za industrijsko inženjerstvo i menadžment.\nUčesnik je na dva projekta Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj Republike Srbije, za period 2011–2014–2019.\nprof. dr Nebojša MomirovićČlan Upravnog odbora\nProf. dr Nebojša Momirović rođen je 1963. u Paraćinu, Republika Srbija. Na Polјoprivrednom fakultetu Univerziteta u Beogradu diplomirao je 1988, magistrirao 1992. i doktorirao 1994. godine. Na Polјoprivrednom fakultetu zaposlen je od 1989. gde je, počevši od asistenta pripravnika, prošao sva zvanja do redovnog profesora u koje je izabran 2007. godine. Za uspehe na studijama više puna je nagrađivan, a bio je i stipendista SANU i Fondacije za naučni podmladak. Dobitnik je nagrade iz fonda “Dr Lazar Stojković“ koju dodelјuje Matica Srpska mladim naučnim radnicima iz oblasti agroekologije i agroekosistema. Stručno i naučno usavršavanje obavio je u SAD (1995) i Izraelu (1999), a nakon toga se usavršavao na brojnim studijskim boravcima u Holandiji i Izraelu. Učestvovao u realizaciji više naučnih, razvojnih i stručnih projekata i bio je rukovodilac dva projekta iz Nacionalnog programa Biotehnologija i agroindustrija. Objavio je 210 naučnih radova, od čega 10 u časopisima sa SCI liste.\nNaučni interes ispolјio je u oblasti sistema zemlјoradnje i sistema obrade zemlјišta, mera nege i kontrole korovske vegetacije u konvencionalnoj, integralnoj i organskoj proizvodnji, kao i integrisanju napredne tehnologije gajenja u intenzivnoj proizvodnji ratarskih i povrtarskih useva. Bio je mentor 2 doktorske disertacije, 3 magistarska i master rada, 2 specijalistička i 18 diplomskih i završnih radova, te član komisije za odbranu 12 doktorskih disertacija, 11 magistarskih i master radova i 23 diplomska i završna rada.\nZnačajnu aktivnost ispolјio je u transferu novih tehnologija i implementaciji znanja i veština iz oblasti intenzivnih sistema zemlјoradnje u zaštićenom prostoru i gajenju ratarskih i povrtarskih useva na otvorenom polјu. Održao je brojna predavanja, seminare i radionice u zemlјi, regionu i inostranstvu. Član je Društva za proučavanje zemlјišta, Herbološkog društva Srbije, Evropskog društva za proučavanje korova i potpredsednik Srpskog društva za proučavanje obrade zemlјišta.\nprof. dr Mira PucarevićČlan Upravnog odbora\nOsnovne studije završila je na Tehnološkom fakultetu u Novom Sadu (1980 –1986) odbranjenim diplomskim radom iz oblasti optimizacije dobijanja etanola iz topinambura.\nPostdiplomske studije na Tehnološkom fakultetu u Novom Sadu (1986–1997) na smeru Tehnologija voda i otpadnih voda završila je odbranom magistarskog rada iz oblasti optimizacije određivanja herbicida iz vode.\nRad na doktorskoj tezi (1997–2003) završila je odbranom teze na Tehnološkom fakultetu iz oblasti čvrstofazne ekstrakcije i superkritične desorpcije atrazina i njegovih metabolita iz podzemne vode.\nOblasti interesovanja i naučnih istraživanja su u okvirima instrumentalnih tehnika, u prvom redu gasne i tečne hromatografije uz upotrebu visoko selektivnih detektora u analizi organskih kontaminanata u životnoj sredini i hrani. Usavršajući se na brojnim kursevima u svetu i kod nas, stekla je veliko iskustvo u korišćenju hromatografskih tehnika za određivanje pesticida i njihovih metabolita u zemljištu vodi i biljkama, kao i polihlorisanih bifenila, aromatičnih i alifatičnih ugljovodonika, PAHova, UV-filtera, ftalatnih estara i drugih organskih jedinjenja. Takođe se bavi ispitivanjem masno-kiselinskog sastava masti i ulja kao i kvalitetom biodizela. Objavila je više od 200 naučnih saopštenja u domaćim i stranim naučnim časopisima, kao i naučnim skupovima. Član je Saveta za registraciju pesticida Ministarsva poljoprivrede šumarstva i vodoprivrede, Srpskog društva za proučavanje zemljišta, Društva za proučavanje biodizela i Senata Univerziteta Edukons.\nU toku svoje naučne i profesorske karijere, bila je mentor i član mnogobrojnih komisija za odbranu završnih, master i doktorskih teza na Fakultetu zaštite životne sredine Univerziteta Edukons.\nRukovodilac je više nacionalnih i međunarodnih naučnih projekata.\nNa Fakultetu zaštite životne sredine je redovan profesor na osnovnim (Instrumentalne metode analize), master (Ispitivanje namirnica i bezbednost hrane, Tretman otpadnih voda i Hromatografske metode u zaštiti životne sredine) i doktorskim studijama (Odabrana poglavlja instrumentalnih metoda analize).\ndr Vojislav MihailovićČlan Upravnog odbora\nNaučni savetnik, bio je upravnik Zavoda za krmno bilјe u periodu 1995–2012. godine, a 2013. je imenovan za pomoćnika direktora za organizaciju poslova u proizvodnji i plasmanu. Na toj poziciji je bio do novembra 2015. godine od kada radi kao savetnik za genetiku i oplemenjivanje bilјaka. Rođen je 1957. u Prijelozima, Bijelo Polјe, Crna Gora. Docent je na predmetu Proizvodnja krmnog bilјa. Polјoprivredni fakultet ratarsko-povrtarskog smera završio je u Novom Sadu 1981. Magistrirao je (1989) i doktorirao (1994) na Polјoprivrednom fakultetu u Novom Sadu, naučna oblast Genetika i oplemenjivanje bilјaka. Po završetku Fakulteta radio je u DP PD OOUR Vojvodina u Novom Miloševu, a 1982. prelazi u Institut za ratarstvo i povrtarstvo Polјoprivrednog fakulteta u Novom Sadu, kao asistent pripravnik u naučnom radu na oplemenjivanju i selekciji jednogodišnjih krmnih mahunarki. Izabran je za asistenta u nastavi 1987. i docenta 1996. godine. Od 2005. je u zvanju naučnog savetnika. Objavio je više od 500 naučnih radova u celini ili u sažetku, poglavlјa u domaćim i međunarodnim časopisima, zbornicima i monografijama, i obaveštenja sa naučnih skupova. Kao oplemenjivač do sada je stvorio 52 sorte priznate u zemlјi, pri čemu je prvi autor na 34 a koautor na 18 sorti različitih krmnih bilјaka. Priznato mu je 18 sorti u inostranstvu, EU i drugim zemlјama. Bio je član Odbora za akreditaciju naučnoistraživačkih organizacija u periodu 2014–2018. godina. Član je Upravnog odbora Instituta za ratarstvo i povrtarstvo i Nacionalnog saveta za biotehnologiju i polјoprivredu od 2016. godine.\ndr Goran BekavacČlan Upravnog odbora\nNaučni savetnik. U Odelјenju za kukuruz radi od 1991. godine. Doktorirao je na Polјoprivrednom fakultetu u Novom Sadu 1996. godine. U naučnom radu bavi se konvencionalnim oplemenjivanjem kukuruza i stvaranjem hibrida tolerantnih prema herbicidima. Kao autor ili koautor učestvovao je u izradi više od 150 naučnih i stručnih radova publikovanih u zemlјi i inostranstvu. Autor je ili koautor 106 hibrida kukuruza registrovanih u zemlјi i 46 hibrida registrovanih u inostranstvu. Autor je i prvog hibrida kukuruza tolerantnog prema herbicidu Focus Ultra registrovanog u Republici Srbiji. Obavlјao je funkciju pomoćnika direktora za nauku od 2008 do 2009, kao i funkciju rukovodioca Odelјenja za kukuruz od 2013. do 2016. godine.\ndr Siniša JocićČlan Upravnog odbora\nNaučni savetnik. Radni odnos u Institutu zasnovao je 1992. u Zavodu za ulјane kulture kao istraživač na Genetici i oplemenjivanju suncokreta. Diplomirao je 1992. godine na Polјoprivrednom fakultetu u Novom Sadu, smer Ratarstvo i povrtarstvo, gde je i magistrirao 1997. na smeru Genetika i oplemenjivanje bilјaka. Doktorsku disertaciju iz oblasti Genetike i oplemenjivanja bilјaka odbranio je 2003. na Polјoprivrednom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu. Specijalizaciju iz oblasti Genetike i oplemenjivanja suncokreta obavio je 2000. godine u Institut National de la Recherche Agronomique (INRA) – Centre de Montpellier, Francuska. U zvanje naučnog saradnika izabran je 2004, višeg naučnog saradnika 2007, a u zvanje naučnog savetnika 2012. Bio je član Naučnog veća Instituta za ratarstvo i povrtarstvo u periodima 2006–2011. i 2013–2018. Bio je koordinator oplemenjivačkog programa suncokreta u Odelјenju za ulјane kulture od 2007. do 2015. i koordinator F.A.O. ESCORENA Sunflower Research Network od 2010. godine. Od 2015. do 2017, bio je rukovodilac Odelјenja za ulјane kulture, a član je Upravnog odbora Instituta od 2014. Savetnik je za genetiku i oplemenjivanje bilјaka od 2017. Učestvovao je u realizaciji 5 međunarodnih i 6 nacionalnih projekata tehnološkog razvoja od kojih je na dva bio rukovodilac. Član je Društva genetičara Srbije, Društva selekcionera i semenara Srbije, International Sunflower Association (ISA), European Association for research on plant breeding (EUCARPIA) i FAO European System of Cooperative Research Network in Agriculture (ESCORENA) – Sunflower Research Network. Hibridi suncokreta čiji je prvi autor dr Siniša Jocić, dobitnici su nagrada „Najbolјe iz Vojvodine“, nagrada Izvršnog veća Vojvodine 2006. – hibrid Rimi, a hibrid Sumo 1 PR nagrade „Najbolјe iz Srbije“ 2013, koju dodelјuje Privredna komora Srbije. Autor je 305 hibrida suncokreta, od čega je 241 priznat u inostranstvu, a 64 priznato u Srbiji. Kao autor ili koautor do sada je objavio 403 naučna rada i to 9 poglavlјa u domaćim i međunarodnim monografijama, 49 radova u međunarodnim i 72 u domaćim časopisima, 140 saopštenja na međunarodnim i 112 na nacionalnim skupovima, kao i 21 patent. Ukupna produkcija je, do danas, 710 naučnoistraživačkih rezultata.\nprof. dr Bogdan Kuzmanović\nprof. dr Zdravko Tešić\nprof. dr Nebojša Momirović\nprof. dr Mira Pucarević\ndr Vojislav Mihailović\ndr Goran Bekavac\ndr Siniša Jocić


Keramičke pločice za lepši dom - Gradjevinarstvo.rs\n25.12.2020. | Gradjevinarstvo.rs\nAkvadom salon moderne keramike je u svoj široki asortiman uvrstio i pločice za kupatilo, pločice za kuhinju, podne i zidne pločice različitih svetskih brendova, kao i granitne pločice i mozaike.\nKeramičke pločice siguran su izbor kada se kreće u uređenje svog životnog prostora, naročito kupatila – jednostavno ih je postaviti i ugradnja ne traje dugo, otporne su na razne mehaničke uticaje, količinu vlage, lako ih je održavati, postojane su, mogu se postavljati na postojeće podloge, a noviji modeli imitiraju prirodne uzorke drveta, mermera ili kamena.\nKeramika je još uvek broj jedan u podnim i zidnim oblogama – ni sjajni novi materijali poput brušenog betona, kvalitetnog i otpornog drveta sa godovima ne uspevaju je skinuti s trona. Pre kupovine pločica, dobro se informišite kako bi vaš odabir bio optimalan.\nPločice za kupatilo poslednjih godina dostigle su vrhunac dizajna, obradama i formatima i time postale standaradni način uređenja kako kupatila tako i kuhinje, dvorišta, stepeništa, terasa, hodnika. Trenutno su vrlo popularne mozaik pločice, one s uzorkom drveta kao i granitne, tako da se dobro “snalaze” u prostorima u kojima inače nisu bile česta obloga, poput dnevne ili spavaće sobe. Iako je vidljivo da nije reč o drvenim oblogama nego keramici, toplinu prostoru i stvaranje potrebne iluzije daju upravo ovakve pločice.\nTakođe, u trendu su sve veći formati keramičkih pločica i laserski sečene pločice (retifikovane) koje se mogu lepiti bez fugovanja čime se dobija utisak kompaktnosti odnosno velike ploče.\nPonuda keramike toliko je raznovrsna da je zaista teško izabrati pravi model za sebe. Pored estetskog kriterijuma, jednako su bitni i tehnički. Proizvođači iz Španije i Turske Keros ceramica, Seramiksan, Kutahya i mnoge druge, imaju fenomenalnu paletu pločica i sve to možete pronaći u Akvadom salonu keramike.\nCelokupnu ponudu i više o svemu ovome možete pronaći ovde.


