Znamo li se suprostaviti? | Fadil Jonuz\nZnamo li se suprostaviti?\nObjavljeno maj 1, 2012 od strane Fadil Jonuz\nIako se masovni zlocin Andersa Brejvika desio gotovo prije godinu dana, utisak je da paznja svjetske javnosti ne popusta u vezi tog slucaja.\nOnog dana kad je Anders Bering Brejvik uzeo oruzje sa namjerom da napravi masakr na ostrvu Utoja, on je zapravo krenuo u realizaciju onog u sta je vjerovao ili u sta je bio indoktriniran.\nU pitanju je megalomanija, ili manija velicine, koja nista nije drugacija od Staljinove, naprimjer, Hitlerove, Pinoceove ili Brozove-ako zelite. Razlika je u tome sto je on direktan realizator svog uvjerenja, dok su ovi drugi pomenuti to radili kroz drustvenu organizacijsko-formacijsku strukturu na cijem su celu bili.\nProsle godine se pojavila i vijest da oko 30-ak posto Rusa voli Staljina, bez obzira sto znaju da su hiljade i hiljade neduznih neistomisljenika zavrsili u logorima zahvaljujuci njegovim neposrednim upravljanjem . Kako to objasniti?\nNe mislim da neko moze postati ekstremista pod uticajem drustvenog sistema, medija, dostupnoscu literature i slicno… To su samo agensi ekstremizma, jer on, ekstremizam, je kao takav duboko patoloski i smatram da je iskljucivo vezan za pojedinca i njegovu mentalnu podloznost ka ekstremizmu shodno njegovim crtama i dimenzijama licnosti. Organizacije koje povezuju i koordiniraju namjerama vise ekstremista su ekstremisticke organizacije, a da bi svoj cilj proglasile validnim, podupiru ga ideologijama.\nPo meni, svaka ideologija ima svoje ekstremiste.\nAko je ekstremista sam, on štrči. Upadljiv je i lako se sankcionise. U okviru ekstremistickog pokreta pojedinac je nevidljiv, i upornom propagandistickom potporom javno mnenje se navikne na njegovo postojanje i podsvjesno pocinje da ga tolerise.\nTu lezi i najveca opasnost, dakle, u indiferentnosti drustva ili zajednice.\nDa je Brejvikov manifest okupio veliku grupu, kao sto okupljaju islamisticki radikalni i militantni pokreti, on bi im bio sasvim ekvivalentan. Pomenucu da su svi ekstremisticki pokreti isti po dubini namjera i dostizanja konacnog cilja, bilo da se radi o islamskom ili hriscanskom fundamentalizmu.\nBrejvikov ekstremizam je specifican i po tome sto je za jednu noc pala iluzija u vodu ogromnog dijela covjecanastva koji je vjerovao da je ekstremizam iskljucivo produkt nestabilnih drustvenih sistema danasnjice i posljedica antagonizma direktno suprostavljenih politickih opcija. Skandinavija je u vrhu demokratskih dostignuca, ali je iznjedrila monstruma i masovnog ubicu koji pored cina ima i jasno pripremljen manifest.\nKljucno pitanje je -znamo li se suprostaviti ekstremizmu?\nAko nam se na prvi pogled cini da je najvaznije procjenjivati kvantitativno koliko ima pripadnika nekog ekstremistickog pokreta ili organizacije u startu cinimo gresku. Ekstremizam je jednako razarajuci, nezavisno da li ga sprovodi pojedinac, mala grupa ili veca grupa. Obavjestajne i policijske sluzbe koje prate rad ekstremistickih grupa imaju saznanja koliko clanova neke ekstremisticke grupe ima, kakve su joj namjere i slicno, ali ono sto mi ne znamo je da nerijetko djelovanje tih grupa “pogoduje” visim ciljevima odredjenih interesnih krugova u okviru neke drzave. Moze se reci da je brutalna konstatacija, ali po mnogim pokazateljima i kasnijim istragama se dolazi do saznanja das u se mnogi masakri i pogibija nevinih mogli sprijeciti…I zauvjek to ostaje tajna\nEkstremizam se zaustavlja jedino sirokom drustvenom akcijom. Kad sam procitao vijest da je 40 000 Norvezana izaslo na trg i pjevalo Brejvikovu omrazenu pjesmu “Djeca duge” Lilebjerna Nilsena, znao sam da vrijednosni sistem Norveske nije posrnuo ni za milimetar. Recimo, u zemljama koje su baze islamskog ekstremizma takav cin je gotovo nezamisliv. Akcije tih grupa obicno se javno preuzimaju od strane pocinioca neposredno nakon zlocina, saopste politicki ciljevi, i tu se prica zavrsava. Siroke drustvene akcije ili decidno odlucnog stava ljudi koji su protiv toga uglavnom izostaje.\nTu je i odgovor na pitanje. Pasivnost po defaultu uvijek znaci neodlucnost i nesigurnost. Pasivnost drustva ohrabruje ekstremistu da istraje i da nastavi jos brutalnije da djeluje. Ekstremizam postaje tad neposredno prisutan faktor, a posto ima svoj zastrasujuci mehanizam uvijek je odlucujuci. Uvrijezen ekstremizam se tesko iskorjenjuje bas zbog toga sto mu pripremljena ideologija omogucava da opravda svoje postojanje.\nI na kraju, ekstremizam ne zavisi od snage nosioca, vec od svijesti i aktivnosti (ili pasivnosti) posmatraca.\n10 thoughts on “Znamo li se suprostaviti?”\nJa ne vidim kako je moguće da ekstremizam pojedinca nije povezan sa širim društvenim kontekstom. Ako je ekstremizam individualna patologija, kako objasniti njegovu povremenu erupciju u pojedinim delovima sveta? Brejvikov čin je patološki; njegova „ideologija“, ako ćemo iskreno, uopšte nije tako manjinska u Evropi. O Americi, kojoj hrišćanski fundamentalizam nije stran, da i ne govorim.\n„ne vidim kako je moguće da ekstremizam pojedinca nije povezan sa širim društvenim kontekstom“\nSve oko nas, a ne samo ekstremizam, je potencijalni faktor „preokupiranosti“ , na osnovu cega mi uspostavljamo stavove, a kasnije vrednosni sistem.\nJednostavno receno, onim cime je bio izlozen Anders Brejvik izlozeni smo svi mi, Sonja. Ali samo pojedinci su, po svom psiholoskom potpornom sistemu, „kandidati“ za usvajanje ekstremizma kao vrednosne orjentacije.\nPomenuli ste da ste citali Brejvikov manifest i da vam je bilo muka. Ja cu samo skrenuti paznju da ga mozda (pretpostavka!) neki citaju svaki dan sa uzitkom.\nOdkud ta razlika, ako je dostupnost identicna? 🙂\nNe pokušavam uopšte da negiram da je individualni faktor bitan. Njegov akt je individualan i ekstreman po svim merilima. Ono što je iza tog akta, nije ekstremno, ako se ekstrem shvati kao nešto čemu se prilanja mali broj pojedinaca, udaljenih od mainstrema. Naprosto, ono što govore Merkelova, Sarkozi, Koštunica…a oni su pod lupom javnosti i veoma vode računa kako će nešto izgovoriti, to se ne razlikuje puno od onoga što Brejvik piše i govori. Takva društvena klima olakšava ekstremista acting out, a individualni faktor je nesporan.\n„Ekstremizam se zaustavlja jedino sirokom drustvenom akcijom. Kad sam procitao vijest da je 40 000 Norvezana izaslo na trg i pjevalo Brejvikovu omrazenu pjesmu “Djeca duge” Lilebjerna Nilsena, znao sam da vrijednosni sistem Norveske nije posrnuo ni za milimetar. Recimo, u zemljama koje su baze islamskog ekstremizma takav cin je gotovo nezamisliv.“\nA meni je posebno dirljivo kako su ovi Amerikanci, Njujorcani, Bruklinci, reagovali na ekstremisticku akciju 11. septembra 2001. Izgleda da ni njihov vrednosni sistem („Life goes on.“) usled ekstremisticke, teroristicke, akcije Al Kaide nije posrnuo ni za milimetar!\nDa. Slazem se.\nVerujem da je ogromna vecina, ne samo Njujorcana, Bruklinaca, vec uopste Amerikanaca, protiv ekstremizma.\nVerujem takodje da vecina Amerikanaca imaju usvojen pozitivan vrednosni sistem. Vi ne mislite tako?\n„Verujem takodje da vecina Amerikanaca imaju usvojen pozitivan vrednosni sistem. Vi ne mislite tako?“\nNaravno da i ja mislim tako: „nacija koja veruje da uvek treba nastaviti dalje – već je nastavila dalje, uživajući u suncu uprkos sceni masovog pokolja koja kvari divan dan.“!\n“nacija koja veruje da uvek treba nastaviti dalje – već je nastavila dalje, uživajući u suncu uprkos sceni masovog pokolja koja kvari divan dan.”!\nJa bih Džonatana Džonsa pitao da li je toliko pragmatican da bude paradigma humanizma, pa da ode nekoliko godina u pojas Gaze i da sa lica mesta, zestoko i argumentovano kritikuje indiferentnost Amerikanaca.\nMoze i Argentinu, i da se pozabavi pitanjem Foklandskih ostrva i svega sto se u istoriji desavalo oko tog sukoba.\nIli jos blize: jesmo li danas bili na prvomajskom uranku? Zna li neko sta se desavalo u Siriji?\nJa spadam u one koji ne misle tako. Amerikanci su protiv islamskog ekstremizma, ali im Bušov hrišćanski ekstremizam nije preterano smetao kad je uperen protiv ljudi van granica Amerike. Da se razumemo, nisam deo trenda pljuvanja po Americi. Oduševljena sam nizom aspekata njihove kulture i duha, obrazovana sam na američkoj literaturi, obožavam holivudski film… Prezirem njihov pogled na islam, komunizam, socijaldemokratiju… To je jedina razvijena zemlja na svetu gde u redovnim razmacima „vernik“ ubije ginekologa zato što ovaj izvodi abortus u svojoj klinici; to je jedina zemlja razvijenog sveta u kojoj evolucija i „inteligentni dizajn“ imaju isti status u obrazovnom sistemu; to je jedina visoko razvijena zemlje u kojoj su neke hrišćanske sekte izuzete od zakona koji zabranjuju poligamiju… Sve što u Americi ne valja je posledica toga što je hrišćanski fundamentalizam deo mainstreama. Zbog toga, meni izgleda kao da je većina Amerikanaca protiv tuđeg ekstremizma. Svog nisu ni svesni. Misle da je to normalno.\nU potpunosti se slazem sa tvojim komentarom, Sonja, osim cinjenice da u USA postoji hriscanski fundamentalizam.\nMozda je to deo mainstrema, ali POLITICKOG i u sluzbi Bele Kuce, tj. administracije, a nikako ukupnog drustvenog.\nUSA su suvise komplikovana zajednica. ili planetarni entitet, da bi smo relacije koje funkcionisu tamo opisali na nekoliko stranica. Cak i nasi akademici ispadaju smesni zbog tendencioznog tumacenja nase prekookeanske zavisnosti koja se zove Amerika.\nPriznajem da su to krucijalna pitanja na koje se ne usudjujem dati odgovor. Vise volim procitati sta kaze Noam Comski i da mu 60% poverujem.\nIznad aritmeticke sredine… 😉\nSad da ja kažem da se ja slažem s tobom. Uprkos svim problemima i stvarima koje im zameram, u SAD je moguć Čomski, koji jeste deo meinstream kulture. Otvorena su mu sva vrata da iznosi kritike na račun američkog društva, ne samo establišmenta. I nije jedini. U krajnjoj liniji, to je zemlja u kojoj je Polanski ipak dobio Oskara, mada protiv njega postoji veoma neprijatna optužnica. O američkim zločinima u Iraku i Avganistanu najšire su pisali upravo američki mediji. Holivud je snimio najviše kritičkih filmova o ratu u Vijetnamu… Nema sumnje da je to demokratsko i otvoreno društvo na veom širokoj osnovi. Lično, radije bih živela u demokratskoj zemlji s problemima ovog tipa, nego u nedemokratskoj državi s istim takvim problemima.\nAkademike neću da komentarišem. Dovoljno su rekli sami o sebi onim što govore i rade.


Windows XP napredni alati | Jim Boyce | Knjiga Knjiga\nBez obzira da li koristite Windows XP Home Edition ili Professional, Windows XP – Napredni alati Vas "naoružava” naprednim tehnikama koje su Vam potrebne da biste postali vrhunski napredni korisnik. Knjiga je prepuna, do sada neobjavljenih, saveta i trikova i pruža detaljna uputstva za podešavanje, optimizaciju, otkrivanje problema, kao i prečice za efikasniji rad. Sadrži i CD, prepun naprednih pomoćnih programa, kao što su bezbednosni alati, programi za elektronsku poštu, dijagnostički alati i programi za oporavak podataka. Knjiga Windows XP – Napredni alati je obavezna literatura za napredne korisnike i mrežne administratore!\n• Knjiga je prepuna saveta i trikova o podešavanju i optimizovanju sistema, kao i o otkrivanju problema\n• Postanite vrhunski napredni korisnik – Jim Boyce, ekspert za Windows XP, otkriva svoje prečice za uštedu vremena\n• Obuhvata verzije Home Edition i Professional\n• Sadrži kolekciju softvera za napredne korisnike\n• Izvođenje mrežne, automatizovane i instalacije bez nadzora\n• Uspostavljanje kontrole nad pokretanjem i isključivanjem Windowsa XP\n• Upravljanje procesom štampanja\n• Revizija sistema\n• Dodavanje i uklanjanje komponenti sistema\n• Razumevanje i upravljanje bazom Registry\n• Upotreba Device Managera\n• Smeštanje FTP sajtova\n• Podešavanje i otkrivanje problema sa ulaznim i izlaznim vezama\n• Pravljenje sigurnosnih kopija i oporavak posle raspada sistema\n• Upravljanje korisnicima i grupama\n• Podešavanje, praćenje i upravljanje daljinskim pristupom\n• Konfigurisanje i optimizovanje TCP/IP\n• Upravljanje sertifikatima\n• Konfigurisanje VPN veza\n• Šifrovanje fajlova\nJim Boyce je sam ili sa saradnicima napisao preko 45 knjiga o kompjuterima, od kojih su mnoge namenjene naprednim korisnicima Windowsa. On je urednik-saradnik časopisa Windows Magazine, a piše i mnogobrojne članke za Tech Republic. Jim koristi kompjutere od kasnih sedamdesetih.


Lider - Hrvatska - HGK predstavila tri nova centra i novu web stranicu Učitavanje...\nŠiroka pomoć članovima\nHGK predstavila tri nova centra i novu web stranicu Alan Eder,\n12. srpnja 2012. 12:26\nU sklopu HGK-a otvoren je Centar za investicije, Centar za EU i Centar za poduzetništvo, inovacije i tehnološki razvoj koji će pomoći članovima u njihovim projektima, komunikaciji s Vladom i tijelima Europske unije, ali i investitorima koji su spremni ulagati u Hrvatsku. - Osnovni je cilj pomoć gospodarstvenicima, mogućnosti su velike i treba pobijediti apatiju koja vlada vlada u cijelom društvu. Tu smo da pokažemo koje se mogućnosti nude i mogu reći da su dosada svi naši korisnici bili zadovoljni, rekla je potpredsjednica HGK Vesna Trnokop Tanta.Cilj Centra za poduzetništvo, inovacije i tehnološki razvoj je objedinjavanje svih aktivnosti i povezivanje poduzetnika radi boljeg informiranja i korištenja mogućnosti koje su im na raspolaganju. Također u sklopu Centra će se osnovati Udruženje poslovnih savjetnika. U HGK vjeruju da će novi Centar olakšati investitorima borbu s birokracijom.- Nastojat ćemo biti referentno mjesto za sve investicije i investitore. U izradi je baza u kojoj će biti sva ulaganja koje trebaju investitore. Trenutno je najviše mogućnosti u energetici, infrastrukturi, turizmu i obnovljivim izvorima. Ta baza olakšat će svim stranim, ali i domaćim ulagačima da pronađu projekt koji ih zanima - poručila je direktorica Centra za investicije Silva Stipić Kobali.Svi centri rade od početka ove godine, a prve rezultate ostvario je Centar za EU. Oni će sutra predati dokumentaciju za dobivanje sredstava iz pretpristupnih fondova za dva projekta vrijedna nešto oko dva milijuna eura. Perutnina iz Čakovca sredstva će uložiti za poboljšanje mikroklime, dok će Fragaria uložiti u nove nasade jabuka. Također predstavljena je i redizajnirana internetska stranica koja je jednostavnija i preglednija za korištenje, te će svi korisnici puno lakše dolaziti do informacija, poručuju iz HGK.\nHrvatskim poduzetnicima otvorena vrata kineskog tržišta HGK: Reforma strukovnog obrazovanja mora se nastaviti\nUvođenju poreza na nekretnine pristupiti vrlo oprezno


COUPEROSE EXPERT KREMA 50ml | Oaza zdravlja\nŠifra artikla: 48559\nZahvaljujući ekstraktu ljubičastih algi koji sadrži, Couperose Expert Cream ojačava krvne sudove i vezivno tkivo kože.\nKompleks bakarnih peptida regeneriše i uvećava stabilnost odbrambenih mehanizama kože. Zeleni pigmenti sedefastog sjaja optimalno smanjuju crvenilo. Ten dobija ujednačen izgled.\nKoličinu kreme veličine lešnika primenite na prethodno očišćenu kožu lica, vrata i dekoltea. Upotrebite je nakon svih ostalih preparata koje koristite za negu kože. Bilo bi idealno da kremu upotrebljavate u kombinaciji sa preparatom Couperose Expert Concentrate kako biste ostvarili brže i optimalne rezultate.\nAqua (Water), Glycerin, Cetearyl Alcohol, Pentylene Glycol, Oleyl Erucate, Squalane, Butyrospermum Parkii (Shea) Butter, Titanium Dioxide, Cetearyl Glucoside, Caprylic/Capric Triglyceride, Thermus Thermophillus Ferment, Imperata Cylindrica Root Extract, Butylene Glycol, Theobroma Cacao (Cocoa) Seed Butter, Canola Oil, Synthetic Fluorphlogopite, Plankton Extract, Carbomer, Brassica Oleracea Italica (Broccoli) Seed Oil, Xanthan Gum, Sodium Cetearyl Sulfate, Sodium Hydroxide, Centella Asiatica Extract, Glycyrrhiza Glabra (Licorice) Root Extract, Artemisia Montana Leaf Extract, Caprylyl Glycol, Phragmites Kharka Extract, Poria Cocos Extract, Methylglucoside Phosphate, Vaccinium Corymbosum (Blueberry) Fruit Extract, Copper Lysinate/Prolinate, Citric Acid, Ginkgo Biloba Leaf Extract, Rosa Canina Fruit Oil, Lecithin, Ascorbyl Palmitate, Tocopherol, Acrylates/C10-30 Alkyl Acrylate Crosspolymer, Hydrogenated Palm Glycerides Citrate, Glycine Soja (Soybean) Oil, Sodium Benzoate, Phenoxyethanol, Potassium Sorbate, Parfum (Fragrance)


Рекли су о рватима\nTema: Рекли су о рватима\n31.05.2010., 13:04 #1\n............тема је негде без коментара нестала.........\nвероватно нека системска грешка јер биh у супротном sigurno био обавештен од стране модерације..........уколико се десило нешто супротно, најљубазније бих молио модераторе да ме обавесте\nPoslednji put ažurirao/la vracaracc : 31.05.2010. u 13:15\n31.05.2010., 13:04 #2\nRe: Рекли су о рватима\nProfesor istorije na Univerzitetu u Cirihu,Franc Borkenau,pisao je 1952 god. o zlocinackoj logici hrvatske mrznje:"na kulturnoj visini danasnjeg veka,dostojnog divljenja,izgledalo bi skoro prirodno da su ustase,instalirani kao gospodari ovih zemalja(rec je o zapadnim srpskim zemljama),u aprilu 1941 celu ovu masu silom deportovali u Srbiju.Ali novi gospodari,poglavnik Pavelic i "marsal"Kvaternik znali su jedno bolje resenje.zasto da jacaju Srbiju dovodeci joj oce ljude?Mnogo je bolje ovu stoku za klanje na licu mesta umoriti.To se desavalo uz jedan veliki ritualni obred.Ustaska odelenja bi se pojavila u srpskim selima i zahtevala od stanovnika-ukoliko ih nebi odmah poklali-da smesta predju u katolicku veru.\nTako bi vec samim tim od Srba postali hrvati.Velika vecina nesrecnih zapadnih Srba odbijala je da izvrsi prelaz,jer je njima pravoslavna vera bila sve i sja.Gde bi se to desilo,izdata je bila naredba da se svi seljaci skupe u crkvu.Onda bi bila zamandaljena crkvena kapija,vatra potpaljena i ljudi,zene,deca,nestajali bi u vatri.Sama nacisticka kampanja istrebljenja Jevreja bila je obelezena ovim svirepostima"(str 77-7.\n-Nemacki politicar i publicista Jakob Altmajer isticao je 1953 godine:"Svetska istorija registrovala je mnoge krvnike i masovne ubice-nijedan od njih nije,medjutim,bio toliko svirep da je trazio da mu se u kosarama serviraju oci od njegovih zrtava.To je bio specijalitet Pavelica i njegovih ustasa."(str78).\n-Drugom prilikom u listu "Forverc",Altmajer je napisao"Kao srednjevekovne palikuce krstarile su fanatizovane mase A Pavelica sa krizom i crkvenim zastavama kroz zemlju.Njihova ideoloska lozinka nije bila "Protiv Srba"vec "Protiv nevernika pravoslavnih"i to je Bogu za plakati,mnogi katolicki popovi dali su "borcima za veru"po milosti Pavelica svoj blagoslov".