Dan online - Politika: Crnoj Gori 53 miliona eura od Evropske unije - 2020-03-26\nPolitika IZ BRISELA STIŽE POMOĆ U BORBI PROTIV KORONA VIRUSA\nAivo Orav Crnoj Gori 53 miliona eura od Evropske unije Biće ubrzana implementacija ostalih planiranih programa i projekata u Crnoj Gori koji mogu omogućiti olakšice privatnom sektoru, tržištu rada i socijalnom sektoru, najavio je Orav\nEvropska unija (EU) će Crnoj Gori za borbu protiv KOVID-19 donirati tri miliona eura za hitnu pomoć za zdravstvo i 50 miliona eura za dugoročni program u skladu sa potrebama crnogorske vlade, a najviše za zdravstvo, ekonomiju i preduzetnike, najavio je šef Delegacije EU u Crnoj Gori Aivo Orav. On je rekao da se Evropa suočava sa do sada neviđenom krizom javnog zdravlja, te da su u ovim teškim vremenima, saradnja i solidarnost ključni.\n– EU je najveći partner i donator Crne Gore; za podršku i reformu zdravstvenog sistema do sada smo već donirali 12 miliona eura. I danas stojimo rame uz rame sa našim crnogorskim prijateljima. Zato smo obezbijedili tri miliona eura koje će Crna Gora moći da iskoristi za hitne potrebe poput nabavke opreme i higijenskih sredstava za zdravstvene ustanove. U skladu sa potrebama Vlade Crne Gore, osmišljavamo program vrijedan 50 miliona eura, koji će pružiti dodatnu dugoročnu pomoć zdravstvu i podstaći ekonomiju, podržati preduzetnike, obezbijediti najugroženije i podržati ostale pogođene sektore nakon pandemije. Siguran sam da ćemo zajedno izaći jači iz ove krize – izjavio je Orav.\nZahvalnost EU na pomoći u borbi protiv KOVID-19 izrazili su premijer Duško Marković, predsjednik Crne Gore Milo Đukanović i glavni pregovarač Aleksandar Drljević.\n– Velika zahvalnost EU za podršku Crnoj Gori u najtežim trenucima borbe protiv KOVID-a 19. Evropske vrijednosti i solidarnost na djelu. Crna Gora će nastaviti da predano radi sa EK i ambasadom EU da zajednički saniraju posledice krize – napisao je Marković na Tviteru.\nĐukanović je kazao da ga raduje što je EU uz Zapadni Balkan i u teškim vremenima.\n– Prekjuče velika odluka za naše susjede Sjevernu Makedoniju i Albaniju, danas podrška Crnoj Gori u borbi protiv KOVID-19! EU je uz Zapadni Balkan i u ovim teškim vremenima– naveo je Đukanović u objavi na Tviteru.\nGlavni pregovarač sa EU Aleksandar Drljević istakao je da nas očekuje i ubrzavanje tekućih projekata u vrijednosti od 18 miliona eura za zajedničke programe zapošljavanja, obrazovanja i socijalne zaštite, kako bi se pomogli mali biznisi, nezaposleni i ranjive grupe i razmotrile mogućnosti za dodatnu EU pomoć.\nPredsjedavajući Spoljnopolitičkim odborom Evropskog parlamenta, Dejvid Mekalister pozdravio je predlog da se u jeku borbe protiv korona virusa Fond solidarnosti EU proširi tako da pokrije najhitnije slučajeve u zdravstvu i istovremeno pozvao da se taj fond otvori za sve zemlje zapadnog Balkana.\nOd EK još 38 miliona\nâEvropska komisija (EK) izdvojila je 38 miliona eura kako bi pomogla zdravstvenim sektorima u zemljama Zapadnog Balkana, kazao je evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji.\nOn je na svom Tviter nalogu naveo da je obavijestio premijere zemalja zapadnog Balkana da je EK uz region u borbi protiv korona virusa.\n– Izdvajamo 38 miliona eura za neposrednu podršku zdravstvenim sektorima i predviđamo preraspodjelu više od 373 miliona eura za socijalni i ekonomski oporavak – saopštio je Varhelji.<


Suđenje Tonyju Cetinskom: Prijeti mu jedna do osam godina zatvora - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nSuđenje pjevaču Tonyju Cetinskom počinje u utorak, 22. maja. Pulsko Općinsko državno odvjetništvo u januaru ove godine protiv Cetinskog podignulo je optužnicu zbog izazivanja saobraćajne nesreće sa smrtnom posljedicom.\nPodsjetimo, Tony je u novembru 2017. godine izazvao nesreću u centru Rovinja u kojoj je poginuo 62-godišnji Ibrahim Kevljani.\nOdvjetništvo u optužnici navodi da je Tony Cetinski tog kobnog 3. novembra 2017. godine u Rovinju, kada je pregazio Kevljanina, koji je pijan ležao u Pustoj ulici, bio preduboko ‘zavaljen’ u sjedište svog Mercedesa.\nNavode kako zbog toga nije mogao vidjeti Kevljanina kako usred bijela dana iza zavoja leži na leđima na cesti u akutno alkoholiziranom stanju i narušena zdravlja.\nU odvjetništvu se pozivaju na propise Krivičnog zakona, i to iz nehaja. Tonyju prijeti od jedne od osam godina zatvora, piše 24sata.\nHrvatska / Policija objavila detalje nesreće u kojoj je sudjelovao Tony Cetinski\nHrvatska / Tony Cetinski nakon nesreće: Nisam odgovoran, ovo je najgori dan u mom životu\n1 37 1 min\nHrvatska / Muškarac smrtno stradao, utvrđuje se da li je Tony Cetinski kriv za nesreću\n1 20 1 min\nOznačeno: pješak, suđenje, toni cetinski\nDosadna kiša se ne predaje: Evo gdje će, kada i koliko padati do nedjelje…


Yugopapir: Jasmina Pavlović-Stamenić u Severnoj Koreji 1987: Reč "Jugo" mami osmeh i otvara sva vrata...\nJasmina Pavlović-Stamenić u Severnoj Koreji 1987: Reč "Jugo" mami osmeh i otvara sva vrata...\nSeptembar 1987: Urednik TV Beograd Jasmina Pavlović-Stamenić boravila je ovog leta sa televizijskom ekipom u Severnoj Koreji i tamo snimila emisiju "Svet danas" o ovoj u mnogo čemu neobičnoj zemlji...\nMnogo je toga što čoveka koji dolazi iz razvijenog sveta, iz Evrope, zbuni u prvom kontaktu sa ovom zemljom.\nJer, Severna Koreja, zvanično DNR Koreja je zemlja o kojoj se malo zna i mnogo više pretpostavlja.\nZapadna štampa prepuna je špekulacija o promeni u vrhu, odlasku Kim Il Sunga koji vlada već četiri decenije, pričama o čistkama, policijskom režimu i torturi, navodnom neznanju i bedi...\nJer, od rata, posebno korejskog koji ova zemlja pamti po strahotama, hiljadama izginulih, Severna Koreja bila je zatvorena u svoje navike, tradiciju, sopstveni specifični put u socijalizam građen na ideji "džuče" čiji je tvorac Kim Il Sung.\nPolazeći od načela "džuče" čija je suština - nezavisno vođenje spoljne politike, nezavisnost u biranju puteva sopstvene izgradnje, kao i u odbrani zemlje, Severna Koreja ostala je zatvorena za sve što dolazi spolja i, otuda - večita nepoznanica.\nSada, kada su nam kroz ruke prošle stotine metara snimljene trake, kada je svaka slika i priča koju smo tamo čuli došla na svoje mesto, emisija dobila fizionomiju, kad sumiramo utiske - pa, sigurno smo prva TV ekipa prema kojoj su se ova zemlja i ljudi toliko otvorili.\n"Jugo" otvara sva vrata\nKrenuli smo na put sa zebnjom, kako uobličiti spoljnopolitičku emisiju kad unapred znate da imate pratioca, da slikate ono što vam domaćini dozvoljavaju, da kontakata sa ljudima malo ima...\nAli, reč "jugo" otvorila je sva vrata.\nTeško smo se sporazumevali, jer još uvek je malo onih koji govore strane jezike, ali, zato, gotovo da nema nepismenih...\nKad bismo rekli da smo iz Jugoslavije, sumnjičavost je popuštala, zamenjivao ju je osmeh... Kako u Pjongjangu, tako i na selu, gde smo posetili seosko domaćinstvo.\nTaj obični korejski seljak, koji skromno živi sa godišnjom platom od 200 dolara u Nampo provinciji - znao je i za druga Tita! Odmah je spremno, na zidu pokazivao obaveznu fotografiju Kim Il Sunga, podsećajući na prijateljstvo dvojice državnika.\nNa ovom poljoprivrednom dobru, a cela Severna Koreja podeljena je na zadruge koje su, svaka ponaosob, zadužene za snabdevanje hranom određene oblasti, pokazali su nam zadružni dom, sopstvenu mehanizaciju...\nSeljaci tu žive i rade, i promene mesta boravka i rada - gotovo da nema.\nPoželeli smo da upoznamo i gradsku porodicu. Ne znam je li dom profesora na Institutu stranih jezika, Li Dong Sama bio namerno odabran, tek opet dobrodošlica! U skromnom, ali besprekorno čistom stanu, a takvi su svi, i ljudi u DNR Koreji, nude nas čajem od insama, pokazuju sobe.\nSpava se još uvek na zemlji! Poneki orman i televizor, možda radni sto, jedini su komadi nameštaja u stamovima, mada u gradu kreveti sve više ulaze u modu.\nNe kriju da su oni po tradiciji zatvoren narod, da je porodično ognjište svetinja, da se zato retko posećuju, a da stranci, sem ovog našeg "jugo" izuzetka u njihove domove ne ulaze.\nOtvaraju srce, pričaju o tome kako žive, šta žele... Pomalo sa nevericom slušamo priču da svaki građanin dnevno od države dobije za hranu 700 grama pirinča, a svake druge godine kompletnu obuću i odeću...\nPlate su skromne, u proseku pedesetak dolara, a za to se ne može mnogo. Hrana je jevtinija, ali zato ne i ostalo. Ko hoće preko uobičajenog, odeću, obuću, kozmetiku može da kupi, ako - ima.\nStan je gotovo besplatan, uz minimalnu nadoknadu za struju. Telefona nema, privatnih automobila, takođe... Državnih ima - svih modela.\nMetro radi, lepo je uređen, ali je gradski prevoz nedovoljan za prevaljivanje ogromnih razdaljina. Pjongjang je veliki grad - milion i po stanovnika, sa modernim saobraćajnicama, ali - uglavnom se pešači.\nDisciplinovano u - život, rad...\nPutujući sa kraja na kraj DNR Koreje, sreli smo mnogo ljudi. Gotovo nikog nismo videli da se odmara. Dokolice nema! Sva polja, iako je malo obradive zemlje, su uglavnom zasejana pirinčom. Stalno je neko u njima! Videli smo i decu!\nObjasnili su nam: petkom posle podne, svi, bez obzira na položaj, zanimanje, odlaze na dobrovoljni rad, u polja, na pruge, građevine, tamo gde je to potrebno. To važi i za mališane, za koje je rezervisan lakši posao, ali koji su takođe uvek nečim okupirani.\nMladi su, kažu nam, briga društva - besplatno se školuju, dolaze do knjiga, imaju zagarantovan posao ali, ne mogu da ga biraju. Odlaze tamo gde su potrebni, ne tamo gde žele.\nI, upravo ono što će stranca najviše iznenaditi u ovoj zemlji je: samopregor, neverovatna disciplina sa kojom se ovde prilazi svemu - životu, radu, ljubavi...\nKim Il Sung je najobožavanija ličnost, predsednik bez čijeg lika na reveru nikog nema... Njegove slike, panoe, sretali smo na najneverovatnijim mestima... U metrou, na polju, pored reke, u planinskoj zabiti...\nSvuda gde je i bio u poseti, podignuti su "spomenici". Jedan takav je i "džudže toranj" u Pjongjangu, od belog granita, visok 170 metara...\nNismo sreli čoveka koji Kim Il Sunga bar jednom nije pomenuo: kao "Velikog vođu", "Velikog lidera", "Dragog Kim Il Sunga".\nDirektna objašnjenja ne dobijamo, ali njegov narod mu je izgleda i te kako zahvalan za sve što je DNR Koreja danas: što je od zaostale agrarne za ovih 40 godina postala industrijska i poljoprivredna zemlja, što imaju posao, što Severna Koreja samu sebe hrani, što narod ima šta da obuče...\nRazvijeni svet će ovakvo poimanje sreće i blagostanja iznenaditi, zapanjiti - ali, prihvatimo da svako ima pravo na sopstveni put, razvoj - naravno uz sve rizike koje to donosi.\nJer, samodovoljnost, zatvorenost, i te kako se negativno odražavaju na privredu, i DNR Koreja je svesna da otvaranje postaje neminovnost. Ali, to je proces koji sporo ide, koji će potrajati!\nČinjenica je da je pokušaj da gradi sopstveni put u socijalizam doneo mnoga odricanja. U sendviču velikih, između Kine, SSSR-a, Japana i na jugu - Južne Koreje, DNR Koreja je oduvek bila pritisnuta i opterećena svojim geostrategijskim položajem.\nOduvek je bila sfera interesa velikih! Njena stvarnost, život iza zida koji je na sredini poluostrva podigla Južna Koreja, rezultat je političkih igara.\nJoš Postdamskim sporazumom, teritorija Koreje, nekad jedne zemlje i naroda sa 5000 godina dugom tradicijom - veštački je podeljena na dva dela.\nPosle povlačenja američkih i sovjetskih trupa, trebalo je da se formira jedna vlada, ali do toga nikad nije došlo. 1948. formirana je vlada Severne DNR Koreje sa socijalističkim, i Južne sa kapitalističkim uređenjem.\nJug je nastavio da živi uz vojnu i ekonomsku pomoć Vašingtona, uz stalno prisustvo 40 hiljada američkih vojnika. 1950. godine izbio je korejski rat, doneo mnogo patnji, a dve Koreje se više nikad nisu ujedinile.\nDa potvrdi političku podelu, Južna Koreja podigla je zid visok 6 metara, dug 258 kilometara oko koga je demilitarizovama zona.\nDanas dve Koreje nemaju nikakve kontakte. Svi dosadašnji pokušaji pregovaranja nisu doneli nikakve rezultate, jer su stavovi ostajali udaljeni.\nPreciznije: zainteresovanima sa strane, ovo ujedinjenje, u suštini, nikad nije odgovaralo.\nTako su, sa dve strane zida ostale podeljene porodice, muževi i žene koji već tri decenije jedni o drugima ništa ne znaju.\nI dalje narod najviše želi da Koreja bude ponovo jedna. To smo slušali na svakom koraku, to je ono čemu se u budućnosti nadaju.\nBoraveći među njima, videvši koliko je apsurdna ta podela, ledena atmosfera na 38. paraleli, gde su licem u lice okrenuti severnokorejski i američki vojnici, gde se često puca, sve više verujemo da je gotovo fanatična želja ovog naroda da opet bude zajedno možda jača od svih političkih barijera i igara.\nNapisala: Jasmina Pavlović-Stamenić, snimio: Branimir Grulović, obrada: Yugopapir (RTV revija, 1987.)\nLabels: Beograd, Jugoslavija, Osamdesete, Politika, Reportaža, Severna Koreja, TV