\nDetaljno o hrvatskim zlocinima nad srpskim narodom pisu i nemacki autori Johan Vist u knjizi "Jugoslavija i treci Rajh"objavljenoj u Stutgartu 1969.karl Hilicke u knjizi "Povlacenje sa Balkana 1944-45",Johan Rajshmiler u knjizi "Jugoslavija,visenacionalna drzava izmedju istoka i zapada"objavljenoj 1971 u Dizeldorfu i Kelnu,i mnogi drugi.....\n31.05.2010., 13:05 #3\nHrvatska zverstva u 7-godisnjem ratu\nU Sedmogodisnjem ratu,koji je vodjen od 1756-1763 godine,hrvati su ucestvovali na isti nacin kao i ranije,jer oni za civilno ratovanje nisu sposobni.hrvati su imali ukupno oko 50000 vojnika.O tom ratu postoji zvanicna studija Velskog generalstaba objavljena u Berlinu 1901.Kad god se u njoj pominju hrvati,rec je o pljackama.I tako 18.10.1756 kad je izvrsen prepad kod Tesena,posada dvorca "zauze brzo puske i rastera puscanom vatrom hrvate koji su pljackali grad"(str.31).U zimu 1756,31.12.,hrvati su opljackali grad Ostric,a nesto kasnije i Kracau.Najteze od njihovih ruku,1760 je stradao Drezden i nesto kasnije Berlin,Sarlotenbourg,te Svajdnic 01.oktobra 1761 god.\nHerman Vendel,koji je inace bio blagonaklon prema hrvatima,pisao je 1925 kakav je utisak nemacko ratovanje ostavilo u nemackoj,a posebno "dobrovoljacki odredi-frajkorovi i Trenkovi zloglasni panduri,koji hrvatskom imenu u nemackoj ostavise tako neprijatan zvuk,da je jos 1866 sa povikom "hrvat"u Pruskoj izazivan strah i strasti su plamtele".Hrvatima su vekovima decu plasili.Francuski publicista Emil Langsdorf je pisao 1848 god.:"covek se podseca na pukove hrvata i pandura,ovih husara smrti kako su ih zvali,koji su bili stekli jednu tako strasnu reputaciju u ratovima poslednjeg veka".\nEngleski istoricar Makolej pise 1842,:"Bavarska je bila preplavljena divljim ratnickim hordama iz onih krvavih granicnih predela koji dele hriscanski svet od islamskog i sacinjavaju vecitu jabuku razdora medju njima.Tada su se u zapadnoj Evropi prvi put cula imena koja stravu sire,imena pandura,hrvata i husara.Berlin je bio cak zauzet i opljackan od hrvata.Copor hrvata je bio navalio cak na Sleziju."Slovak i luteranski svestenik Ivan Calopovic skrece paznju da su hrvati naneli ogromnu nevolju svim granicarima,mada se Srbi nikada nigde nikakvim zlocinima proculi nisu.Kod imena "granicar"predstavlja se jedan mracan,sirov narod koji guta zelezo.Mnogobrojne jezovite price o svireposti hrvata u glavama masa su neodvojive od ideje granicarstva"(str40).\n-Hrvatski zlocini su obradjeni u kompletnoj literaturi koja se bavi sleskim ratovima i vrlo su plasticno prikazani do najsitnijih pojedinosti.sa prezirom ih pominje i Volter,a Evalt fon Klaust u "Odi pruskoj armiji",iz 1757 u jednom stihu kaze,"a pljackanje,to prepusti kukavicama i hrvatima"(str 43).\n31.05.2010., 13:05 #4\nPostoji citavo obilje istorijskih podataka o krajnje okrutnom ponasanju hrvatskog plemstva prema sopstvenim kmetovima,prevarama,krivokletstvu,i necovestvu najgore vrste.\nSto hrvati danas vise slave nekog svog srednjevekovnog velikasa,to je sigurno njegov zlocinacki pedigre izrazeniji,kao na primer Nikola Zrinskin je na prevaru ubio velikog junaka iz borbi protiv Turaka,Kacijanera,pogazivsi obicaje gostoprimstva.Primer seljacke bune Matije Gupca je ipak najupecatljiviji.zato nimalo nije cudno sto je taj divlji i okrutni narod onako silovito i podlacki,krvozedno i kukavicki uplovio u evropsku istoriju bednim ucescem u tridesetogodisnjem ratu.Holandska iskustva sa hrvatskim hordama:"hrvati su od starina gordi na svoju hrabrost,ali zapad,narocito mi Holandjani,poznajemo hrvate i drugacije.Kad je, naime,austrijski djeneral Oktavio Pikolomini dosao sa svojom bandom da pomogne Kardinalu Infantu,iako su dosli kao prijatelji,ovde su se poneli gore nego najjljuci neprijatelji,jer su vrsili silovanja i grabena umorstva,a za vreme od godine 1639-1641 koje je Pikolomini proveo u Limburgu.\nTe godine se zovu "godine straha",i "hrvatske godine",kako pise g.Velters u "Limburskim legendama."I dan danas,kad se izvrsi neko gnusno delo,ubistvo,pljacka,kaze se da je "izvrseno na hrvatski nacin"(str.33).\nRatujuci protiv Turaka hrvati su besomucno pljackali i lokalno stanovnistvo,a iz jednog sacuvanog ratnog dnevnika iz 1717 godine vidi se kako carski vojnici Eugena savojskog u Macvi"deru mrtve Turke od stopala do glave i prave kaiseve od njihove koze,a oni(ti kaisevi)su dobri toboz za grceve,kostobolju i porodilje.Ovi vojnici carskih trupa odsecaju takodje sve delove tela gde nalaze ljudsko salo,koje mecu vrlo brizljivo u male lonce,tvrdeci da je ono odlicno za uganuca i nagnjecenja.Mrtve Turke pretrazuju sve do creva,jer Turci imaju obicaj da pri ratnim dejstvima gutaju dukate,da bi ih opet pronasli kad padnu u ropstvo.Najzad,to je cudna stvar:gledati ljude kako se time bave da rastrzaju leseve i da na njima cine gadosti koje pristojnost ne dopusta da se navedu"(str39).\n31.05.2010., 13:05 #5\nhrvati zakonski progone vestice i ubijaju vrapce\nPrimitivne obicaje proganjanja vestica susrecemo kod mnogih evropskih zemalja,ali je kod njih nezapamcen dogadjaj koji krasi hrvatsku istoriju,gde je najvisi drzavni organ doneoodluku da se nesrecne zene surovo kaznjavaju zbog nabedjene krivice i ludackog sujeverja egzekutora.Dusan popovic je o tom pisao 1954:"hrvatski zemaljski sabor,na kom je svestenstvo katolicke vere bilo prvi i najglavniji stalez,doneo je 1609 zakonski clanak kojim se naredjuje svom stanovnistvu hrvatske da ima hvatati vestice i prijavljivati ih nadleznim vlastima....Sve vlasti,i drzavne,zupanijske,lokalne,vlastela i narod,svi su se trudili da iskorene vestice.\n1686-pobili su seljaci u zagrebackoj okolini,bez sudjenja veoma mnogo "vraskih sluskinja".U nekim naseljima desavalo se da su sve stare zene imale da izdrze test da bi se utvrdilo da li su vestice ili ne.....\nKoja ne bi potonula,tu bi odmah kamenovali.\nDa "drzavni"sabor to uzima kao predmet svog raspravljanja i da donosi respektivne "zakljucke",toga primera nema u ostalom svetu.On je dokaz,takodje dase drzavni sabor nije ni mogao baviti pitanjima osnovnog znacaja za drzavu.A hvatanje vestica sve druge vlasti posle su smatrale kao svoj glavni zadatak i svoju primarnu funkciju.......\nMnogo podataka ima u starim sudskim spisima i aktima hrvatske o sudjenjima vesticama i njihovom mucenju.\nProgoni su poceli u 14 veku,a u 17 i 18 su dostigli vrhunac.Grozno su mucene:lomljeni su im prsti,ruke,noge,izvrtane ruke u ramenima,raspinjane na tocku samo da bi priznale saradnju sa djavolom....O tom postoje podaci u zvanicnim spisima o parnicama protiv vestica,npr.na Gricu/gornji deo Zagreba koji je do sredine 19 veka bio zaseban grad/.Kad se nije bavio vesticama,hrvatski drzavni sabor je proganjao vrapce."Ta debata je bila na dnevnom redu u tesko ratno vreme 1752 godine,doneo je cak o njima zakonski 10.clan."Stalezi i redovi kako su se nazivali predstavnici naroda "trojedine kraljevine hrvatske,Slavonije i Dalmacije"sve do 1848,najozbiljnije su zakljucili da se potamane svi vrapci kao stetocine zetve,a svaki dom u drzavi/tj.svaka kmetska kuca/duzna je da se sa ostallim porezom preda poreznicima i 300/trista/komada vrabaca.U pozadini ovoga,naoko bezazlenog zakljucka,bila je teska finansijska situacija,kada se vec nije znalo na sta da se razreze poreza.Jer ko nije dao dovoljan broj vrabaca morao se novcem otkupiti za svakog vrapca napose".Obracun hrvatskog plemstva,predvodjen biskupom i banom Jurajem Draskovicem,sa buntovnim seljacima i njihovim predvodnikom Matijom Gupcem postao je legendaran.Hrvatski istoricar Tadija Smiciklas o tome,1882 godine pise u svojoj "Povjesti hrvatske"objavljenoj u Zagrebu."Grozno su bjesneli plemici nad ulovljenim seljacima.Vjesali su ih po drvecu i po seljackim kucama.Nije bilo drva na kojem nije visio neki seljak,gdje-gdje i po desetak njih na jednom drvetu.razbjegle seljake po gori hvataju konjanici.Vojvodu Gupca zivog uhvatise.Okrunise ga uzarenom krunom, da pokazu kukavnom narodu sta je to "muski kralj".Na trgu Sv,Marka u Zagrebu ga okrunise i na cetvero razderase"(str.97-9.\n31.05.2010., 13:06 #6\nВерујем да је првобитни текст нестао техничком грешком\nУколико није, извињавам се.\n31.05.2010., 13:11 #7\nVoleo bi nesto da nesto napises (ne iskopiras sa tudjih sajtova) o svojoj naciji.\nNaravno mislim na Crnogorce.\n31.05.2010., 13:12 #8\nMoja nacija nisu crnogorci...................a o svojoj naciji sam dosta i pisao i kopirao....da se proveriti.\n31.05.2010., 13:20 #9\nuzasno je biti hrvat\n31.05.2010., 13:22 #10\nVidim da dosta pises o Njegosu i slicnim velikanima crnogorske nacije, pa eto zacudilo me.\n31.05.2010., 13:23 #11\n...tko nas mrzi može da na puši...\n31.05.2010., 13:24 #12\nTako je, ko ne voli gotovinu uvalim mu osovinu\n31.05.2010., 13:25 #13\nza nepismene Njegos mozda i jeste velikan te "nacije"............ali dobro..........ne moze svako da zna.\n31.05.2010., 13:25 #14\nMilokliza ili Njeznika?\n31.05.2010., 13:27 #15\nе ова ми је најдража хахаха\n31.05.2010., 13:27 #16\nMogao bih licno da dopunim, ali bi me banovali, pa cu postaviti citate velikih ljudi.\n31.05.2010., 13:30 #17\n31.05.2010., 13:30 #18\nPa naravno da je crnogorski pesnik, velikosrpstvo i ubijanje poturica je koristio samo kao fikciju.\nNo necemo o tome, Hrvati su tema.\nInace nema razlike u onome sto su doticni pricali u odnosu na ono sto su svojevremeno sa pocetka 90-ih pricali Sirak, Justinov, Levi, Bajden i slicni. To je jedna posebna vrsta stereotipnog fasizma, zasnovanih na predrasudama.\n31.05.2010., 13:32 #19\nNaravno da necemo................o Njegosu ipak nije pristojno razgovarati sa zlobnim nedovoljno obrazovanim ljudima poput nekog Vuje\n31.05.2010., 13:35 #20\nNemoj tako, Vuja je fakultetski obrazovan covek i ne kopira postove sa tudjih foruma\n31.05.2010., 13:36 #21\nМожда јесте факултетски образован али му историја и књижевност слабије леже.......можда је студирао геологију?\n31.05.2010., 13:36 #22\nHrvati kao panduri reakcije\nPosebno se taj karakter dokazao 1848. godine u Evropi zahvaćenoj nacionalnim i socijalnim revolucijama, gde su se Hrvati kolektivno iskazali kao najpogodnije sredstvo za gušenje revolucionarnih pokreta. "Nijedan drugi narod se nije pokazao tako valjan i tako sposoban da revoluciju ugušuje. Trebalo je postupati bez obzira: ubijati sve na šta se stigne, ništiti i tamaniti sve što naiđe. To su samo Hrvati bili u stanju. S druge strane, postojalaje opasnost da se vojska ne priključi revolucionarima, kao što se događalo u Francuskoj, Nemačkoj itd. I tu su Hrvati bili najbolja garancija da na to neće ni pomisliti. Zato je Hrvatima dodeljena glavna uloga "pandura reakcije" i njenih dželata, kako je to već primećeno.\nTaj mali narod bio je kadar da na nekoliko strana pošalje pandure da suzbijaju revoluciju. On je to učinio u Italiji, Mađarskoj, u Austriji. I svuda je uspeo, zahvalujući najbeskrupuloznijim merama koje je preduzimao. Ono što nijedna druga narodnost i nijedna druga vojska u Austriji nije htela da čini, to su činili Hrvati. Na zlodela i bezakonja oni su uvek bili gotovi. Uostalom, to su nasledili od svojih predaka." (str. 10.)\nU martu 1848. godine, građani Milana digli su se na ustanak i izbacili austrijsku vojsku iz svog grada. Tu je reč o nekim od najslavnijih dana italijanske istorije i sva naučna dela, koja te događaje obrađuju, puna su opisa hrvatskih zverstava koja su u duboku senku bacila sve postupke austrijskih vojnika drugih nacionalnosti. Najdetaljniji istorijski prikaz dat je u knjizi 'Trogodišnji arhiv italijanskih prilika" objavljenoj 1851. godine u švajcarskom gradu Kapilagu, pa je Kostić opširno citira.\nPrvo navodi slučaj jednog ubistva: "Prema večerju, jedna patrola Hrvata vođaše u kastio jednog mladog Milanca. Ali, kako se ovaj opiraše sili čak sa pesnicama, tako ove divlje zveri zadaviše nesrećnika i obesiše ga o jednom fenjeru koji se nalazio na trgu." (str. 16.)\nSlede masovnije scene nasilja i divljaštva: "U besu uđe jedna trupa da zaposedne dvorište. Bilo ih je oko 2.000 Čeha i Hrvata. Imali su divlji izgled, pucahu prema prozorima i u vazduh, u salama uništiše nameštaj. Ulaze koje bi našli zatvorene razbijahu sa sekirom pustošija. Neki su tukli nenaoružana lica, druti im sa leđa cepahu čak i haljine. Drugi, još divljiju, popeše se na krov i našavši tu neke dečake strmoglaviše ih na ulicu.\nKrv građana je tekla od strane jedne soldatske pomahnitale od besa dok se njoj samoj ne pokazivaše nikakav otpor. Mi koji smo bili prisutni ovim strašnim scenama, ne možemo da na njih mislimo bezjedne navale bola i srdžbe... Hrvati, iznakažujući naš jezik, vikahu "subito pi-kare" (odmah ćemo vas nabosti, L.M.K.). Ranjenici koji su slabo mogli da hodaju, oni koji su posrtali... udarani su puškama ili pesnicama. I takav je divlji bes vladao da oni vojnici ,koji su bili udaljeni od zarobljenika tako da ih nisu mogli direktno tući, bacahu na njih odostraga komade cigala i blato." (str. 17.)\nReđahu se scene pojedinačnih mučenja, a onda se tekst nastavlja: "U to baš uđe preko puta mosta od Breše jedan odred Hrvata u jednu kuću u kojoj je bio jedan trgovac vinom. Naložiše vatru i ubiše nekoliko lica, između ostalih oca i sina Bartolio, radnici na popođavanju (patosanju) nađeni su spaljeni i proburaženi bajonetom sa osam ili više rana." (str. 17.)\nNaoružani građani su se organizovali i Hrvate nagnali u bekstvo. "Uhapsiše pet Hrvata koji su prevedni u kuću Trulcio. Pronađen je unakažen leš jedne žene i unakaženo na strašan način troje male dece. Isti je odred spasio jednu devojčicu u uličici Sambuko, otrgnuvši je iz ruku ovih čudovišta." (str. 17.)\nAli golgota italijanskih građana se nastavlja. Civili su bežali na sve strane "uvereni da ne mogu biti bezbedni u sopstvenim domovima od streljanja, od upada, od divljaštva Hrvata... U vreme Barbarose nisu takva varvarstva bila počinjena od neprijatelja; pobili su cele porodice od 7-8 lica, dečaci i deca otrgnuta iz utroba majčinih; ubijali su decu od dve i tri godine, palili su žive ljude i žene... U kući 2189 u P. (porta) Komasina, Hrvati baciše kroz prozor sve koji su tu stanovali... Na Starom trgu, jedna razbojnička banda Hrvata, sa mnogim oficirima, spazi na prozorima neke stanovnike kako ih promatraju. Verujući da im je postavljena zaseda, upadoše u kuću, rušeći vrata sekirom i vatrom, ubiše 11 lica, ljudi i žena, i toliko njih raniše. Opljačkaše i upropastiše sve...\nU jednoj kući na Starom trgu u P. Komasina, pošto su zastrašili stanovnike sa tri topovska pucnja, čiji meci padoše u sobe, uđoše nenadano unutra. I pošto su svi stanovnici: ljudi, žene, starci, deca i invalidi povukoše u jednu jedinu sobu u prizemlje, razbiše vrata i sa jednom puščanom salvom više pušaka nanišanjenih na ove nesrećnike, odjednom ubiše sedam, raniše 18, a 12 odvedoše kao zarobljenike u Kastio. I sad još nedovoljno zasićeni, u prolazu za Kastio natakoše još dva na bajonete." (str. 17-18.)\nSledeći detalj je jednostavno nemoguće komentarisati. "Jedan ranjeni Hrvat uputio se bio u bolnicu; u jednom malom zavežljaju, koji je držao uzase i ljubomorno čuvao, nađene su dve otmene ženske ruke, sa prstima punim dragocenih prstenova." (str. 18.)\nSve to uveliko podseća na Magdeburšku tragediju ili Jasenovac.\nStravične scene se nastavljaju. "Veći deo Hrvata je opustošio veliko zdanje, ubijajući radnike, žene i decu... Jednoj devojčici od 13 godina beše odrezan grkljan, a i još ponekoj radnici. Jedan vrlo nesrećan otac, vodeći u svakoj ruci po jednog dečka, verovaše da će to umilostiviti ove žalosne bandite. Puni varvarstva, ako ne ubiše a ono rasekoše u komade ova dva nevina stvorenja pred njegovim (očevim) očima. Posle četiri sata pustošenja, povukoše se ovi kanibali, noseći sobom pozamašnu pljačku novca, srebra, robe, konja i kočija" (str. 19.)\nKostić dalje neumoljivo pronalazi primere hrvatske kulture i civilizacije. "Ništa manje brutalni prema materijalnim dobrima nego prema fizičkim licima, vršili su, naročito Hrvati, takve akte manitog varvarstva, koji su se jedva događali u vremena Vandala i Huna. U kući Đulija Fortise, sopstvenika jedne tekstilne fabrike kod Kapije Verćelina, Jedna horda ovih nakaza upade na svaki sprat, u svaku sobu. Ne samo što su ubili mnoge stanare i odneli velike sume novca, nego su opustošili magacine, porušili razboje, pocepali i oprljali štofove, i pokvarili i uništili sve stvari...