Rukavica je bačena - Novi list\n30. ožujak 2021 14:49\nNakon svega onoga što smo vidjeli zadnjih dana i nakon bačene rukavice, moguća su samo dva scenarija: kompromis ili totalni rat\nJavnost i mediji zgroženi su načinom na koji komunicira politika – lopine, lažovi, shizofreničari, paranoičari, talog, to su izrazi kojima se služi vrh politike zadnjih dana kad govore jedni o drugima. A sve je počelo oko inicijative Pantovčaka da se reformira i način izbora i kadriranje oko Vrhovnog suda Hrvatske. Reforma je riječ koja je svima na ustima, ali umjesto reforme dobili smo, barem zasad, samo reformu načina komunikacije. Koji se srozao na dno.\nVjerojatno je najbolju dijagnozu trenutne situacije dala ustavna stručnjakinja iz Rijeke prof. Sanja Barić koja je, komentirajući istupe i napade predsjednika Republike na političke (re)aktere zbivanja oko Vrhovnog suda i kasnijih događanja vezanih za glasanje u Saboru, kazala kako je sve zajedno postalo političko, a prestalo biti pravno pitanje. Ocijenila je da je taktika predsjednika Republike pogrešna, i to zato jer ga ne dovodi do cilja. I to je najpreciznija dijagnoza, jer se Milanović svojim napadačkim stilom zapravo odmaknuo od mogućnosti da njegova kandidatkinja Zlata Đurđević bude izabrana na čelo Vrhovnog suda. Možda je ranije i bilo mogućnosti da je vladajuća većina podrži – nakon svega, to sada sigurno više nije opcija.\nPritom, do neke je mjere i legitimna ambicija predsjednika Republike da ne samo pokuša reformirati pravosuđe nego i izvesti svoju ofenzivu na vladajuću većinu u Saboru. Iako se kao šef države morao odreći partijske iskaznice i postati predsjednikom svih građana, on ima pravo iskazati svoje neslaganje s politikom vladajuće većine u parlamentu, jer tu politiku smatra koruptivnom. No, pokušaj da na svoju stranu pritom, osim Čačićevih Reformista, pridobije i Pupovčev SDSS, otpočetka nije bila realna. SDSS je sastavni dio Vlade i glasanje za Milanovićevu inicijativu automatski bi ih isključilo iz vladajuće većine, što bi dovelo do pada Vlade.\nNažalost, Milanović je previše fokusiran na svoj cilj, a to je izbor Zlate Đurđević u Vrhovni sud, da bi uočio da je sudjelovanje SDSS-a u izvršnoj vlasti Hrvatske pozitivna stvar za Hrvatsku i hrvatsko društvo, a ne negativna. Kad su svi zajedno slavili pobjedu u Oluji, to je bilo svima jasno, ali je u međuvremenu za Pantovčak tu valjda postalo pitanje drugorazredne važnosti. A možda bi za Hrvatsku bilo korisnije da se predsjednik Republike zajedno sa SDSS-om, koji je u vlasti, bori za zabranu pozdrava ZDS ili slično, umjesto što je ušao u rat sa strankom pripadnika jedne manjine, znajući da je dio vladajuće većine. Prozivati SDSS zbog toga beskorisno je, jednako kao što je potpuno nevjerodostojno sadašnje oslanjanje na izjave iz Mosta, koji se odjednom svrstava uz bok Milanoviću. Ako bi Most za Milanovića i SDP postao taj jezičac na vagi kojim bi se spašavao njegov mandat na Pantovčaku, to bi bilo jednako kao da SDP u Rijeci čestita Marinu Miletiću na ulasku u drugi krug lokalnih izbora i još nagovori birače da glasaju za njega. Valjda će politika Pantovčaka ostati vjerodostojnija od toga, jednako kao što bi bilo neuvjerljivo i da spasitelj Vlade u parlamentu sada postane Škorin Domovinski pokret, nakon svih verbalnih ratova koje su vodili zadnjih godinu dana.\nNakon svega onoga što smo vidjeli zadnjih dana i nakon bačene rukavice, moguća su samo dva scenarija: kompromis ili totalni rat. Prije ili kasnije, na neki način bi se izbor novog predsjednika Vrhovnog suda morao odraditi. Predsjednik Republike i premijer morat će na kraju doći do zajedničkog kandidata, jer je sustav postavljen tako da zahtijeva dogovor dvaju poluga vlasti – šefa države koji ima ustavno pravo na svoj prijedlog, i vladajuće većine koja glasa u Saboru, a koja je pod kontrolom premijera.\nAlternativa je totalni rat, doslovno do istrebljenja: ako dogovora ne bude, ili će predsjednik Republike uspjeti rasklimati vladajuću većinu i zabiti klin među one zastupnike koje podržavaju Plenkovićevu Vladu, a kroz poruke koje smo čitali vidimo da je sklon utjecati osobno na zastupnike. Ili će HDZ pokušati opozvati predsjednika Republike dvotrećinskom većinom, koja će biti truli kompromis s onima s kojima u vlast nisu htjeli ulaziti, pa će i Plenkovićev HDZ iz svega izaći kompromitiran i uvaljan u blato, a Milanović ostati poražen.\nSve zajedno, teško se ne složiti, u priči su i ružni, i prljavi, i zli. A sve skupa fa schifo. Umjesto reforme, dobili smo kal.


BIC Akbank T.A.Ş., Saruhanlı, Manisa (Turska) (SWIFT kod).\nBIC Akbank T.A.Ş., Saruhanlı, Manisa\nNaziv banke: Akbank T.A.Ş., Saruhanlı\nUlica: Cumhuriyet Meydanı No : 27\nTelefon: +90 236 3571703\nFaks: +90 236 3571792\nBIC Akbank T.A.Ş., Saruhanlı, Manisa (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Akbank T.A.Ş., Saruhanlı u gradu Manisa je AKBKTRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Akbank T.A.Ş., Saruhanlı u gradu Manisa. Shodno tome, Manisa se nalazi u zemlji Turska. Akbank T.A.Ş., Saruhanlı se može kontaktirati na 236-3571703.


Stijepović: Institucije krive za slabiji turizam - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Vesti > Stijepović: Institucije krive za slabiji turizam\nZa siromašenje turističke ponude Žabljaka i opadanje broja posjetilaca u poređenju sa „zlatnim “ osamdesetim godinama direktor NVO Centar za razvoj Durmitora, Darko Stijepović optužio je državne institucije koje, kako kaže,nemaju strategiju razvoja turizma.\nU saopštenju naslovljenom „Turizam na Žabljaku, nekad i sad“ direktor NVO Centar za razvoj Durmitora, Darko Stijepović podsjeća javnost da je osamdesetih godina na Žabljak, nedjeljno stizalo 25 do 30 autobusa sa turistima iz Grčke, Dubrovnika, Beograda, Novog Sada, a postojao je i ski voz do Prijepolja odakle su autobusima skijaši prevoženi do Žabljaka.\nSve žičare su bile u funkciji a neočišćeni putevi nijesu postojali.\n„Tokom ljetnje turističke sezone u hotelu Jezera samo par mjesta bilo je za domaće goste, sve je bilo prodato unaprijed gosima iz Velike Britanije. Za sportske ekipe se otvarao stari hotel Durmitor. Ipak, mjesta nije bilo za sve pa su sportisti smještani i u učionice osnovne škole u Žabljaku“, podsjeća Stijepović.\nSplavarenje Tarom bilo je čista ekskluziva. Dopušteni su bili samo drveni splavovi sa restriktivnim brojem polazaka. „Ipak, veća je bila tada zarada od 200 drvenih splavova nego od svih aktivnosti koje se danas organizuju na Tari uključujući i spust 5000 gumenih čamaca tokom godine. Splavarenje po osobi je koštalo oko 700 eura.\nProblem je bio samo kako ograničiti potražnju da bi se očuvala autentičnost ponude i zaštita prirode Svjetske baštine održala na viskom nivou“ kaže se u saopštenju.\nSve se to dešavalo kada Crna Gora nije imla Ministarstvo turizma niti Nacionalnu turističku organizaciju, nijesu postojali fakulteti za turizam, niti promotivne akcije tipa Vrela zima i Bijeg na snijeg.\n„Danas imamo sve to, ali nemamo ništa od one zarade i turističke privrede tj. imamo gomilu beskorisnih institucija koje nikako ne mogu da opravdaju svoje postojanje“, zaključuje se u saopštenju NVO Centar za razvoj Durmitora.


EKOLOŠKI AVIONI | agroekonomija\nAvioni su ogromni zagađivači vazduha. Na velikim visinama je ogromna količina izduvnih gasova. Stoga će ekološki avioni značajno doprineti očuvanju životne sredine.\nPrvi ekološki avion na svetu nulte emisije štetnih gasova, koji je u stanju da leti koristeći jedino snagu sistema gorivnih ćelija, obavio je prvi probni let u Nemačkoj 2009. godine sa aerodroma u Hamburgu, saopštili su proizvođači. Ovaj avion može da preleti 750 kilometara, a koristi vodonik kao gorivo. Pokreću ga galvanske ćelije, koje proizvode električnu energiju. Iako se danas dosta nade polaže u vodonično-kiseonične gorivne ćelije, skladištenje vodonika je najveći problem, s obzirom na to da je on u smesi s vazduhom veoma eksplozivan.\nDanas kompanija „Erbas” proizvodi avione Modeli „A320neo“, koji su ekološki, jer su opremljeni visoko efikasnim motorima i „šarklet“ uređajima za krila, što smanjuje potrošnju goriva za 15%, a smanjiće se i emisija ugljen-dioksida za 3,600 t po avionu godišnje.\nNASA radi na dizajniranju ekoloških aviona, koji moraju da ispune određene uslove kao: manja buka, smanjenje štetnih izduvnih gasova i manja potrošnja goriva. Na rešavanju ovoga zadatka angažovana su tri tima stručnjaka. Očekuje se da će ovi američki ekološki avioni moći da lete tek 2025. Godine.


MI: Muka sa Alžircima – BiH daleko od polufinala! – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / MI: Muka sa Alžircima – BiH daleko od polufinala!\nMI: Muka sa Alžircima – BiH daleko od polufinala!\nSrpski rukometaši namučili su se u susretu drugog kola Mediteranskih Igara sa Alžirom 30:29 (13:18), ali na kraju su uspeli da pobede i osvoje bodove koji ih, nadamo se, vode u polufinale. Gol odluke, postigao je Dragan Tubić iz sedmerca desetak sekundi pre kraja. Najefikasniji u redovima Srbije, bio je Nenadić sa sedam golova, dok su Marković i Prodanović postigli po pet. Na golu, Marjanac je sakupio 13 odbrana. U drugom meču grupe, Francuska je pregazila Albaniju sa 58:4, tako da je situacija gotovo jasna. Srbija i Francuska će u polufinale…\nU drugoj grupi, drugi predstavnik sa naših prostora, selekcija BiH se posle poraza od Grčke 26:36 (13:12), najverovatnije oprostila od polufinala, s obzirom da je ranije već poražena od Tunisa 24:26. Za drugo mesto, pored Tunižana, koji su upisali tri pobede, boriće se Turska i Grčka. Italijani imaju dva poraza u dve utakmice.\nGrčka 2 (-1)\nTurska 2 (-1)\nItalija 0 (-1)\n← Prethodni članak EURO 09 na pesku: Hrvatska evropski šampion!\nNaredni članak → MI: Srbija – Albanija 66:8 (32:1)!


NEVEROVATNO! Oborila svetski rekord! Rodila blizance u 74. godini! - Naši u svetu\nObjavljeno 06/09/19 u 21:30\nJedna Indijka verovatno je postavila svetski rekord rodivši blizance u 74. godini, prenosi britanski Telegraf.\n“Veoma sam srećna. Bog je odgovorio na naše molitve”, rekla je Mangajama za BBC posle porođaja.\n“Ništa nije u našim rukama. Šta god da se dogodi desiće se. Sve je u rukama Boga”, rekao je on na pitanje ko će se brinuti za decu u slučaju da se nešto dogodi bračnom paru zbog njihove starosti.\nU razgovoru za Dejli Telegraf, doktorka Umašankar je rekla: „Nama je slučaj uputila lekarska komisija koja je izjavila da je žena dovoljno zdrava da bi mogla da prođe proceduru. Za mene je to bio samo još jedan slučaj”.\n„Ne, to nije bilo zbog rekorda, o rekordima pričaju mediji”, rekla je doktorka Umašankar. „Nismo to nikome rekli ili javno objavljivali, a ona je u bolnici provela poslednjih devet meseci pod našom brigom”, dodala je doktorka.\nNajstarija majka do sada bila je druga Indijanka, Daldžinder Kaur iz Amricara, iz Pundžaba, koja je 2017. godine rodila dete u 72. godini