\nUvukoše se Hrvati u jednu gostionicu i spazivši gazdu, zatražiše da im da da jedu. A pošto on nije imao, vezaše ga zajedno sa sinom i prikopčaše uz jedan top, vukući ih tamo-amo po ulici. Na taj način morali su gutljajima da piju smrt. Pošto su ih doveli u jednu drugu kuću i čuvšijedno detence kako plače, digoše ga iz kolevke na očigled uplašene majke i naslonivši ruke deteta prema zidu pribiše ga kao da beše slepi miš ili druga kakva beštija, a posle odjednog udarca bajoneta ostade majka mrtva na zemlji...\nSvanjivalo se kad oko 200 Hrvata, navalivši gladni sa ovih vrata, razbiše sekirama ulaz u kafanu Njoki i uđoše u punom besu. Gazde radnje Leopoldo i Luiđa Njoki (bremenita u četvrtom mesecu) kleknuvši na kolena i skrstivši ruke na grudima, moljahu ove nakaze za život... Kad se ovaj uplašeni bračni par ponadao, davši sve što je imao, daje utolio nezajažljivu glad ovih divljih zverova, tada baš oficiri otrgoše silom ženu iz naručja muža, narede joj da klekne i upere joj bajonete na vrat. Mačem probodoše muža na očigled žene, zgaziše ga i raskomadaše, a onda naložiše vatru." (str. 20.)\nEngleski vicekonzul u Milanu Robert Kempbel s gnušanjem je pisao opširan izveštaj o svim zbivanjima kojima je bio očevidac i uputio ga lordu Palmerstonu. U izveštaju su doslovno navedene i sledeće reči:\n"U toku dana se pokazalo da su najveća divljaštva počinjena od Hrvata; čitave porodice žena i dece nađene su u raznim kvartovima predgrađa ubijene i unakažene od njih na najzverskiji način." (str. 21.)\nHrvatskih zločina su se užasavali i njihovi saborci drugih nacionalnosti. Mnogi od tih austrijskih vojnika posle su detaljno opisivali sve te jezive događaje, pa jedan od njih kaže: "Sa trga oružja uđoše, urlajući kao zveri, neki Hrvati; dvojica ili trojica behu naboli na bajonete neke jadne dečake. Neki od naših, videvši taj užas, prihvatiše oružje da kazne varvare. Ali sami, pored tolikih bataljona, šta mogasmo da radimo? Šta drugo nego da dozvolimo da nam bez nužde odrežu grkljan? Svi smo bili prebledeli od besa." (str. 21-22.)\nNeposredno nakon tragedije u Milanu je štampana knjiga svedočenja više od dvesta očevidaca hrvatskih zločina.\nJedan od njih kazuje:" U noći, neki Hrvati, naterani u beg od stalne vatre jednog odreda građana koji je stražario na Kapiji Sv. Apolinara, skloniše se, razbijeni, po baštama i livadama Kvadrona. Predvidevši to bekstvo, dvojica hrabrih, Nova i Griloni, sakriše se i čuvši jedan glasan vapaj koji je molio za milost, potrčaše u kuću jednog baštovana i uhapsiše pet Hrvata, koji su sprovedeni u kuću Trivulcio. Nađen je unakažen leš jedne žene i na strašan način unakaženo njeno troje male dece. Isti je odred valjanih ljudi spasio jednu devojčicu u uličici Sambuko, otevši je iz ruku ovih nakaza toliko bednih koliko i opakih." (str. 22.)\n31.05.2010., 13:38 #23\nNJegos je velikan srpske nacije . Bar je on covek to tako mislio . E sad to nije fensi , al ipak je to tesko objasniti . Nek se muce i nak objasnjavaju da Nijegos nije Srbin i da jje razlika izmedju Njegosa i Pupina , ista onoliko , kolika je izmedju Nelsona Mendele i Brace Grim . \_\n31.05.2010., 13:39 #24\nНема ту шта много да се чита шта ја неки од главоња који дупе није мрднуо а само ****о нешто, мислио о њима.\nПитајте ви синовци моји народ који се напатио у то време и њихову децу шта су им причали родитељи, они ће вам рећи најбоље.\n31.05.2010., 13:41 #25\nНеспорно за свакога ко се иоле разуме у сторију и књижевност................геолози мало бркају појмове...........то је због рада под земљом и претераног удисања метана\nЗашто сте рекли не атеизму?\nPoslednja poruka: 20.08.2011., 04:29\nШта би тек рекли да смо ко ирачани?\nPoslednja poruka: 23.02.2007., 23:59


Podrška MSP sektoru za inovaciona rešenja - vesti - srp\nPodrška MSP sektoru za inovaciona rešenja\nU okviru projekta "Smart Factory Hub" dodeljenji su vaučeri za pokriće troškova uvođenja "pametnih" rešenja, inovacija, novih tehnologija privrednim društvima iz Srbije. Imajući u vidu osnovna ograničenja sa kojima se sektor MSP susreće prilikom uvođenja novih tehnologija, u okviru ovog projekta u kojem učestvuje Privredna komora Srbije podržani su pilot projekti transfera tehnologije kroz sistem vaučera.\nProjekat "Smart Factory Hub" se finansira iz Programa transnacionalne saradnje "Dunav 2014 - 2020", a u njemu PKS učestvuje zajedno sa 13 partnerskih institucija iz 10 zemalja Dunavskog regiona.\nU okviru planiranih redovnih aktivnosti na projektu Privredna komora Srbije je krajem 2018. godine raspisala Javni poziv za prikupljanje prijava za primenu “pametnih” i inovativnih rešenja za poboljšanje efikasnosti proizvodno orijentisanih mikro, malih i srednjih privrednih subjekata, kroz uvođenje inovacija u proizvodne procese.\nNakon isteka roka za podnošenja prijava, izvršena je selekcija tri privredna društva sa teritorije Srbije kojima će biti dodeljeni vaučeri u vrednosti od 6.000,00 EUR, odnosno koji će na ovaj način biti finansijski podržani u uvođenju inovativnih rešenja i novih tehnologija: "Konkab doo", Kovačica, "Jasimpex doo" Subotica i "Meter&Control doo" Beograd.\nPrivredni subjekti moraju da realizuju projekte uvođenja, primene “pametnih” i inovativnih rešenja, kao i da podnesu izveštaje o izvršenim aktivnostima Privrednoj komori Srbije u periodu do 31. marta 2019, što je neophodan uslov za isplatu odobrenih sredstava kroz sistem vaučera.


prevez-2 - 27\nU moru različitih predvez-rešenja za ovakve situacije, ja ću opisati dva koja koristim, bez pretenzija da tvrdim da je to najbolje što u ovakvim situacijama možete učiniti. Pri "konstrukciji" se vodim načelima da sve to bude jeftino i da se može brzo napraviti, pre svega jer se džigovi lako i često kidaju.\nMoj prvi izbor je žica, poput najtanje (metalne) žice za gitaru ili bilo koje druge tanke, jake i nerđajuće žice napravljene iz jednog komada (dakle, ne upredanjem više tankih niti). Pripremu je poželjno napraviti kući, kako na pecanju ne bismo gubili vreme. Prvo odaberete desatak džig glava koje ćete koristiti na onim mestima gde postoji velika šansa da vam umesto očekivanog smuđa udari štuka. Slobodan kraj žice provučete kroz ušicu na džig glavi, vratite nazad, obmotate nekoliko puta i sečicama recnete kraj. Odmerite oko 15 cm, recnete još jednom i na kraju napravite omčicu (sličnu onoj na vrhu spinera poput Meppsa), tako da sajlica-štanglica bude duga oko 7-10 cm. Na vodi vam ostaje da zavežete strunu za omčicu žice i navučete silikon na udicu.\nOstao sam još dužan da kažem zašto nismo napravili sajlicu sa kopčicom na jednom kraju? Zbog cene kopčice! S obzirom na to da smuđa na jezerima često tražimo u granju/panjevima, a baš na takvim mestima su česte i štuke, imamo mnogo kidanja, često i preko desetak džigova dnevno. Kako je i ovo preveliki trošak za budžet prosečnog građana Srbije, dodavanje još i cene kesice od 10 kvalitetnih kopči nikako nije poželjno. Cena ovakvog rešenja je ta što ne možete da lako i brzo menjate džigove, već uvek sečete strunu i vezujete ponovo.\nAko želite da ovo izbegnete jednostavno stavite i kopčicu na sajlu ili, ako ste dovoljno vešti, možete probati da na jednom kraju žice napraviti kopčicu (takve sajlice je nekada pravio Strimer iz Novog Sada). No, tada se najčešće mora koristiti nešto deblja žica, što se kosi sa postavkom problema gde smo naglasili žica da mora biti tanka, da smuđa ne odvrati od napada.\n3.11.2007. Ovom smuđu nimalo nije smetala kratka i tanka žičana sajlica, a doprinela je da se istog dana na obali nađu i četiri štuke (C&R)


Četrdesetogodišnjak iz Inđije uhapšen zbog držanja nelegalnog oružja\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 25.Jan.2021, 12:14\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Inđiji podneće krivičnu prijavu nadležnom tužilaštvu protiv četrdesetogodišnjaka iz Inđije, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija.\nPrilikom pretresa njegovog stana, policija je pronašla i oduzela pištolj sa okvirom i 33 metka različitog kalibra.\nPolicija u Inđiji pronašla je u stanu muškarca (40) iz Inđije pištolj sa okvirom i 33 metka različitog kalibra, koje mu je zaplenila...Protiv njega će policija podneti krivičnu prijavu tužilaštvu zbog sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet...


Chavezovo zdravstveno stanje loše, rak metastazirao na kosti - Klix.ba\nSvijet Chavezovo zdravstveno stanje loše, rak metastazirao na kosti\nChavezovo zdravstveno stanje loše, rak metastazirao na kosti\n30.11.2012. u 22:21\nVenecuelanski predsjednik Hugo Chavez sada se bori s metastazom na kostima raka karlice, navodi se u izvještaju u španskim novinama ABC\nPozivajući se na neimenovani obavještajni izvor, dopisnik ABC-a iz Washingtona javio je da se opaka bolest vratila i da se ona širi, što je i pokazao test obavljen u Havani, neposredno nakon predsjedničkih izbora održanih 7. oktobra.\nDopisnik ABC-a navodi da metastaze izazivaju Chavezu "teške bolove u bedrenoj kosti lijeve noge i probleme u hodanju". On također tvrdi da je Chavez dva puta pao, nakratko gubeći svijest, i da su ljekari ustanovili da se stanje pogoršava, prenosi AP.\nChavez se posljednji put pojavio u javnosti tokom televizijske debate 15. novembra.\nTokom predizborne kampanje, on je u više navrata odbacio glasine da nije bio liječen od raka, i najavio je da će odslužiti svoj novi šestogodišnji mandat.\nTretman kojem je Chavez bio podvrgnut u Havani uključuje udisanje čistog kisika u hiperbaričnoj komori. Značaj tog tretmana poznat je u liječenju opekotina, trovanja ugljen monoksidom i nekih drugih medicinskih stanja, i zacijelivanju rana i tkiva oštećenog u tretmanima zračenjem.\nAmeričko društvo za borbu protiv raka navodi, ipak, kako nema dokaza da taj tretman može izliječiti rak.\nPedesetosmogodišnji venecuelanski predsjednik podvrgnut je prvi put liječenju od raka na Kubi u junu 2011. godini, a u februaru ove godine bolest mu se vratila. On se otada oporavlja od raka karlice. Chavez je pobjedio na predsjedničkim izborima u oktobru.\nKubanske zvanične novine Granma javile su da je Chavez doputovao na taj otok u utorak, "u cilju nastavka medicinskog tretmana i jačanja njegovog zdravlja kroz nekoliko sesija udisanja čistog kisika u hiperbaričnoj komori".\nNije bilo nikakvih fotografija njegovog dolaska u Havanu ili odlaska iz Caracasa, za razliku od ranijih posjeta Kubi.\nVenecuelanski zvaničnici nisu saopćili koliko dugo će on ostati u Havani, iako su javili da će se vratiti do 10. januara, kada bi trebao položiti zakletvu na novi predsjednički mandat.


Kina dvostrane stranice metalna knjižnica nameštaj za knjige za škole - Henan Vimasun Industry Co., Ltd.\nDom > Proizvodi > Školski nameštaj > Biblioteka Nameštaj\nDvostrana strana metalne knjižnice nameštaja Police za školu\nPročitajte, učite i raste sa bibliotekom nameštaja od VMSworks školskog nameštaja! Ponosni smo što beležimo najfinije ime marke u biblioteci Nameštaj po najnižim cenama na mreži. Pregledajte odeljke ispod i otkrijte našu prelepu kolekciju bibliotekarskih knjižara i police za zaštitu od drveta, cirkulacionog nameštaja, kompjuterskih radnih stanica i stolova i stolova biblioteke.\nKarakteristike: Dvostrana strana metalne biblioteke Nameštaj za police za škole\n• Sve čelične komponente obezbeđuju superiornu čvrstoću. • Viseća tabla\n• Podesiva polica, prilagođavanje prostora za skladištenje vašim specifičnim potrebama. • Police\n• Izbor sjajnih boja vam omogućava da podesite ove listove na bilo koju trenutnu šemu boja. • Bookend\n• Utomatski elektrostatički prašni premaz • Vijci i vijci\n• Prekidajte i lako montirajte konstrukciju • Kolona\n• Sa velikim opterećenjem za svaku policu\n• Zaštita za drvo je dostupna\nViše detalja: Dvostrana strana metalne knjižnice nameštaja Police za školu\nLagana do teška, puna visina i polovina visine, kompletna komponenta, višeslojni sistemi. Kutije za metalne knjižnice sa dvostranim stranama Nameštaj za police Škole se široko koriste u kući, knjigama i školi biblioteka za\nučenici djece , mlađi i stariji pelly.\nNova struktura dizajna\nPodijeliti police sa pojačanim, jačim\nPodesive police, jednostavno mijenjaju prostor\nSnažnija osnova, veći ležaj\n· Automobilski rezervni dijelovi\n· Za vašu opciju dostupne su različite boje i stil\n1. Specijalni karton za izvoz sa polipom unutar, svaki komad je\nomotač EPE kako bi se spriječila ogrebotina, a zatim zaštitila gustom penom\nDetalji isporuke : Oko 20-25 radnih dana nakon što ste primili\nSpecifikacija: Dvostrana strana metalne knjižnice nameštaja Police za školu\nTehnička specifikacija Boja Materijal\nVisina 2000mm Sve boje na Ral & Pantone\nprivući dopune) okvir: 1.2mm hladno valjana čelična ploča\nKolona: čelična ploča debljine 1,2 mm\nPolica i ostali: debljina 0.8mm\nNAPOMENA: Iznad su samo naše standardne specifikacije i konfiguracije,\nVMSworks je jedan od najboljih proizvođača i proizvođača u Kini za više od 20 godina profesionalnog iskustva. VMS Kancelarijski nameštaj poseduje naprednu opremu, visoko kvalifikovane radnike i strog sistem kontrole kvaliteta. Glavno Proizvodnja dvostrukih strana Metalna biblioteka Nameštaj Police za škole sa visokim kvalitetom i najpovoljnijom cenom, Prilagođeni školski namještaj su prihvatljivi. Dobrodošli u našu fabriku za veleprodaju duplih strana Police za knjige, metalne police za knjige, nameštaj za biblioteku, dizajn nameštaja knjižara, namještaj za školu, molimo vas da nas kontaktirate kako biste dobili više detalja o metalnoj knjižnici od dvostranih metala.\nPojedinačni jednoslojni ormar\nPod Lično skladištenje\nNema Door Mobile Caddies\nPolu-visina roletne vrata za kancelarije Filing Skla...\nVisokokvalitetna jedinica za skladištenje kablova za...\nOrmari za osoblje zaposlenih ili školski fudbal Gard...\nSpavaća Vintage Small Individual Individual Metal 6 ...


Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema | Forum Krstarice\nKorona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nkorona virus kosarka\n12.03.2020. u 19:10 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nDa ne bi bilo previse diskusije, ovde cemo pricati o svim slucajevima koji imaju efekta na kosarku zbog Korona virusa\nFrancuz pozitivan, NBA prekinuta, dan pre toga pravio šale na raćun virusa, sad svi u panici!\nŠokantna vest, ali liga odmah reagovala!\n12.03.2020. u 19:11 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nBogdanova poruka povodom Korona virusa\nKošarkaš Sakramento Kingsa ima važnu poruku za čitav svet.\n12.03.2020. u 19:12 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nKonačna odluka Evrolige upravo objavljena! Da li se ova odluka tiče i Partizana?\nCSKA iz Moskve je na svojim društvenim mrežama upravo objavio da je čitavo 29. kolo Evrolige odloženo.\nTo znači da nećemo gledati ni utakmicu Crvene zvezde mts u Madridu gde je večeras trebalo da bude utakmica protiv Reala.\nI dalje nije poznato koliko će trajati neigranje u Evroligi, a očekujemo i zvaničan stav ovog takmičenja.\nOdlaganje Evrolige skoro sigurno znači i odlaganje utakmice Partizana i Uniksa koja je zakazana za 17. mart.\nPored utakmice Reala i Crvene zvezde mts, odložene su utakmice CSKA-Alba, Efes-Valensija i Makabi-Baskonija.\nČekamo i zvanično saopštenje...\n12.03.2020. u 19:13 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nKošarkaš Reala pozitivan na virus! Ima li opasnosti po Zvezdine košarkaše?\nRasplamsava se situacija.\nZvezdino saopštenje, direktno iz Madrida!\nKošarkaši Real Madrida su u karantinu zajedno sa fudbalerima tog tima, a košarkaši Crvene zvezde su imali zakazanu utakmicu protiv Madriđana večeras.\nIpak, do te utakmice neće doći jer je Evroliga otkazala čitavo 29. kolo. Svi mi smo bili zabrinuti zbog košarkaša Crvene zvezde mts, imajući u vidu da je u Madridu jedan od košarkaša Reala imao pozitivan uzorak na Koronu.\nSada se Zvezda oglasila saopštenjem.\n"KK Crvena zvezda obaveštava javnost da je i zvanično dobio odluku od strane čelnika Evrolige da se ovogodišnje takmičenje privremeno prekida.\nPrvi tim KK Crvena zvezda neće igrati svoj meč u Madridu u okviru 29.kola protiv madridskog Reala koji je bio zakazan za četvrak u 21 sat u „Wizink Centru“. Ekipa se trenutno nalazi u Madridu u hotelu, a klub čini sve neophodne radnje da ekipu što pre vrati iz Španije tokom dana u Beograd.\nO svim daljim koracima vezanim za pandemiju virusa „Kovid 19“ i takmičenjima u kojima učestvuje, KK Crvena zvezda obavestiće javnost u narednim danima", stoji u saopštenju potpisanom od strane KK Crvena zvezda mts.\n12.03.2020. u 19:15 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nStala i ABA, i šta sada?\nNišta od ABA lige.\nNaime, prema pouzdanim informacijama, otkazano je poslednje kolo regionalnog takmičenja, čitava liga je suspendovana.\nUtakmice neće biti igrane ovog vikenda, iako se predviđalo da budu odigrane pred praznim tribinana.\nIpak, od toga nema ništa. zakazana je skupština ABA lige na kojoj će biti reči o narednim merama.\nJedno je jasno, sport je u drugom planu, i sve će zavisiti od razvoja situacije.\nJasno je da je teško govoriti o opcijama, jedna je da tabela bude ovakva kakva jeste, u tom slučaju bi se čekali bolji uslovi da se odigra plej of. Ili da se za par nedelja opet razmotri situacija, sve u svemu, naš stav znate, košarka bez publike ne znači ništa, Evroliga je suspendovala svoja takmičenja, a od ishod i dužine borbe protiv pandemije zavisiće i dalje odluke.\nSkupština sledi, gde će klubovi izneti svoje stavove...\n12.03.2020. u 19:16 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nOtkriveno, Amerikanac iz Reala pozitivan na Korona virus\nEvroliga je otkazana, ta odluka je doneta i pre nego što je obelodanjeno da je jedan košarkaš madridskog Reala zaražen Korona virusom.\nZbog čitavih dešavanja, Real Madrid je doneo odluku da u karantin stavio i fudbalere i košarkaše, kako oni dele prostorije kluba iz španske prestonice i postoji bojazan da ima još zaraženih.\nU početku se nije znalo o kojem igraču je reč, sada je stigla potvrda da od Korona virusa boluje američki internacionalac Trej Tompkins.\nOn je bio jedan od 11 igrača koji su igrali u Milanu minule nedelje u okviru 27. kola Evrolige u "Mediolanum foruu".\nZa razliku od Rudija Gobera, koji se javno šalio po pitanju Korona virusa, Tompkins je stvari shvatao daleko ozbiljnije, prenosi "Marka", kako je u Milanu odbio da se rukuje sa igračima Armanija, a nosio je i zaštitne rukavice i masku, što je na društvenim mrežama potvrdio i njegov saigrač Rudi Fernandez.\nNažalost, on je prema informacijama španskog lista "La Stampa" ipak uspeo da zakači virus, što zaista na pravi način oslikava ozbiljnost situacije sa kojom se čitav svet susreo na samom početku 2020. godine.\nUkrajinci prelomili, kraj sezone, ko je šampion?\nKorona virus je zaustavio sport, sve je veći broj profesionalnih sportista koji su oboleli od virusa, takmičenja su zaustavljena širom planete, od NBA, pa do Lige šampiona.