HONOR 20 PRO cena/specifikacije/recenzija | HONOR Srbija\nRS Proizvodi Smartphone HONOR 20 PRO\nZabeleži svoju kreativnost sa HONOR 20 PRO. U potpunosti redizajnirana četvorostruka kamera dolazi sa najnovijom tehnologijom fotografije i videa, dajući vam priliku da pravite fotografije koje izgledaju kao profesionalne u bilo kom svetlosnom okruženju. Uz ovaj izvanredni telefon sa novim dinamičnim hologramskim dizajnom, HONOR FullView ekranom i zahvaljujući bateriji od 4000mAh koja traje ceo dan, više nikada nećete propustiti ni trenutak.\n32MP selfiji visoke definicije.\nBrz i intuitivniji nego ikada pre, HONOR 20 PRO dolazi sa integrisanim bočnim tasterom za uključivanje sa senzorom otiska prsta.\nOtključajte telefon u trenu samo jednim dodirom.\nSvi pogledi su\nuprti u vaš telefon\nNapravljen da upotpuni vaš stil, dok u ruci izgleda elegantno, potpuno novi dinamični holografski dizajn formira suptilne paterne i naglašava sjaj i kretanja pri različitom osvetljenju i senkama u više dimenzija.\nVodeći na svetu 113 DxOMark Mobile rezultat3\n'' HONOR 20 PRO je vrlo blizu najvišeg ranga našeg DxOMark Mobile rangiranja, zahvaljujući dobrim Foto i Video performansama i činjenici da ne postoje značajne slabe tačke.''-DxOMark\nČetiri džepne kamere za korisnike sa profesionalnom ambicijom\nMožete birati između super širokougaonog objektiva za snimanje epskih pejzaža, telephoto objektiva za ultrajasni zum, macro objektiva za fotografije izbliza i standardnog objektiva za beleženje svakodnevnih trenutaka.\nGlavna kamera od 48MP pravi slike vrhunskog kvaliteta, a sasvim novi širokougaoni objektiv od 117° omogućuje da više toga stane u kadar, čineći snimanje pejzažnih scena ili manjeg prostora lakim. Sa 3x optičkim zumom, možete približiti udaljeni predmet ili napraviti snimak izbliza, sa samo 4cm udaljenosti zahvaljujući macro objektivu.\nf/1.4 otvor blende\nMogućnosti kamere od 48MP su dodatno unapređene dualnim-NPU i dualnim-ISP jedinicama na Kirin 980 AI procesoru.\nKorišćenjem ovog režima, svaki detalj se vidi jasno, čak i u slučaju snimaka napravljenih sa velike udaljenosti.\nŠiroki f/1.4 otvor blende\nstabilizacija slike (IOS)\nHONOR 20 PRO dolazi sa 4-axis OIS-om na glavnoj i telephoto kameri, koje rade u kombinaciji sa Kirin 980 čipom kako bi obezbedile kompenzaciju sočiva u realnom vremenu što ima za cilj smanjeno kretanje subjekta. Sada možete zabeležiti neverovatne fotografije i video sadržaje bez zamućenja, pri slabom osvetljenju.\nSuper noćni režim, koji pokreće AIS algoritam i 4-axis IOS na glavnoj kameri omogućuje jasne fotografije pri slabom osvetljenju, čak i pri neželjenim podrhtavanjima ruku.\nUhvatite mesečevu lepotu\nZahvaljujući 30X digitalnom zumu i velikom 1/2-inčnom Sony senzoru, sada možete fotografisati mesec u svoj njegovoj lepoti. Štaviše, to možete učiniti bez dodatne opreme, držeći telefon u ruci.\nmutni videi pripadaju prošlosti.\nPravite video sadržaje bez dodatne opreme za stabilizaciju. HONOR 20 PRO dolazi sa opcijama Electronic Image Stabilization (EIS) i OIS, koje daju superiorni kvalitet i stabilne video sadržaje, čak i u zahtevnim prilikama.\nHONOR 20 PRO može da snima slow-motion video na 960 fps\nprikaza po sekundi) u 720p, dajući vam mogućnost da osetite svaki delić akcije, prikaz po prikaz, uz neverovatne datelje.\nSelfi kamera visoke rezolucije od 32MP telefona HONOR 20 PRO, kombinuje četiri piksela u jedan veliki piksel kako bi se dobili sjajniji i jasniji selfiji. Potpuno novi AI režimi za ulepšavanje i portrete donose bokeh efekte koji daju neverovatno lepe i kreativne fotografije.\nDo 141 sati\nReprodukcija video sadržaja6\n1. HONOR FullView ekran odnosi se na dizajn telefona sa tankom bazom bez ureza, koji za rezultat ima izuzetno visok odnos ekrana i kućišta. Veličina ekrana je 6,26 inča u punom pravougaoniku, mereno dijagonalno. 2. Prečnik iznosi 4.50mm, na osnovu HONOR internih testova. 3. Rezultat je validan od 18. Septembar 2019. 4. U poređenju sa Kirinom 970, na osnovu internog testiranja. Rezultati mogu varirati u zavisnosti od okruženja. 5. Tipični kapacitet baterije je 4000mAh, a minimalni 3900mAh. 6. Svi podaci se zasnivaju na rezultatima dobijenim u HONOR laboratorijama. Vreme reprodukcije muzičkih i video sadržaja testirano je samo pri korišćenju slušalica. 7. GPU Turbo 3.0 je tehnologija grafičke obrade zasnovana na Kirin čipovima i obuhvata i softversku i hardversku interakciju. Imajte na umu da će samo određene igre biti podržane.\n* Slike proizvoda i prikazani sadržaj na prethodnim stranicama služe samo kao referenca. Stvarne karakteristike proizvoda i specifikacije (uključujući, ali ne ograničavajući se na izgled, boju i veličinu), kao i stvarni prikazni sadržaj (uključujući, ali ne ograničavajući se na pozadine, UI i ikonice), mogu se razlikovati. ** Svi podaci na prethodnim stranicama predstavljaju teoretske vrednosti dobijene od strane HONOR internih laboratorija, putem testova koji se sprovode pod određenim uslovima. Za više informacija pogledajte gorenavedene detalje o proizvodu. Stvarni podaci mogu se razlikovati usled razlika u pojedinim proizvodima, verzijama softvera, uslovima primene i faktorima okoline. Svi podaci su predmet stvarne upotrebe. *** Usled promena nastalih u realnom vremenu, a koje se tiču serije proizvoda i faktora proizvodnje i isporuke, u cilju pružanja tačnih informacija o proizvodu, specifikacijama i funkcijama, HONOR može u stvarnom vremenu prilagoditi tekstualne opise i slike na gorenavedenim stranicama, kako bi odgovarali proizvodima, specifikacijama, indeksima i komponentama stvarnog proizvoda. Informacije o proizvodu podležu takvim promenama i prilagođavanjima bez prethodne najave.


Zašto je RTK duplo jeftiniji od TV Trstenik?\nVi ste ovde: Naslovna // Info servis // Lokalne vesti // Lokalne // Zašto je RTK duplo jeftiniji od TV Trstenik?\nPo podacima koje je Agencija za privatizaciju objavila u javnim pozivima za privatizaciju, najnižu procenjenu vrednost kapitala ima regionalna RTV Kruševac – 13.922 evra, RTV Brus je procenjena na 18.965 evra, a RTV Trstenik vredi 28.988 evra.\nRegionalna televizija, RTK, je dakle duplo jeftinija od TV Trstenik, a ima nižu cenu i od RTV Brus, što i laiku mora da deluje, u najmanju ruku, diskutabilno.\n“Vrednost RTV Kruševac je znatno opala nakon prelaska na digitalno emitovanje, sigurno za desetak miliona dinara. Sada naši analogni predajnici, stubovi, oprema, ne vrede ništa”, kazao je agenciji Beta direktor RTV Kruševac Đorđe Kovačević.\nMeđutim, TV stanica sa regionalnom frekvencijom, bez obzira na navedeno, trebalo bi da vredi više nego dve lokalne TV stanice.\nTakođe, kupac RTK će na raspolaganju imati i više novinara i drugih zaposlenih, nego u preostale dve stanice. Iz regionalne Radio-televizije Kruševac za socijalni program se opredelilo 57 od ukupno 89 radnika, u Radio-televiziji Trstenik 20 od 30 zaposlenih, dok Radio-televiziju Brus napušta 13 od ukupno 18 zaposlenih.\nNa pitanje zašto je RTK procenjen tako nisko, odgovor ćemo verovatno dobiti kada budemo saznali ime novog vlasnika, a prijave za licitaciju traju do 7. avgusta


ULICE PRVOG PRIORITETA OČIŠĆENE OD SNEGA! Vesić: Posuta je 461 tona soli i 181 tona mešavine kamenog agregata! - Informer\nVredni radnici Beograd puta održali su čistim prvi prioritet ulica čija je dužina 1804 kilometara kao i 300 kilometara puteva na teritoriji našeg grada koje su u nadležnosti Republike Srbije, napisao je na svom profilu na Fejsbuku zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić\n- Tokom noći palo je oko pet centimetara snega u centru našeg grada dok su padavine u rubnim delovima grada bile oko deset centimetara. Tokom jutra u jednom trenutku nije bilo padavina u centru grada, ali sneg bez prestanka pada u višim delovima prigradskih opština. Nove padavine očekujemo oko deset sati. Noćas od tri sata počeo je da duva vetar koji je vraćao sneg na kolovoz - napisao je Vesić.\nOn je naglasio da kada se završi čišćenje snega na ulicama prvog prioriteta počeće se sa čišćenjem ulica drugog prioriteta, kao i da javni prevoz neometano funcioniše.\n- Vredni radnici Beograd puta održali su čistim prvi prioritet ulica čija je dužina 1804 kilometara kao i 300 kilometara puteva na teritoriji našeg grada koje su u nadležnosti Republike Srbije. U ovom trenutku, naše ekipe pojačano rade na uključenjima i isključenjima sa autoputa. Tek kada se završi čišćenje ulica prvog prioriteta počeće se sa čišćenjem ulica drugog prioriteta. To će se dogoditi u drugoj polovini dana jer se oko deset sati očekuju nove padavine - istakao je Vesić i dodao:\n- Noćas, od 19-07 sati, je sneg čistilo 160 ljudi koji su radili na 70 kamiona. Posuta je 461 tona soli i 181 tona mešavine kamenog agregata.\nRTS / Informer | Četvrtak, 14. 01. 2021.\n09:57 Beograd 0\n(FOTO) VESIĆ: Sitan sneg pada u Beogradu, preventivno smo posuli oko 200 tona soli, spremni smo za padavine


Hleb za koji vam ne trebaju skupi sastojci... ~ HronoMan\nHome » » Hleb za koji vam ne trebaju skupi sastojci...\nHleb za koji vam ne trebaju skupi sastojci...\n•2 čaše (od kiselog mleka) crnog brašna tip 1100\n•Čaša (od kiselog mleka) ražanog brašna tip 1250\n•Kašičica kima (opciono)\n•1 1/2 čaša (od kiselog mleka) kisele vode - postepeno dodavati vodu dok ne dobijete odgivarajuću konzistenciju.\nSjedinio sam sve suve sastojke, zatim dodao limun i kis. vodu. Mešajte malo duže kašikom, sve dok se lepo ne sjedine sastojci. Smesa treba da vam bude kompaktna, lepljiva i cvrsta odnosno takva da kada zabodete u nju kašiku ona ostane da stoji.\nPodmazao sam kalup mašću i u nju izručio smesu. Namokrio ruke vidom i oblilovao testo. Po površini sam ga išarao nožem i posuo brašnom, pokrio krpom i ostavio da odmori minimum 45 minuta. Hleb je bolji ako fermentise duze, ukoliko ne mozete da cekate i 45 minuta moze da pomogne. Dobro sam zagrejao rernu i ubacio kalup sa hlebom na pečenje. Pekao se na 180 stepeni nekih 45 minuta, zatim na 200 stepeni još 30-ak minuta i to sve ovlaš prekriveno alu. folijom, poslednjih 10/15-ak minuta sam sklonio foliju i pekao na 220 stepeni. Uvio ga u krpu i ostavio tako da prenoći.


Zimska ponuda za Mazdine modele\n27 Feb 2018 - 07:30 Domaće tržište Link\nUkoliko se odlučite za kupovinu Mazde CX-5, automobila prelepih linija i rafinirane čvrstoće, tokom zimske akcije ćete na poklon dobiti set originalnih felni od 17” sa zimskim gumama.\nPonuda sada obuhvata Mazda CX-5 modele od paketa Challenge i više.\n• Inteligentni i-Activ pogon na sva četiri točka ili pogon na prednje točkove\n• Automatski ili manuelni menjač sa 6 stepeni prenosa\nMazda6 sada uz posebnu ponudu\nUkoliko se odlučite za kupovinu Mazde6, dobićete veoma vredan i praktičan poklon - set originalnih Mazda aluminijumskih felni prečnika 17 inča sa zimskim gumama kao i besplatnu navigaciju i metalik boju bez doplate!\nZa automobile sa lagera nudimo posebne cene, o kojima više možete saznati od naših prodajnih savetnika.\nNajpovoljnija ponuda do sada obuhvata Mazda6 modele od paketa Challenge i više, uključujući i model za koji se Mazdini kupci najviše odlučuju – Mazdu6 G165 Revolution. Ovaj automobil donosi najbolji odnos performansi, niske potrošnje, bogato opremljenog paketa Revolution kao i jednostavnog i povoljnog programa održavanja Skyactiv-G benzinskog motora.\nMazdina posebna ponuda za CX-3 traje i dalje\nZa kupce koji se odluče za kupovinu Mazde CX-3, pripremili smo posebnu ponudu: navigacija i metalik boja na poklon.\nMazda vam donosi ponudu za kupovinu svog bestselera sa vrednim poklonom.