\nJuče je prvi čovek Partizana Ostoja Mijailović predložio ABA ligi da prekine sezonu i za šampiona proglasi najboljeplasirani tim na tabeli, što su u ovom trenutku "crno-beli".\nIako se čini da u ABA ligi, koja je takođe prekinuta, neće uraditi tako nešto, danas je obelodanjeno da su se u Ukrajini odlučili na ovakav potez.\nNaime, tamošnje vlasti su odlučile da okončaju košarkašku sezonu u zemlji, pa će po svemu sudeći trenutno stanje na tabelama biti i konačno.\nNema još zvanične potvrde, ali se pretpostavlja da će u muškoj konkurenciji šampion biti Dnjepar, koji je pravi na tabeli šampionata u ovom trenutku.\n12.03.2020. u 20:53 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nDa li je koronavirus uplašio Zvezdine košarkaše u Madridu? Biće vam jasno kad vidite ovo!\nIz dana u dan stižu zabrinjavajuće vesti u vezi širenja koronavirusa, najdramatičnija situacija je u Italiji, ali poslednjih dana sve je veći broj zaraženih i u Španiji, gde su se danas nalazili košarkaši Crvene zvezde.\nOni su u Madrid otputovali na utakmicu Evrolige protiv Reala, ali u međuvremenu meč je otkazan, pa se crveno-beli večeras vraćaju u Beograd.\nTakođe je danas potvrđeno i da je košarkaš Reala Trej Tompkins pozitivan na koronavirus, ali sve ovo nije uplašilo Zvezdine košarkaše.\nSudeći bar po fotografiji koju je Nikola Jovanović objavio na Instagramu, na kojoj pozira sa nekolicinom svojih saigrača. Iako nose maske, deluje da su dobro raspoloženi i da sve ovo nije pokvarilo atmosferu u ekipi.\n13.03.2020. u 08:51 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nOstoja osim što je tražio da se po faktičkom stanju proglasi KKP prvakom može da tzraži i od Đordija da ih proglasi i osvajačem EC-a za ovu godinu...#krenulo ga#\n13.03.2020. u 12:13 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nOstoja je pre svega trazio da se plej-of ABA lige odlozi (tada liga nije bila prekinuta), pa tek onda da se stanje na tabeli uzme kao konacno, kao sto je vec radjeno u SRJ u vreme bombardovanja. Ili kao sto je sada uradjeno u Litvaniji, a bice i drugde verovatno:\nNema sumnje ni da bi Panteri, da su u situaciji, trazili odma' titulu, kao sto ce je pripisati sebi i u fudbalu ako se prekine sampionat, kao sto su ti pripisivaci vec radili sa titulom iz 1946. ili sto Zvezdi pripisase titule koje je osvojio preimenovani FMP (ILR). Najmanji problem.\nKako bilo, potpuno je besmisleno sada bilo sta traziti i odlucivati, ostaje samo da se nadamo pre svega zbog ljudi, da ce sve ovo proci sto brze i sa sto manje stete, pa tek na kraju kao mnogo manje bitno - da ce biti dovoljno vremena da se sampionati regularno privedu kraju. Koliko god da je u ABA-ligi tesko govoriti o regularnosti zbog dobro poznatih pojava.\n13.03.2020. u 17:25 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nUpravo tako ; daj da vidimo sta ce biti sa ljudima i sa ovim glupim virusom\nLako je onda proglasiti prvaka u bilo kom smislu\n13.03.2020. u 19:45 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nŽalgiris šampion Litvanije!\nKorona virus je zaustavio sport, to je sada potpuno jasno, sada je otkazana i litvanska košarkaška liga.\nOna za razliku od brojnih drugih nije odložena do daljnjeg, već je sezona otkazana, proglašen je i šampion.\nŽalgiris je kao lider na tabeli dobio šampionsku titulu, 27. sezona "Betsejf" LKL šampionata je gotova.\nIz litvanskog saveza navode da će ovo ostaviti velike finasijske posledice na ligu i timove, ali da su zdravlje i život na prvom mestu.\n13.03.2020. u 19:49 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nGotovo, staje i VTB liga...\nJuče je veliki broj košarkaških liga zaustavljen, sve je počelo sa NBA ligom, usledila su i odlaganja mečeva u Evroligi i Evrokupu, pa potom i u brojnim nacionalnim šampionatima.\nZemlje poput Litvanije i Ukrajine su potpuno prekinule sezone i proglasile šampione, a jedna od retkih liga koja se igrala je bila regionalna VTB.\nIpak, kako javnost obaveštava plejmejker Uniksa Džordan Tiodor, pauza zbog Korona virusa će uslediti i u VTB ligi.\nOn je na društvenim mrežama podelio da Uniks sutra neće igrati svoj meč, jer je VTB liga odlučila da suspenduje takmičenje na dve nedelje.\nUbrzo je stigla i potvrda.\n13.03.2020. u 19:54 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nKošarkaši Crvene zvezde juče su bili u Madridu, gde je trebalo da odigraju meč 29. kola Evrolige protiv Reala.\nIpak, ubrzo se proširila informacija da je krilni centar madridskog kluba Trej Tompkins zaražen, usledila je oštra reakcija iz kluba, a potom i iz čitave lige.\nSezona u Evroligi je prekinuta, nakon toga su krenuli da se prekidaju i brojni regionalni i nacionalni šampionati, među kojima je i ABA liga.\nPovodom čitave situacije oglaslili su se iz Crvene zvezde zvaničnim saopštenjem, koje vam prenosimo u celosti.\nKK Crvena zvezda mts", stoji na sajtu "crveno-belih".\n13.03.2020. u 20:44 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nPobesneo Bobi Dikson na Vladu Turske!\nTurska vlada je donela uredbu da se svi mečevi igraju, ali bez prisustva publike.\nDakle, i košarkaška liga će se nastaviti, što je iznerviralo Bobija Diksona.\nOn smatra da je zdravlje na prvom mestu i da nije nije vrednije. Zbog toga se oglasio na Tviteru.\n"Dakle, svaka liga na svetu je suspendovana, ali turska liga neće biti? Zdravlje je najveće dobro koje imamo. Uradite pravu stvar! Nije vredno rizika."\n13.03.2020. u 20:45 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nOglasio se i novopečeni turski reprezentativac, hoće li se nadležni poslušati MVP-a?\nPisali smo Bobi Dikson je oštro odreagovao na činjenicu da je Turska jedna od retkih zemalja, ako ne i jedina u Evropi, u kojoj nije zaustavljena košarkaška liga.\nNema informacija da bi utakmice zakazane za vikend mogle da budu otkazane, što je izazvalo reakciju kod brojnih košarkaša.\nOglasio se i najkorisniji igrač Evrolige u dosadašnjem toku sezone Šejn Larkin, koji veruje da sport i košarka u ovom trenutku moraju da ostanu u drugom planu.\nEvo šta je napisao novopečeni turski reprezentativac.\n"Ne želim ni na koji način da ukažem nepoštovanje prema ljudima koji donose odluke i koji su odgovorni za nošenje sa pandemijom Korona virusa, ali ne razumem zašto se igra turska liga, kada su sve ostale lige na svetu suspendovane ili otkazane.\nRazumem i da igranje iza zatvorenih vrata čini stvari donekle bezbednijim, ali ne i dovoljno bezbednim.\nKao košarkaš najviže uživam u igranju utakmica i takmičenu protiv drugih, ali sada kada se virus sve više i više širi rizik je veći nego ranije.\nTako da igranje utakmica jednostavno nije vredno.\nOvo je u potpunosti moje mišljenje, ali sam siguran da se brojni drugi igrači osećaju isto. Želim da bezbednost svih bude na prvom mestu i verujem da bi otkazivanje lige ili odlaganje utakmica do trenutka kada budemo imali bolju kontrolu i razumevanje virusa najbolje što možemo da uradimo", napisao je Larkin na društvenim mrežama.\n13.03.2020. u 22:57 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nТренутно нико нема представу како ће се одвијати ова прича, ово може бити само почетак, заправо јесте, и ова мора може потрајати мјесецима. Услиједиће и колапс економије и свих других сегмената живота, укључујући и спорт. Наравно и кошарку.\nДобро је што су бројне лиге схватиле озбиљност ситуација, одмах реаговале и одгодиле утакмице. За ко зна кад. Здравље играча мора бити на првом мјесту, алиприје свега било какво несмотрено понашање које ће допринијети ширењу епидемије.\nТренутно је под знаком питања НБА, Евролига, Еврокуп, и све друге лиге. Могуће се неке националне попт турске лиге наставе, но то је кретенска одлука. Пауза ће потрајати минимум 3 недјеље, но то је нека преоптимистичка сезона, вјероватније је да ће све те лиге бити "суспендоване", тј завршене.\nШто се тиче српске кошарке, ту је АБА и српска лига, а Партизан игра Еврокуп. Звезда је реално изгубила шансе за 1/4Ф ЕЛ, тако да и не губе много ако се ЕЛ заврши, а то није нереално.\nУ АБА је остало то једно коло и плеј-оф. То би се могло одиграти и накнадно, па и за 2-3 мјесеца, ако се епидемија стави под контролу, но ? је колико је то реално. Могу одредити пласман и на основу тренутног стања, није искључено.\nШто се тиче СЛ Србије и тако имамо скроз наопаку ситуацуију да она почиње у мају када све друге лиге завршавају, ове сезоне неће бити готово сигурно одиграна.\nКако сада стоје ствари, вјероватније је да смо са кошарком завршили што се тиче ове сезоне.\n16.03.2020. u 17:57 - Korona virus i efekat na kosarku kao sport - zajednicka tema\nPrica se da ce kao nesto biti tamo na leto ali to onda upropastava OI ... videcemo ... bas je u nezgodno vreme doslo ovo


Zadru i Splitu 100.000 kuna kazne zbog brutalne tučnjave, igračima suspenzije - Index.hr\nHRVATSKI košarkaški savez kaznio je i KK Zadar i KK Split s po 50.000 kuna zbog tučnjave na subotnjoj prvenstvenoj utakmici na Gripama.\nZadar je pobijedio 120:88, a sredinom drugog poluvremena, prvi vodstvu +31 Zadrov Preston Knowles prvo se potukao sa Splitovim igračem Pavlom Marčinkovićem, a potom je nokautirao njegova suigrača Matu Kalajžića. Uslijedilo je sveopće naguravanje, ali nasreću nije bilo daljnjih tučnjava.\nHKS je Marčinkovića kaznio se pet, Kalajžića s dvije, a Knowlesa s čak sedam utakmica neigranja.\n"Ovim putem također izražavamo žaljenje zbog predmetnog incidenta te se nadamo kako se takve i slične situacije više neće događati na košarkaškim terenima. Košarka i sport općenito trebaju se temeljiti na načelima sportskog ponašanja i „fair playa“ bez upotrebe fizičke sile ili bilo kakvih drugih oblika neprimjerenih ponašanja", stoji u priopćenju HKS-a.\n#Split #Zadar #košarka


Tema: ISTORIJA ILLUMINATA\n16.03.2008., 02:15 #1\n16.03.2008., 02:17 #2\nRe: ISTORIJA ILLUMINATA\n16.03.2008., 02:17 #3\n16.03.2008., 02:28 #4\n16.03.2008., 02:28 #5\n16.03.2008., 02:30 #6\n16.03.2008., 02:31 #7\n17.03.2008., 09:26 #8\n17.03.2008., 09:48 #9\nimam samo jedno pitanjce\ngde si to našao ovu izjavu ? daj izvor da i mi pročitamo\niz doktorskog rada gospodina Forestija nije\np.s ako se već ozbiljno interesuješ za ovu tematiku onda si sigurno već shvatio da medju masonima a ni iluminatima nema neodmerenih izjava\n17.03.2008., 18:39 #10\nJoš jedan klon onog diskutabilnog Iluminata...\nSvakako ne učestvuju na forumima\n...par napaljenih klinaca...\nPoslednji put ažurirao/la gost 101840 : 17.03.2008. u 18:48\n03.05.2008., 19:57 #11\nI mene to zanima. Pod pretpostavkom da je tacno da Iluminati upravljaju postavlja se pitanje zasto nas toliko ne vole. Je l zato sto smo buntovnici? Ili mozda se ne radi o tome da nas ne vole zato sto smo Srbe vec zato sto zivimo na prostoru koji je namenjen nekima drugima...