Kuca u Novim BanovcimaKuca u Novim Banovcima-Sremska Mitrovica-Stara Pazova\nKuca u Novim Banovcima Sremska Mitrovica / Stara Pazova € 90000\nTip Kuća / House Svrha Sale Kreveti 0 Kupatila 0 Days 36\nNa prodaju kuca u Novim Banovcima blizu auto puta Novi Sad – Beograd. Kuca je na placu od 6 ari, stambene povrsine 300m2. Prizemlje i sprat su potpuno zavrseni i useljivi, potkrovlje je nezavrseno. Mogu biti dve odvojene jedinice. Voda, struja, gas, telefon. Cena 90.000 € Kontakt telefon +381/631737749 Jasminka, Novi Banovci


BIVŠI LIDER POZITIVNE IDE U KINU\n114 pregleda\t68 komentar(a)\nDarko Pajović, Foto: Skupština Crne Gore\n07.05.2018. 18:25h Ažurirano: 07.05.2018. 18:25h\nSkupštinski Odbor za međunarodne odnose i iseljenike dao je pozitivno mišljenje na kandidaturu Darka Pajovića za ambasadora Crne Gore u Kini. Predsjednik Crne Gore Filip Vujanović bi nakon mišljenja Odbora trebalo da ga imenuje za ambasadora.\nPajović je, zajedno sa stranačkim kolegama Azrom Jasavić i Goranom Tuponjom, obezbijedio većinu za izglasavanje povjerenje Vladi Mila Đukanovića krajem januara 2016. godine. Demokratska partija socijalista (DPS) je nakon toga raskinula koaliciju sa Socijaldemokratskom partijom (SDP) i nakon dugotrajnih pregovora formirala tzv. Vladu izbornog povjerenja u kojoj su se nalazili i predstavnici opozicije.\nPajović je pet mjeseci nakon podrške Đukanoviću glasovima DPS-a i manjinskih partija izabran za predsjednika Skupštine umjesto smijenjenog Ranka Krivokapića. Pozitivna je na izborima 16. oktobra iste godine nastupila samostalno i ostala bez parlamentarnog statusa, nakon čega je Pajović podnio ostavku a mjesto vršioca dužnosti predsjednika stranke preuzela Jasavić.\nPajović će na mjestu ambasadora naslijediti Branka Perovića, koga je Vlada opozvala na sjednici 18. januara zbog prestanka manada po sili zakona. Perović je u Pekingu bio od jula 2012. godine. Odbor za međunarodne odnose je na sjednici dao pozitivno mišljenje na kandidaturu Gorana Poleksića za ambasadora u Rumuniji. Poleksić je bivši šef Vojne obavještajne službe.\nOdbor za međunarodne odnose i iseljenikeDarko Pajović\n30.07. 12:42 h\t286\t137784\n30.07. 10:44 h\t1088\t96467\n30.07. 14:39 h\t47\t55399\n30.07. 16:01 h\t203\t52380\n30.07. 18:09 h\t246\t45964\n30.07. 10:44 h\t217\t1088\n30.07. 15:35 h\t154\t323\n30.07. 13:25 h\t121\t701\n30.07. 19:47 h\t86\t3135\t5


NOJER U DUGINIM BOJAMA: Nemac dobio dozvolu da nosi posebnu kapitensku traku | Novosti.rs\n"Uefa je prihvatila argument da je takva traka simbol različitosti i da se zato može svrstati u kategoriju dobrih razloga. On traku nosi kao simbol snažne posvećenosti čitavog tima, različitosti, otvorenosti i toleranciji", navodi se u saopštenju.\nGolman nemačke selekcije je traku nosio na dva meča Evropskog prvenstva protiv Francuske i Portugala, kao i u prijateljskoj utakmici protiv Letonije.\nNa tabeli Grupe F Nemačka kolo pre kraja zauzima drugo mesto sa tri boda, a u poslednjem meču 23. juna dočekuje Mađarsku u Minhenu.\nManuel Nojer kapitenska traka EURO 2020 Fudbalska reprezentacija Nemačke


Pop muzika - Blic Online\nBeogradski sastav "Irie FM" održaće tri ekskluzivna koncerta (5, 6. i 7. juna) u džez kantini "Lisabon", u Kombank dvorani, a Vukašin Marković, frontmen ovog benda, kaže da će na svakom nastupu biti veliki broj prijatelja i gostiju, drugačiji aranžmani pesama i drugačija atmosfera...\nMislite da su pop zvezde bogate? Evo koliko stvarno zarađuju\nMalo koga će iznenaditi činjenica da je pop diva Adel Adkins najplaćenija muzička zvezda u Britaniji, ali činjenica da je do sada zaradila 50 miliona funti prilično je neverovatna.\nGeografija pop muzike: U ovim gradovima se rađaju zvezde!\nOd legendi popularne muzike, Frenka Sinatre, Elvisa, Bitlsa, pa sve do današnjih muzičkih zvezda Britni Spirs, Tejlor Svift i Majli Sajrus – svi oni su odrasli u različitim gradovima i u različitim društvenim okolnostima. Ipak, neki su se zapitali koliko mesto rođenja utiče na to da li će se neki talentovani pevač vinuti u zvezde. I sada su pronašli odgovor na to pitanje.\nNajbolji POP koncerti 2014. godine\nGodina za nama obeležila je pregršt sjajnih koncerata i muzičara koji su punili hale i više noći za redom. Iako je pred nama još nekoliko najavljenih nastupa dok ne ispratimo staru godinu, mi vam donosimo listu koncerata koji su ostavili najviše traga.\nBiber uslikan kako ispisuje grafite u Rio de Žaneiru\nPop pevač Džastin Biber fotografisan je kako ispisuje grafite na zidu jedne zgrade u Rio de Žaneiru u Brazilu, u kome je naruživanje zgrada kažnjivo kaznom zatvora do godinu dana ili globom, objavljeno je na veb sajtu lista O Globo.\n"Eva Braun" poziva fanove da izaberu pesme koje žele da čuju na koncertu\nBečejski pop sastav "Eva Braun" nastupiće na Vračar Rocks festivalu u CZK ,,Božidarac" 8. novembra, u 20 časova.\nPogledajte: Britni Spirs snimila spot za pesmu "Work B**ch"\nBritni Spirs je izbacila dugonajavljivani spot za pesmu "Work Bitch". Nastao je u pustinji, a pevačica se razgolitila.\nPiter Gebrijel umesto u Zagrebu, nastupa u Beogradu\nPiter Gebrijel, svetska pop legenda, autor hita “Sledgehammer”, nastupiće u "Kombank areni", 5. oktobra.\nDebi Rou: Majkl Džekson se drogirao\nBivša žena Majkla Džeksona i majka njegovo dvoje dece izjavila je da će na sudu da svedoči o Džeksonovoj zavisnosti od narkotika.\nRobi Vilijams traži devojke spremne za "strasno ljubljenje"\nGalager: Robi Vilijams je debeli idiot!\nFrontmen "Oejzisa" Lajam Galager je ponovo dobio poriv da komentariše kolege pa je izjavio je da je Robi Vilijams jedan debeli idiot.\nKim Džong Un sastavio devojačku pop grupu\nSevernokorejski lider Kim Džong Un izabrao je članice za novooformljenu pop grupu nazvanu Moranbong.\nBijonse vežbala 20 sati u Areni\nAmerička muzička zvezda veliku svetsku turneju „Mrs. Karter šou“ započeće večerašnjim koncertom u Beogradu, zbog kojeg je veći deo vremena provedenog u našoj prestonici provela uvežbavajući nastup u Areni.


ALBANAC OTKRIO KO STOJI IZA POGROMA SRBA NA KOSOVU 17. MARTA: Ispričao i ko je naručivao ubistva svedoka zločina OVK! - Informer\nin4s.net | 15.01.2018. | 14:23\nALBANAC OTKRIO KO STOJI IZA POGROMA SRBA NA KOSOVU 17. MARTA: Ispričao i ko je naručivao ubistva svedoka zločina OVK!\nSvedok Specijalnog tužilaštva Kosova Škumbin Mehmeti tvrdi da je nasilje u martu 2004. organizovala jedna kriminalna grupa, uz podršku ratnih stranaka, tajne službe i velikih porodica, javlja portal KosSev\nOn je, kako prenosi KosSev, u emisiji televizije "Klan Kosova" izneo detalje u vezi sa ubistvima, tvrdeći da je i on bio deo ove grupe.\nMehmeti je dalje precizirao i za koja je sve ubistva odgovorna ova grupa, a među njima su ubistvo Tahira Zemaja, za kojeg se tvrdilo da je svedočio protiv OVK i pred srpskim tužilaštvom za ratne zločine, zatim predsedavajućeg Demokratske lige Kosova Ibrahima Rugove - Džemajla Mustafe, člana OVK Ramiza Murićija, koji je trebalo da svedoči u slučaju "Klan", važnom sudskom procesu.\nMeđu ubistvima su i ono poslanika LDK Smajla Hadaraja, te pripadnice Kosovske policije Sabahate Tolaj, koja je istraživala Zemajevo ubistvo.\nUpravo za ovo ubistvo Škumbin Mehmeti tvrdi da nije kriv onaj ko je osuđen, već "neko ko nikada nije osuđen" i ko je za ubistvo platio 25.000 evra.\nKako dalje tvrdi ovaj svedok, na meti grupe bio je i Džavit Haljiti.\nMehmeti tvrdi i da su postajala lica koja su bila „zadužena za skrivanje svih tragova zločina koje su počinili pripadnici grupe", a jedan od njih je i dalje deo Kosovske policije.\nZločini koje je počinila ova grupa nisu imali „nikakve veze sa OVK", ali je grupa bila u kontaktu sa zvaničnim nelegalnim tajnim organizacijama „Sigurimin e Atdheut" i ŠIK-om - koji, tvrdi, ne stoji iza ubistava.\nSam Mehmeti je osuđen na 30 godina zatvora za ubistva Unmikovih policajaca 2004. godine kod Podujeva, za šta je okrivljena grupa Albanaca, za koju su kosovski mediji prenosili da se sumnja da ova grupa ima veze i sa organizovanjem 17. marta.\nBio je spreman da svedoči u slučaju "Niš ekspres"\n"Ekspres" je u međuvremenu objavio i da je još jedan od svedoka, inače samozvani agent ŠIK-a, Nazim Blaca, informisao srpske pravosudne organe da je Mehmeti spreman da svedoči u slučaju "Niš ekspres".\nKako dalje prenosi ovaj portal, on je pisanim putem pravosudne organe informisao da je "Škumbin Mehmeti pripadao grupi Fljorima Ejupija, Agrona Sulejmanija (ubijen), Bajrama Kićmarija, Aljbana Dizdarija, Ruždija Šaćirija (ubijen), Ćerima Keljmendija, Ibrahima Keljmedina, Džavita Kosumija itd", te da Škumbin Mehmeti "ima dokaz da je Fljorim Ejupi u slučaju 'Niš ekspres' i jednom događaju navodno imao direktnu podršku Kadrija Veseljija.\nPremijer lažne države Kosovo Ramuš Haradinaj poručuje da su Mehmetijve tvrdnje predmet za sudije i tužioce\n- Bio sam iznenađen njegovim izjavama, sve te izjave trebalo bi da budu predmet za sudije i tužioce, a ne da postanu medijski spektakl - rekao je kosovski premijer Ramuš Haradinaj, prenosi „Lajmi", reagujući na Mehmetijeve navode.\n"Klan" prenosi i da je Mehmeti ukazao na tačna imena počinilaca pojedinih ubistava, ali i da ona neće biti objavljena u emisiji zbog etičkog kodeksa, te da će to biti učinjeno nakon emisije i nakon što oni koji su pomenuti budu kontaktirani.\nU međuvremenu je reagovalo i Specijalno tužilaštvo Kosova, navevši da je preduzelo konkretne radnje u vezi sa Mehmetijevim izjavama, te da je spremno da mu umanji tridesetogodišnju kaznu na koju je osuđen, ukoliko njegovi iskazi rasvetle posleratna ubistva, prenose prištinski mediji.\nSrbi SPC Kosovo ubistva svedok pogrom napadi Haradinaj\nŠOKANTAN INTERVJU ITALIJANSKOG GENERALA: Srpske leševe smo nalazili na sve strane, Šiptari su hteli da ih zbrišu sa Kosova!\nDRAMATIČNO UPOZORENJE RUSKIH ZVANIČNIKA: Šiptari na Kosovu i Metohiji OTIMAJU SRPSKE MANASTIRE!\nRUSIJA UPOZORAVA: Albanci hoće ekonomsku blokadu SPC na KiM!\nMITROPOLIT AMFILOHIJE: SPC ne može da se odrekne Kosova, JER BI SE TAKO ODREKLA SEBE!\nKOSOVO JE PRIORITET I RUSKE CRKVE: SPC i RPC zajedno čuvaju jedinstvo pravoslavlja, poručuje PATRIJARH KIRIL!\nZVANIČAN STAV SPC o dijalogu utvrdiće Sinod


Fantastikologija: Gregori Benford: „Vremenski pejzaž“\nGregori Benford: „Vremenski pejzaž“\nGregori Benford: „Vremenski pejzaž“, „Amber“, Beograd, 1987- Space 1999.\nKadgod nam iz Evrope stigne neki njihov političar, bilo da se zove Šokenbauer, Guzendorf ili na neki treći način, mi se štrecnemo da će on da nas, ne daj Bože, pita za brigu o okolišu. Šta im to uopšte treba i šta ih se samo tiče?! Majku mu, nešto gledam, čak nam je i pravosuđe pod br. 23 u Pregovaračkim poglavljima o pristupanju EU manja crna rupa od poglavlja 27! U pogledu te nesrećne Životne sredine bez konkurencije smo najgori, i ona nam uopšte neće olakšati pregovaračku poziciju!\nStoga, nikako nije slučajno što se svako malo kada se, kao i ovih dana, pokrene ta tema, iz nekog podruma ili skladišta volšebno u svim srpskim knjižarama istovremeno, tek da nas podseti kako nam TO neće biti oprošteno, pojavi nekakva zaostala zaliha poslednjeg izdanja ovog romana iz 1999. godine, inače prvi put od strane ovog malog izdavača (ranije pod drugim imenom) na srpski prevedenog 1987.\nEvo nam, kako vidim obilazeći knjižare, odnedavno i novog kontingenta! Gde ste sada teoretičari zavera...?!\nSjajno delo američkog pisca i astrofizičara Gregorija Benforda (Gregory Benford, 1941.) "Vremenski pejzaž" ("Timescape") premijeru u SAD je imalo 1980. i odmah je nagrađeno sa tri od četiri najvažnije svetske nagrade: dve američke, "Maglina" ("Nebula", 1980.) i "Kembel" ("Campbell Award", 1981.), te trećom, "Britanskom NF nagradom" ("British SF Award", 1980.)!\nElem, u neposrednoj budućnosti došlo je do globalne ekološke katastrofe, društvenog haosa, pogibelji i gladi - sve je satrto i zagađeno, svet umire, a naši potomci pokušavaju "s one strane" da nam u prošlost pošalju poruke i uputstva, ne bi li to sprečili. Nešto kao "Kontakt" Karla Segana, samo nam poruke koje valja dešifrovati ne šalju vanzemaljci izdaleka, već, je li, zemljaci iz drugog vremena! Rečju, komunikacija između epoha uopšte nije jednostavna!\nPored nekih ostvarenja Dž. G. Balarda (James Graham Ballard, 1930-2009.) i Harija Harisona (Harry Harrison, 1925-2012.), na primer njegovog romana "Mesta! Mesta!" ("Make Room! Make Room!" iz 1966. godine), koji je u SAD 1973. filmovan kao "Zeleni sojlent" ("Soylent Green"), kod nas distributerski preveden kao "Zeleno Sunce" (po principu: ma, šta naš gledalac ima da misli šta je to nekakav "sojlentu", majke mu ga spalim, šta da se muči da pamti taj komplikovan naziv i zamara svoje moždane vijuge..), "Vremenski pejzaž" je nesporno jedan od najboljih svetskih "ekoloških" SF-romana!\nJedan od vrhova ovog podžanra!\nIstovremeno je reč i o originalnom romanu iz podžanra vremenskih putovanja (ovde je preciznije: kontakata ili komunikacija), koji je, naravno, utemeljio Herbert Džordž Vels (Herbert George Wells, 1866-1946.) sa svojim svevremenim, do sada dva puta, filmovanim "Vremeplovom" (izvorno "Vremenska mašina: jedan izum" - "The Time Machine: An Invention", 1895.), a posle su ga sledili mnogi u SF-književnosti (na primer Pol Anderson u "Hodnicima vremena"), stripu, na filmu ("Terminator", "Milenijum", "12 majmuna"...), u video-igrama...\nPostoji u ovom ostvarenju jedna zanimljiva podudarnost sa najvećom misterijom 20. veka, sa dilemom za koju zna svaki, ma i površni poznavalac NLO-mitologije. To je teza, odnosno jedna od hipoteza o poreklu posetilaca, koja je možda i poslužila kao inspiracija ovom piscu. Benford nju, kao ugledni doktor nauka i astrofizičar, verovatno pred kolegama ni za živu glavu ne bi priznao kao ideju vodilju.\nNaime, osim pretpostavke o dolasku vanzemaljaca sa neke druge planete, i o etabliranom položaju Zemlje na već milenijumima postojećim komunikacionim međuzvezdanim rutama koje koriste različite rase, pretpostavke koja je osnažena posle otmice Barnija i Beti Hil, kao i o hipotezi o planeti posetilaca koja je u nekoj drugoj dimenziji, posle incidenta za Božić 1980. godine, baš u sezoni kada je prvi put objavljen njegov "Vremenski pejzaž", u vojnoj bazi sa nuklearnim oružjem Bentvoter, preciznije u šumi Rendelšam u Engleskoj, opet je u prvi plan izbila mogućnost da su neki NLO-i stigli iz budućnosti. Ne ulazeći u to da li je njihov put odande amo bio karta u jednom pravcu, pa već vekovima imaju baze negde po najvećim zabitima Zemlje, ili svako mao dolaze odande, hipnotisani vojnici su svedočili da su posetioci naši potomci koji iz u budućnosti, iz ekološki uništene sredine dolaze ovamo, da pokušavaju da utiču na svest naših savremenika i njihovih predaka, ali da im nije dozvoljeno da se neposredno mešaju u naša posla.\nIz romana je, kao i u slučaju čuvenih "Zakona robotike" Isaka Asimova, proistekao i "Benfordov zakon polemike" ("Benford's law of controversy"), koji bi se jednostavno mogao prevesti i ovako: "Strast je obrnuto proporcionalna količini raspoloživih informacija" ("Passion is inversely proportional to the amount of real information available"). Više je nego očigledno da srpski političari pojma nemaju o ovom romanu (pazite, sada uopšte ne insistiram na tome da su ga pročitali, jer...)!\nJedini problem koji autor nije mogao da reši je vremensko pozicioniranje i datiranje događaja. I ovde se pokazalo da je krajnje nezahvalno, uostalom kao i u izvrsnom romanu "Ja sam legenda" Ričarda Metisona ili "Srebrnim skakavcima"/"Marsovskim hronikama" Reja Bredberija (a o drugim, uglavnom lošijim delima da i ne govorimo!), pokušavati precizno smeštati događaje u budućnosti i za njih određivati godine. To je unapred na neuspeh osuđena rabota!\nOvde je, u romanu koji je pisan oko 1979. godine, nepotrebno sve smešteno u dva relativno bliska intervala. Hajde-de što je autor išao unazad, pa se vezao za 1963 - 1974. godinu, ali onda je epilog komunikacije smestio u 1998. Danas ovakav postupak na neiskusnog čitaoca može da ostavi utisak prevaziđenog ostvarenja - a ono to apsolutno nije!\nŠto se tehničke opreme knjiga tiče, nažalost, uštede radi, naši izdavači sve ređe naručuju namenske ilustracije, ali koliko je primerena ova vanserijska, kreirana od Boba Živkovića, najbolje svedoči to što decenijama nije menjana. A i on je za nju svojevremeno dobio našu godišnju fandomsku SF-nagradu!\nOvde moram malo da zastanem, jer retko kada se ilustracija na koricama SF ili F knjige, a posebno srpskog autora, tako promišljeno realizuje, očigledno sa nekakvim konceptom koji je umetnik nedvosmisleno imao na umu, naravno vezanim za sadržaj onoga što ilustruje. Živković je za ovu dvodelnu 1988. opravdano primio godišnju nagradu beogradskog društva prijatelja naučne fantastike "Lazar Komarčić".\nO papiru koja je namenjen unutrašnjim tabacima bolje da i ne govorim! Naši izdavači kao da su zaboravili da pored žute postoji i bela hartija... Oprobani izgovor je, naravno, da nije, ne daj Bože, u pitanju njihovo ciketanjenje, već da je to nekakav reciklirani papir koji tobože čuva okoliš, ali ne želim da verujem da bi nam veće poštovanje ekologije donosilo takve, upravo proporcionalne čitalačke pogibelji, jer lepo veli Benford u svom zakonu...\nОбјавио Fantastikologija у 04:00\nSlobodan Ivkov: Tamara Lujak: "Rečnik straha"\nSlobodan Ivkov: Žika Bogdanović: "Um i zaum"\nSlobodan Maldini: „Soba No. 3327“


Dana 15. veljače 2019. godine kupljeno je 867 dionica oznake HT po prosječnoj ponderiranoj cijeni od 160,6349 kn po dionici, što predstavlja 0,001062 % temeljnog kapitala Društva.\nNakon navedenih stjecanja, HT d.d. posjeduje ukupno 490.066 vlastitih dionica, koje čine 0,600056 % temeljnog kapitala. Temeljni kapital iznosi 9.822.853.500,00 kuna i podijeljen je na 81.670.064 dionice bez nominalnog iznosa.


Poslovni objekti - praćenje gradilišta (2/38): NSBuild Forum\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t13 okt 2015 22:45\t#21\nŠta se desilo sa izgradnjom Nina Medije?\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t13 okt 2015 23:08\t#22\nGradilište stoji jer je izgradjen sprat više.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t14 okt 2015 02:38\t#23\nIstu informaciju je dao Duke pre nekog vremena, tako da ima nesto u tome.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t14 okt 2015 02:46\t#24\nAko je to tacno, nije mi jasna logika kad je preko puta Univer Alba.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t14 okt 2015 03:24\t#25\nNije cak ni preko puta. 15 metara desno. Takodje ima i Rodic malo nize niz put (200tinak metara nize). Imaju svi posla koliko vidim.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t03 nov 2015 11:40\t#26\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, limanac, Yokai, Novajlija, romanempire, Blavak, Bogdus, Light\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t05 nov 2015 11:05\t#27\nOvde ce se izgleda graditi poslovni prostor P+5. To sam cuo od radnika koji tu trenutno sklanjaju neki zaostali sut. Inace, zemljiste je u vlasnistvu Minakve, pa mi nije jasno za koga ce se to graditi.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t05 nov 2015 17:33\t#28\nMinakva je kompanija koja raste konstatno. Iznenadio sam se kad sam cuo da drze skoro trecinu trzista mineralne vode. Tako da me ne bi cudilo da grade jos jedan objekat. Ali inace, mogu uvek prodati zemljiste nekom\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t05 nov 2015 18:03\t#29\nNaravno, verovatno i jesu prodali, ali ko zna. A prosto je greota bilo gledati kada su na tom mestu pre nekog vremena rusilu jednu prelepu kucu sa sve bazenom. Onda mi je postalo jasno koliko para imaju kad im ni to nije problem da tek tako sruse.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t05 nov 2015 18:38\t#30\nNe bi me cudilo da sruse i onu drugu, posto je i ta u vlasnistvu Minakve. Inace, Minakva ima u vlasnistvu nekoliko placeva u Polgar Andrasa.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t05 nov 2015 22:11\t#31\nAko se ne varam i ovde na tabli piše da je kuća njihova:\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t05 nov 2015 23:49\t#32\nvaljan, SSJ5, sve je to njihovo.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t09 nov 2015 04:49\t#33\nProlazio sam prekjuce ovuda i nisam video da se ista radi (cak ni ciscenje terena, a plac pun Minakvinih kamiona kao i obicno). Da li su dali neki rok za pocetak gradnje ili nesto?\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t09 nov 2015 08:15\t#34\nTo je zato sto su dan ranije zavrsili, zatrpavali su bazen i sada je na tom mestu sve ravno. A kada ce krenuti neki novi radovi, to pojma nemam. Ovu pricu sam cuo od radnika, tako da se to tek sprema, cini mi se.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t09 nov 2015 08:19\t#35\nVerovatno onda na prolece. Kao sto rekoh nadam se da ce porusiti i onu kucerinu pored. Iako izgleda ok, nije joj mesto tu. Pogotovo ne pored poslovnog objekta.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t09 nov 2015 08:25\t#36\nNe znam koliko je to realno ocekivati/nadati se, jer tamo dolaze i odlaze automobili (dakle, neko zivi tu), dok u onoj kuci koja je srusena da bi tu bio parking za kamione ( ) skoro pa nikada nikog nisam video (iako imam dobar pogled ).\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t09 nov 2015 09:30\t#37\nNe zivi tu niko za stalno (koliko ja znam), to je jos jedna od centrala Minakve. Ako prodjes oko podneva ili kasnije, mozes videti da povremeno prolaze hemicari i tehnolozi ispred kuce.\nPoslednja izmena: 09 nov 2015 09:34 od Yokai.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t13 nov 2015 11:48\t#38\nPrimetio sam danas nekoliko ljudi. I postavili su ovu kucicu.\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t13 nov 2015 15:57\t#39\nJuče sam prošao peške tuda oko 15, i bilo je sve sablasno prazno, kada sam se vraćao oko 16:15 ceo plac je bio pun Minakvinih kamiona - moguće da su ih sve sklonili negde da bi mogli da rade na placu, a kad je krenulo da zalazi sunce vratili su kamione da "prespavaju"...\nPoslovni objekti - praćenje gradilišta\t16 nov 2015 13:13\t#40\nRade nesto vezano za novu trafostanicu, a video sam i "ljude u odelima". Inace, sad je ovaj plac ponegde ogradjen crvenom trakom.\nKao da nije dovoljno sto ce mi i ta nova zgrada delimicno zatvoriti pogled ka Fruskoj gori, uskoro necu videti ni limanske kule.\nZahvalnici: Dukelander, kasko, Novajlija, Blavak, Light


Ducati od 2023. novi proizvođač mašina za MotoE - Moto Berza\nDucati od 2023. novi proizvođač mašina za MotoE\nNakon što je saopšteno da Energica više neće biti dobavljač mašina za MotoE šampionat, sada znamo ko će zameniti malu italijansku kompaniju.\nTo će biti mnogo poznatije ime s Apenina – Ducati. Sama vest je pomalo iznenađujuća, pogotovo što uključuje poznato ime, koje pritom dosad nije bilo toliko zainteresovano za električne motocikle.\nNa detalje o električnoj Ducati gran pri mašini ćemo svakako morati da sačekamo kako se 2023. bude približavala, a reper će svakako biti odlazeća Energica Ego Corsa.\nIzvršni direktor italijanskog giganta, Klaudio Domenikali, naglasio je da će program voditi u razvoj proizvodne mašine, ali je napomenuo da je ne treba očekivati pre 2025. godine.\n„Ponosni smo na ovo partnerstvo, jer predstavlja istorijski trenutak za našu kompaniju. Ducati uvek gleda u budućnost, a svaki put kada ulazi u novi svet, to radi s namerom da napravi najbolji mogući proizvod.“\n„Ducati već godinama proučava električne pogonske sklopove, koje ćemo sada moći da razvijamo u poznatim trkačkim uslovima.“\n„Radićemo da svim učesnicima FIM MotoE šampionata omogućimo mašine visokih perfromansi i male težine.“\nKako navodi Domenikali, faktor koji najviše ograničava proizvodni električni superbajk je baterija. Pre svega, biće potrebno uvesti novu tehnologiju kako bi se zamenila aktuelna litijumska opcija.\nUpravo bi ta tehnologija mogla da bude odskočna daska za dalji razvoj električnih motocikala i da im omogući da po performansama budu egal sa modelima koje pokreću klasični agregati s unutrašnjim sagorevanjem.\nPrema novom ugovoru, Ducati će biti dobavljač MotoE mašina do 2026. godine. Najmanje. Ostaje nam samo da vidimo hoće li trkački program, tj. u kojoj meri, biti polazna tačka za razvoj uličnih mašina.\nKo je bolje vozio u prvom, a ko u drugom delu sezone?\nIzuzetno je zanimljivo uporediti... Detaljnije »\nDodeljene nagrade najboljim MotoGP i WSBK vozačima\nSvetski šampioni iz prethodne dv... Detaljnije »\nKatalunja produžila ugovor, ali MotoGP želi manje trka u Španiji\nStaza Katalunja u Barseloni je p... Detaljnije »\nStigao je privremeni WSBK kalendar za 2022.\nWSBK šampionat će izgledati drug... Detaljnije »\nObjavljena lista vozača sa najviše padova u 2021.\nEvo koji vozači su najčešće pada... Detaljnije »\nToprak Razgatlioglu je novi WSBK šampion\nTurski vozač prekinuo šestogodiš... Detaljnije »\nKvartararo želi da sačeka pre potpisivanja novog ugovora\nPrvi predsezonski test za naredn... Detaljnije »\nRosi će provozati Ducati MotoGP motocikl\nTest vozač Ducatija, Mikele Piro... Detaljnije »\nPoznata lista MotoGP timova i vozača za 2022.\nObjavljena je privremena lista u... Detaljnije »\nNajbolje grafike kaciga Valentina Rosija\nValentino Rosi je tokom svoje bo... Detaljnije »\nValentino Rosi zvanično proglašen za MotoGP legendu\nValentino Rosi je na zvaničnoj c... Detaljnije »\nBanjaja pobedio u Valensiji, Valentino Rosi se oprostio od MotoGP-a\nFrančesko Banjaja je trijumfovao... Detaljnije »


Rektor Nikolić i ambasador Galip razgovarali o unapređenju saradnje sa turskim univerzitetima\n/ Rektorat /Vijesti /Rektor Nikolić i ambasador Galip razgovarali o unapređenju saradnje sa turskim univerzitetima\nRektor Univerziteta Crne Gore prof. dr Danilo Nikolić razgovarao je sa turskim ambasadorom u Crnoj Gori Serhatom Galipom o mogućnostima za unapređenje postojeće i uspostavljanje nove saradnje sa visokoškolskim ustanovama u Turskoj.\nPosebna pažnja na sastanku posvećena je izučavanju turskog jezika na Univerzitetu Crne Gore. U tom kontekstu, na sastanku je saopšteno da bi izučavanje i bolje poznavanje turskog jezika doprinijelo naučnoistraživačkom radu u društveno-humanističkim naukama. Posebno, ako se ima u vidu da Crna Gora i Turska dijele zajedničku kulturu i istoriju i da postoji veliki broj dokumenata u turskim državnim arhivima koji nijesu prevedeni na naš jezik.\nRektor Nikolić i ambasador Galip razgovarali su o mogućnosti za uspostavljanje bliže saradnje sa turskim univerzitetima. Trenutno, Univerzitet Crne Gore, osim bilateralne saradnje, sa turskim univerzitetima sarađuje i kroz program Evropske unije Erasmus plus i program razmjene studenata i osoblja Mevlana, koji finansira Vlada Turske. Član je i Balkanske univerzitetske asocijacije, čiji je osnivač Univerzitet u Trakiji, sa kojim Univerzitet Crne Gore sarađuje kroz Mevlana program.\nRektor Nikolić je ukazao da se univerzitetska i saradnja dvije zemlje može, osim u oblasti društveno-humanističkih nauka, dalje razvijati i u oblasti tehničko-tehnoloških nauka i umjetnosti.\nAmbasador Galip kazao je da će turska Agencija za međunarodnu saradnju i koordinaciju u Crnoj Gori (TIKA) nastaviti da finansira izgradnju Fakulteta dramskih umjetnosti u okviru Univerzitetskog kompleksa – Akademija umjetnosti na Cetinju. On je pozvao Univerzitet Crne Gore da naredne godine prijavi projekte koje bi mogla da finansira TIKA.\nSastanku su, osim rektora Nikolića i ambasadora Galipa, prisustvovali i prorektorica Univerziteta Crne Gore prof. dr Đurđica Perović i v.d. direktora turskog kulturnog centra „Yunus Emre“ Can Güray.


NOVI PARAZIT (LOTMARIA PASSIM) ZBRISAO PČELINjE ZAJEDNICE NA NOVOM ZELANDU? | Savez pčelarskih organizacija Srbije\nNOVI PARAZIT (LOTMARIA PASSIM) ZBRISAO PČELINjE ZAJEDNICE NA NOVOM ZELANDU?\nDatum objavljivanja vesti: 23. juna 2015.\nNezavisni istraživači su identifikovali novog parazita pčela na poluostrvu Koromandel, jednom od nekoliko regiona širom Novog Zelanda u kojima su prijavljeni gubici na hiljade pčelinjih zajednica tokom proteklog proleća i značajno smanjeni prinosi meda.\nLotmaria passim, parazit koji napada creva pčele, otkriven je od strane tima američkih naučnika pre oko 6 meseci.\nPotvrđeno prisustvo ovog parazita u košnicama na poluostrvu Koromandel diglo je uzbunu i unelo nemir među pčelare koji se sada plaše još jednog izazova u svojoj branši, a koji se već deceniju i po bore sa varoom (varoa je na Severnom ostrvu ove države prvi put viđena 2000. godine).\nIzvori među pčelarskim poslenicima na Novom Zelandu navode da su tokom prošlog proleća zabeležili masovne gubitke, te da je na poluostrvu Koromandel stradalo na hiljade pčelinjih zajednica. Naime, izveštaji sugerišu da je i do 95% pčela nestalo bez traga iz svake košnice, a profesionalni pčelari iz regije su prijavili smanjenje prinosa meda i do 65%.\nSlični izveštaji o gubicima pčelinjih zajednica su se pojavili i u regionima Raglan i Vairarapa, dok su pčelari hobisti iz Kenterberi regije još prošle jeseni prijavljivali velika stradanja zajednica u gradu Krajstčerč (Krajstčerč je najveći grad Južnog ostrva Novi Zeland i drugi po veličini u državi).\nOno što je značajno jeste da su preživele pčelinje zajednice imale visok nivo prisustva Nosema apis i Nosema ceranae, dva takođe nedavno otkrivena parazita koji nastanjuju i napadaju srednje crevo pčele. Opasniji soj, Nosema ceranae, identifikovan je pre desetak godina samo kod zapadnih pčela, a na Koromandel poluostrvu se prvi put pojavio 2010. godine. Nosema ceranae je viđena kao mogući uzrok sindroma masovnog izumiranja pčelinjih zajednica (engl. Colony Collapse Disorder ili skraćeno CCD) u Sjedinjenim Američkim Državama, iako veliki broj naučnika osporava tu vezu jer se Nosema ceranae takođe nalazi i u zdravim pčelinjim zajednicama.\nProfesionalna pčelarka i naučnica sa poluostrva Koromandel, dr Oksana Borovik, navodi da se nestanak velikog broja pčelinjih zajednica, između kraja avgusta i početka decembra, dogodio veoma brzo, te da je sve izgledalo poražavajuće, a gubitak u prinosima je iznosio 65%. Kada se 15 drugih pčelara sa ovog poluostrva sastalo i uporedilo svoje beleške, ispalo je da su se gotovo svi suočili sa velikim gubicima.\nNakon prijave velikih gubitaka, odlučili smo da izvršimo testove da li su možda pesticidi uzročnici velikog stradanja, međutim nismo našli ikakve dokaze za to niti rezidue bilo kog pesticida – rekla je Borovik.\nDr Oksana Borovik je otkrila prisustvo patogena Nosema ceranae u 50 svojih košnica, kako onih vidno zdravih i vitalnih, tako i primetno bolesnih zajednica, te je počela da traži drugi uzrok problema.\nDr Borovik, kao pčelarski naučnik i genetičar, upitala se da li je možda Lotmaria passim, patogen koji je pre 6 meseci otkriven od strane tima istraživača u Sjedinjenim Američkim Državama, bio prisutan u njenim košnicama, i da li možda postoji sinergistička veza između ovog i drugih parazita, kao što je na primer Nosema ceranae. Na kraju, DNK testovi koje je sproveo Džon Mekej sa univerziteta u Gizbornu, potvrdili su prisustvo novog patogena – Lotmaria passim.\nOvo je prvi put da je prisustvo ovog parazita zabeleženo na Novom Zelandu, verovatno zato što do sada nikome nije ni palo na pamet da ga traži. Mi ne znamo da li Lotmaria passim ubija naše pčele, ali smo sigurni da smo otkrili novog parazita koji može biti uzročnik velikog stradanja. Sada slede dalja istraživanja, a neophodno je utvrditi i da li postoji sinergistička veza između Lotmaria passim i Nosema ceranae – navodi Borovik.\nNaučnik i istraživač, dr Mark Gudvin, potvrdio je da trenutno ne postoje ikakva saznanja koja mogu dovesti u vezu novi patogen i masovne gubitke pčelinjih zajednica proteklog proleća. On pretpostavlja da je novotkriveni organizam na Novom Zelandu u stvari već prisutan neko vreme, osim ako je u pitanju potpuno „novi upad“ kao rezultat biosigurnosnog neuspeha. Zato se ne zna da li je ovaj parazit upravo došao, ili je već godinama prisutan na Novom Zelandu. Gudvin je rekao da je veoma teško istražiti uzroke prijavljenih uginuća zajednica prošlog proleća, jer je dosta vremena prošlo, a većina pčela je nestala iz košnica, pa naučnici mogu da uzorkuju samo preostale pčele koje su ostale u košnicama.\nNeke informacije imamo, ali smo i dalje daleko od utvrđivanja uzroka stradanja zajednica. Ovde govorimo o hiljadama stradalih pčelinjih društava. Pčelari sa kojima sam razgovarao, prijavljuju da je i do 60% košnica na njihovim pčelinjacima pogođeno iznenadnim nestankom pčela. To su zaista veliki brojevi – navodi Gudvin.\nPristigli izveštaji iz regiona Vairarapa, kao i simptomi i znaci koji se opisuju u slučaju njihovih gubitaka, slični su zapažanjima na poluostrvu Koromandel. Ako dođe do zaraze u samoj košnici, Gudvin kaže da u tom slučaju bolesna pčela često napusti košnicu da bi sačuvala zajednicu, a takvo ponašanje se beleži i u slučaju kada je društvo jako zaraženo varoom. Od preživelih zajednica na poluostrvu Koromandel, veliki broj se oporavio u smislu povećanja broja pčela, ali nedovoljno da obezbedi prinose meda. Naučnici su spojili nekoliko košnica, te pronašli da šta god je izazvalo problem, nije se širilo iz jedne košnice u drugu.\nNaučnici su voljni da istraže i vezu između stradanja zajednica na poluostrvu Koromandel i sindroma masovnog izumiranja pčelinjih zajednica (Colony Collapse Disorder), koji je okrivljen za ogromne gubitke pčela u Severnoj Americi i Evropi. Gudvin navodi da je opis problema i način do kog je došlo do gubitaka, na neki način, veoma sličan onom u CCD-u. Razlika je samo u vremenu. Naime, gubici kod CCD-a obično nastaju u jesen, dok su ovi na poluostrvu Koromandel dogodili u proleće. Da li je to od značaja ili ne, u ovom trenutku nije poznato. Jedno je sigurno, a to je da je za pogođene pčelare ove godine ovo veliki problem. Međutim, pitanje je da li će se isti problem javiti i naredne godine?\nIzvor: Ivan Brndušić, Novi Zeland (www.stuff.co.nz/business/farming/agribusiness/69531572/Bee-colonies-wiped-out-as-new-parasite-spreads-through-New-Zealand)\n< KRAĐA KOŠNICA U ZAJEČARU


Atomski zdesna : Nadlanu.com\nObjavljeno 18. mar 2014. / 13:16:16\nNovi film Srđana Dragojevića "Atomski s desna" 9.…\nUloge tumače glumci iz svih krajeva bivše Jugoslavije - Srđan Todorović, Branko Đurić, Tanja Ribič, Nataša Janjić, Uroš Đurić, Bojan Navojec, Mima Karadžić, Ana Kostovska, Miloš Samolov, Hristina Popović, Zoran Cvijanović, Mira Banjac, Goran Navojec, Isidora Simijonovič, Mladen Nelević, Dubravka Vukotić, Brane Sturbej, Božidar Zuber.\natomski s desnaatomski zdesnasrđan dragojević


ISTRAŽIVANJE MEĐU BANJALUČANIMA: Srpska ide u lošem, najveći grad RS u dobrom pravcu | Banjaluka.net\nTo je jedan od rezultata istraživanja javnog mnjenja u Banjaluci koje je od 2. do 13. juna provela agencija „Ipsos strategic marketing“, a naručio SNSD. Kompletno istraživanje je u posjedu Srpskainfo.\nKako je navedeno, istraživanjem su obuhvaćena 802 punoljetna ispitanika Banjaluke, gradskih i prigradskih naselja, tip istraživanja je CATI (komjuterski podržano telefonsko istraživanje), a prosječna dužina trajanja razgovora bila je 25 minuta.\n– Neizvjesna situacija sa viruskom korona može drastično da utiče na izlaznost, a samim tim i na rezultate izbora. Da biste u vrijeme pandemije, uz poštovanje svih mjera, izašli na izbore, treba da budete izuzetno motivisani. Tada posebno dolazi do izražaja snaga onih partija koje imaju razvijenu, jaku infrastrukturu, a zna se ko to ima u Republici Srpskoj – tvrdi naš izvor, insistirajući na anonimnosti.\n– Dakle, moguća je promjena trendova, mada je teško vjerovati da se može desti velika oscilacija. Pomenuto istraživanje je samo početno ispitivanje pulsa građana, dok je za bilo kakav dalji rezultat potreban ozbiljan rad, izborna strategija, rad na terenu, definisanje ključnih poruka, poznavanje strukture glasača. Takođe, treba biti oprezan prema telefonskom istraživanju zbog uzorka koji se na takav način uzima. Ko danas ima fiksni telefon? – zaključuje sagovornik Srpskainfo.\nOznake: Draško Stanivuković, Igor Radojičić, istraživanje


Футбол: “Балкански“ и “Желюша“ претърпяха загуби\nФутболистите на “Балкански“ загубиха днес в Спортния комплекс Парк в Димитровград с 0:4 (0:1) от отбора на “Будучност“ от Поповац, в рамките на 23-ия кръг на Зона Юг. Голмайстори за гостите бяха Лазаревич в 16-та, […]\nOvog vikenda ljubitelji fudbala u Dimitrovgradu imaće priliku da vide dva okružna derbija u sportskom centru „Park“. U subotu 24. septembra, fudbalski klub „Balkanski“ dočekuje „Lužnicu“ iz Babušnice u okviru 7. kola fudbalske […]


Evropski olimpijski odbor podržava FIBA-u\nPredsjednik Evropskog olimpijskog odbora (EOC) Patrick Hickey podržao je odluku FIBA da suspendira 14 nacionalnih saveza s Europskog prvenstva 2017. godine i poručio da privatne tvrtke ne mogu voditi glavnu riječ u košarci.\n“U potpunosti podržavam Patrick Baumann (glavni tajnik FIBA-e). Duže vrijeme pokušavam ukazati na opasnost jer profitabilne organizacije žele oteti sport. Ako ih sada ‘ne ubijemo’ sve će se oteti kontroli”, prenosi Tanjug Hickeyjevu izjavu.\nFIBA Europa suspendirala je 14 reprezentacija, jer se klubovi iz tih zemalja žele natjecati u Eurokupu.\nHickey ističe da bi, ako se ovako nastavi, privatne tvrtke mogle preuzeti i organizaciju Olimpijskih igara.\n“FIBA je apsolutno u pravu i učinit ćemo sve da je podržimo”, zaključio je Hickey.\nZbog posljednjih događanja i sukoba FIBA-e i nacionalnih saveza, reprezentaciji Srbije prijeti gubitak domaćinstvo kvalifikacijskog turnira za Olimpijske igre, koji bi se trebao održati u srpnju u Beogradu, podsjeća Tanjug.\nPreminuo prvi afrički predsjednik FIBA-e Senegalac Abdoulaye Moreau


Zlatar - ZLATAR-TURIST, NOVA VAROŠ, TURIZAM NA ZLATARU\nSunday -- May - 26. - 2013 === 07:19 AM CEST POČETNA\nVILA "ZLATARSKI SAN" - ZLATAR (NOVA VAROŠ)\nVila "Zlatarski san" je locirana na planini Zlatar, na pola puta do crnogorskog primorja, u sklopu turističkog naselja zvanog Babića Brdo iznad Nove Varoši od koje je udaljena oko 2,5 km. Objekat se nalazi u neposrednoj blizini Centra za rehabilitaciju "Zlatar", na 1300 metara nadmorske visine. Lokacija Vile "Zlatarski san":\n- 62km od Užica - 260km od Beograda - 2,5 km od Nove Varoši Pročitaj DETALJNIJE\ndetaljnije (323 reči) Komentari (0) Trackbacks (0)\nPANSIONI "GNEZDO" - ZLATAR, NOVA VAROŠ\nAko zaista želite da se odmorite u čistom vaduhu i prirodi kojom još uvek zvoni cvrkut ptica i opija miris četinara i livadskog cveća, a da imate sve usluge ljubaznih domaćina: DOĐITE U PANSIONE "GNEZDO".\nPansioni "GNEZDO" se nalaze na Zlataru 4(četiri) kilometra od centra Nove Varoši.\nMesto na kome se nalaze, podseća na Rajsku dolinu u kojoj je sve kao u bajci...\nDođite da se uverite: DA POSTOJE RAJSKA MESTA I NA ZEMLJI...\nI to, verujte: Na Zlataru u Pansionima "GNEZDO"...\ndetaljnije (62 reči) Komentari (1) Trackbacks (0)\nNajnoviji tekst: 07/30 08:17AM od sakeee\nVILA BOROVI - ZLATAR, NOVA VAROŠ\nВ И Л А Б О Р О В И\nВила „Борови” се налази у центру туристичке зоне ваздушне бање Златар. Удаљена је око 30 метара од РХ центра „Златар” с јужне, осунчане падине до самих пешачких стаза и спорских терена.\ndetaljnije (388 reči) Komentari (4) Trackbacks (0)\nNajnoviji tekst: 01/04 03:02PM od Tijana\nSOBE "ZEČEVIĆ" - ZLATAR, NOVA VAROŠ\nPrivatni smeštaj u srcu vazdušne banje u sobama "Zecevic" na Zlataru:\nDvokrevetna soba sa kupatilom, Apartman sa kupatilom, kuhinjom, TV -\nkablovska. U ponudi je domaca kuhinja: Zlatarski sir, Heljdopita, i\ndrugi specijaliteti sa Zlatara.Kuća se nalazi na Zlataru, na 100 m od\nRH Centra "Zlatar".U blizini se nalaze:\nski staza i trim staza, sportski teren. detaljnije (7 reči) Komentari (0) Trackbacks (0)\nSOBE "GRBOVIĆ" - ZLATAR\nSOBE "GRBOVIĆ" NA ZLATARU\nPrivatni smeštaj u srcu vazdušne banje u sobama "Grbović" na Zlataru: Jednokrevetna soba, dvokrevetna soba sa kupatilom, Apartman sa kupatilom, kuhinjom, TV - kablovska. Kuća se nalazi na Zlataru, na 200 m od RH Centra "Zlatar". U blizini se nalaze: ski staza i trim staza, Sala za stoni tenis, Sportski teren. detaljnije (44 reči) Komentari (2) Trackbacks (0)\nNajnoviji tekst: 08/23 05:42AM od sladjanasimic\ndetaljnije (833 reči) Komentari (0) Trackbacks (0)\nPROJEKTI TURISTIČKOG RAZVOJA NOVE VAROŠI\nPoslovni fakultet Valjevo Univerziteta Singidunum počeo je realizaciju\nstručne podrške turističkom razvoju Nove Varoši projektom "Promocija i\nrazvoj turističke destinacije kroz saradnju i upoznavanje dobre prakse u\nRegiji Emilija Romanja". Masterima turizma i hotelijerstva Filipu Đokoviću i\nIvani Damnjanović ovaj program odobren je od Kancelarije regije Emilija\nRomanja u Beogradu. Oni su krajem maja, zajedno sa delegacijom opštine Nova\nVaroš koju je predvodio predsednik Slaviša Purić, bili na studijskom\nboravku u Italiji. U univerzitetskom centru Bertinoro održana su predavanja\no pisanju projekata EU, religijskom i banjskom turizmu, kao i turizmu u\ndetaljnije (154 reči) Komentari (0) Trackbacks (0)\n"ZLATNE RUKE ZLATARA" 2010. - NOVA VAROŠ\nU Novoj Varoši se održava peta po redu manifestacija "Zlatne Ruke Zlatara".\nManifestaciju organizuje Turističko sportski centar "Zlatar" u cilju negovanja i očuvanja narodnog stvaralaštva. Učesnici manifestacije predstaviće opštinu Nova Varoš kroz jela, pića, odevne predmete, stare zanate , običaje ..... Vreme je bilo sunčano pa je prvi dan manifestacije na otvorenom prostoru u centru grada protekao u dosta lepoj atmosferi. Ono što se da primetiti, to je pomalo birokratski odnos vlasti prema učesnicima. U priči sa učesnicima manifestacije većina učesnika nisu imali pohvalne reči prema svojim lokalnim upravama, bez obzira odakle dolaze. Pominjali su pohvalno samo pojedince i zahvaljivali se njima. Bilo je izloženo dosta radova a Vi pogledajte delić atmosfere.\nNa slici: JOVANA PURIĆ sa svojim slikama\ndetaljnije (163 reči) Komentari (0) Trackbacks (0)\nPARK ZA ODMOR "VILOVI" - ZLATAR, NOVA VAROŠ\nPARK ZA ODMOR "VILOVI"\nPark se prostire na površini od 2 ha.\nPoseban gastronomski doživljaj upotpunjuju čuvena heljdopita i razne vrste ovčijih, kozjih i kravljih sireva iz domaćih radionica u obližnjim selima. Obilje mogućnosti za kvalitetan pasivni i aktivni odmor samo su deo onoga što nudi ovaj atraktivni lokalitet nadomak Uvačke doline i rezervata za zaštitu Beloglavog supa. Vožnja čamcem po Uvačkom i Zlatarskom jezeru predstavlja posebnu atrakciju. Pored toga, možete obići fantastični vidikovac i hranilište Beloglavih supova, Ušačku pećinu (još uvek nedovoljno afirmisan izvanredan speleološki lokalitet), etno selo Štitkovo, manastir Mileševu i još mnogo toga. detaljnije (200 reči) Komentari (1) Trackbacks (0)\nNajnoviji tekst: 08/26 02:29AM od Branislava\nVILA "NANA" - NOVA VAROŠ\nVILA "NANA" se nalazi u neposrednoj blizini Autobuske stanice i svega 100(sto) metara od glavne ski-staze na Zlataru. Idealno mesto da odaberete apartman za odmor.\ndetaljnije (69 reči) Komentari (0) Trackbacks (0)\nHOTEL "JEZERO" - NOVA VAROŠ\nZlatar je planina izuzetne lepote a krasi je netaknuta priroda, klima po kojoj je ovaj kraj poznat kao vazdušna banja i poznata po boravištu beloglavog supa.\nProsečna nadmorska visina je 1400m.\nU podnožiju ove lepotice nalazi se Nova Varoš, a u njoj hotel "JEZERO" koji posluje u sastavu A.D. za ugostiteljstvo Zlatar. Hotel "JEZERO" nalazi se u najlepšem delu grada i prijatnom ambijentu borovog parka. detaljnije (80 reči) Komentari (0) Trackbacks (0)\nVILA "ZORKA" - ZLATAR, NOVA VAROŠ\nU samom SRCU planine ZLATAR, nalazi se vila "ZORKA". Vila okružena šumom i proplancima pružiće Vam mir i toplinu i sve blagodeti planine Zlatar. Vila "ZORKA" napravljena je u etno stilu.\ndetaljnije (102 reči) Komentari (0) Trackbacks (0)\nVILA JELENA - ZLATAR, NOVA VAROŠ\nVILA JELENA, ZLATAR, ETNO KUĆA Oaza MIRA - INTIMAN kutak, VAZDUŠNA BANJA i leti i zimi, na korak od glavnog puta, na nadmorskoj visini od 1200 metara, U samom srcu planine - vila Jelena je okružena šumom i proplancima, na 50 m od ski-staze i 8 km od dva jezera. detaljnije (93 reči) Komentari (0) Trackbacks (0)\nVILA ZLATAR - NOVA VAROŠ\nVila ZLATAR LINK doo 31320 Nova Varoš Nikole Tesle 3 Telefon:: +381 33 61.616 Mobitel: +381 65 60.61.616 Fax: +381 33 61.616 VILA ZLATAR\nVila se nalazi u centru grada u ulici Nikole Tesle br. 3. pored trga vojvode Bojovića, ispod padina Zlatara.\nU prizemlju Vile je dnevni boravak sa restoranom, prijatan ambijent kapaciteta 28 sedišta i minibarom.\nZa naše poslovne goste organizujemo susrete sa poslovnim partnerima iz našeg kraja. Vršimo promocije vaših proizvoda.\ndetaljnije (149 reči) Komentari (0) Trackbacks (0)\nNEBOJŠA BOTIĆ - NOVA VAROŠ\nTradicionalno gostoprimstvo uz iskrenu dobrodošlicu možete doživeti u novovaroškim selima.\nUživati u domaćoj hrani , specijalitetima kraja: heljdovnoj piti , siru, paprici u pavlaci, kačamaku, jagnjetini u kajmaku ..... a sve to uz domaću šljivu i krušku .\nBesprekorna kuća. Dobar prilaz kući, parno grejanje.\ndetaljnije (22 reči) Komentari (1) Trackbacks (0)\nNajnoviji tekst: 08/12 07:15AM od života\nVILA MANDIĆ - NOVA VAROŠ\nOjekat je nove gradnje i poseduje tri dupleks apartmana. U ponudi je usluga punog pansiona.\nLokacija: 250 km od Beograda, 3km od Nove Varoši. Na ulasku u Novu Varoš skreće se levo prema rezervatu Uvac, na trećem kilometru je vila Mandić.\ndetaljnije (41 reči) Komentari (1) Trackbacks (0)\nNajnoviji tekst: 07/08 03:26PM od dejmat\nOBAVEŠTENJE !!!!!!!!!!!! POŠTOVANI,\nOvaj sajt je otvoren za svakoga ko želi da svoju turističku ponudu ili oglas promovišu na ovom mestu. Svi zainteresovani za sopstvenu prezentaciju na ovom sajtu neka se jave na mail: zlatarturist@zlatarturist.com ili na telefon +381 069772478\nNa vezi::: Gosti: 5 RAZMENA BANERA::: Copyright © 2013 ZLATAR-TURIST, NOVA VAROŠ, TURIZAM NA ZLATARU Svi zaštitni znakovi i autorska prava pripadaju vlasnicima istih\nSajt pokreće Geeklog Stranica generisana za 0.08 sekundi


Vujović: Ove godine ulažemo još više novca u projekte za čistiji vazduh - Boom93\nVujović: Ove godine ulažemo još više novca u projekte za čistiji vazduh\nMinistarstvo zaštite životne sredine Srbije raspisalo je danas konkurse za zamenu kotlova u javnim ustanovama i toplanama, ložišta u domaćinstvima, za pošumljavanje i zaštitu zemljišta.\nMinistarka Irena Vujović pozvala je lokalne samouprave da iskoriste podršku države i kandiduju projekte, kako bi na taj način unapredili kvalitet vazduha i zemljišta u svojim sredinama.\nVujović je istakla da je ove godine obezbedjeno još više novca nego u 2021. i da je gradovima i opštinama, kroz četiri konkursa, na raspolaganju ukupno 550 miliona dinara za projekte koji doprinose boljem kvalitetu vazduha i zemljišta.\n„Prošle godine smo imali dobru saradnju sa lokalnim rukovodstvom i više od 50 gradova i opština iskoristilo je podršku države da zameni kotlove u pravnim licima i domaćinstvima ili da pošumi deo teritorije. Podržali smo više od 800 domaćinstava da predju na ekološki prihvatljivije energente, a menjali smo i kotlarnice u Valjevu, Кosjeriću, Novom Pazaru i brojnim drugim lokalnim samoupravama“, kazala je ministarka.\nIstakla je da je Srbija u 2021. zahvaljujući sredstvima koja su dodeljena putem javnog konkursa, bila bogatija za više od 150.000 novih sadnica.\nOznakeIrena Vujović Ministarstvo za zaštitu životne sredine Srbija zagađenje vazduha