Bažole: Ruski špijun bio u kabinetu francuskog ministra odbrane 2017. godine - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Bažole: Ruski špijun bio u kabinetu francuskog ministra odbrane 2017. godine\nUpitan o špijunu u službi Rusije koji je bio u kabinetu tadašnjeg francuskog ministra odbrane Žan-Iva Le Driana (Jean-Yves) koji je sada šef diplomatije, Bažole je rekao da je to tačna informacija i da je to preneo tadašnjim izvršnim vlastima.\n„Prethodnih godina smo govorili da je sve gotovo posle hladnog rata i da ne treba više gubiti vreme na špijune koji više ne postoje, već je prioritet borba protiv terorizma. Međutim, špiunske aktivnosti nisu prestale“, rekao je on i dodao da i dalje postoje takve aktivnosti koju sprovode Rusija, Kina i SAD.\nInformaciju o ruskom špijunu je pre nekoliko godina prenela francuska medijska kuća Medijapar (Mediapart). Prema Medijaparu, špijun ruske vojne obaveštajne službe (GRU) ubačen je u kabinet Le Driana, dok je bio ministar odbrane za vreme predsednika Fransoa Olanda (Francois Hollande).


NAJVEĆI PRAZNIK NIČIM IZAZVAN | Ekspres.net\nNAJVEĆI PRAZNIK NIČIM IZAZVAN\nSrbi nisu slavili Novu godinu, u nas je to bio Mali Božić i prvi ga je počeo obeležavati nepismeni Miloš Obrenović, kome su u to vreme strani vladari slali čestitke pa je verovatno mislio da je u pitanju neki bitan praznik\n„Za zapadnu zemljinu poluloptu Nova godina je, gledano očima Marka Tvena, bezopasna institucija koja nam služi kao izgovor da se tinejdžerski napijemo, pozovemo prijatelje i izgovaramo neke nepristojne želje. Na ove prostore Nova godina je došla nezvana, zbunjujuća, naoružana protokolom svojih tvoraca i nama nepoznatih manira.\nPreciznije govoreći, Nova godina na ove srpske prostore stigla je tek pre sedamdeset godina. Bio je to planetarni sudar kulturoloških, a bogami i ideoloških civilizacija. Da bi Srbi ovaj praznik prigrlili kako svoj najrođeniji ceremonijal, postarao se Josip Broz i njegov Centralni komitet Komunističke partije Jugoslavije. Dekretom su odlučili „da je Deda Mraz politički korektan, a Božić Bata (božje dete po viđenju J. J. Zmaja) ideološki dekadentan neprijatelj naroda". Bila je godina 1965. kad je usvojen zakon da je Nova godina državni praznik. Ali među Srbima to se u početku sporo primalo...\nNo, vratimo se priči kako se pre Brozovog dekreta slavila Nova godina u Srbiji, uz važnu napomenu da proslava tog praznika nije bio naš narodni običaj. U vreme Karađorđevo, pa i u doba kneza Miloša, 1. januara po starom kalendaru završavale su se božićne svetkovine i taj dan se zvao Mali Božić. U svojoj knjizi „Siluete starog Beograda", novinar i pisac Milan Jovanović Stojimirović beleži da je za taj dan teranje Božića bio važan običaj. Posle bogatog ručka, mladi momci bi pojahali konje atarom svoga sela i, goneći Božić koji je prošao, simbolično su gonili staru godinu sa svim lošim događajima koji su se zbili u njeno vreme. Posle jahanja vraćali su se kući, opet za trpezu gde su se služile vasilice premazane medom jer je toga dana padao Sveti Vasilije, a pred domaćina kuće stavljali su svinjsku ili jagnjeću glavu koja je ostala od veselice. Ispraćanje Malog Božića se u narodu slavilo uz veselje i bogatu trpezu.\nMilan Jovanović Stojimirović podseća na daleko važniji običaj vezan za Mali Božić u Karađorđevo vreme. Toga dana u Beograd su dolazile narodne starešine da pred Voždom polože račune za svoj jednogodišnji rad. „Mali Božić bio je dan kada se sastajala Narodna skupština da rešava budžet za narednu godinu. Jedni su taj dan čekali s nestrpljenjem da iznesu svoj sud i kritike na rad centralne vlasti, a drugi su teška srca dolazili u Beograd jer su imali da pravdaju svoje lokalne izdatke i da čuju Voždove oštre prekore." Pisac ovog kapitalnog dela podseća da u to doba nije postojao neki naročiti način čestitanja Nove godine, tim pre što nova godina Srpske pravoslavne crkve ne počinje 1. januara, nego 1. septembra.\nMeđutim, neuki i nepismeni knez Miloš je prvi među Srbe na mala vrata uveo prva saznanja o Novoj godini. „Zavodeći svoj državni dvorski ceremonijal, uglavnom po zapadnom tipu, kad je kao šef države počeo da prima novogodišnje čestitke drugih vladara, on im je uzvraćao. A počeo je da prima čestitke i od svojih podanika...", piše Stojimirović, dodajući da je dvor docnije ustanovio svoj novogodišnji bal, imitaciju novogodišnjih balova u Beču i Parizu. „Ima se utisak da je te balove kod nas prvi uveo knez Mihailo Obrenović sa suprugom Julijom Hunjadi, a zna se koliko su posle dvadesetak godina na njih polagali kralj Milan i kraljica Natalija, koja je na njima briljirala u svoj pompi svoje gorde lepote. Posle ratova 1867-79, Srbiju je obuzeo huk balova i igranki. Novogodišnji balovi nisu bili usiljeni. Oni su nosili čak vrlo veseo karakter. Igralo se bez prestanka do ponoći, igralo se i Baba-Mundrino kolo pod suncobranima, da bi u ponoć jedan aranžer uzviknuo: „Gospođe i gospodo, imam da vam javim jednu tužnu vest: stara godina je umrla i sad ćemo je sahraniti..." U tom trenutku bi se utulile lampe i kroz salu bi bio pronesen čamov mrtvački sanduk, uz pesmu „Svjati Bože". Posle ove komendije, odžačar bi uzviknuo: „Srećna Nova godina!"\n„...Međutim, još za vreme one pomrčine aranžer bi u salu pustio neko prase, koje bi groktalo i ciktalo, i ne umejući da se snađe, proletalo između nogu kavaljera i dama (koje su takođe ciktale), te bi i to doprinelo opštem veselju. Mladi momci bi jurili za prasetom da ga uhvate jer prase simbolizuje sreću (Nemci i sad reč 'schwein' smatraju za sinonim pojma sreće)", slikovito piše hroničar Milan Jovanović Stojimirović. On dalje podseća da su opisane zabave, balovi i igranke bili namenjeni bogatoj eliti sa dvora, trgovcima i političarima, ali da se pomenuti običaji nisu primili kod običnih varošana, a tek nisu među seoskim življem, koji je činio 90 odsto stanovništva u Srbiji.\nNeki istraživači su beležili da se u malobrojnim beogradskim domovima slavila Nova godina skromno, uz šalu i bez preterivanja u piću. To se događalo i posle 1945. Običan svet u seoskim sredinama nije menjao običaje, uz napomenu da su krišom obeležavali krsnu slavu. Zanimljivo je, međutim, da se proslava Nove godine nije masovno primila ni posle Brozovog dekreta 1955. Dolazak novog leta obeležavan je dosta uzdržano sve do 1960, kad su priređivana novogodišnja slavlja isključivo u velikim salama domova JNA ili domove kulture, ponegde i u hotelima. Uz orkestar su se pevale starogradske pesme, šlageri, a pod kraj šezdesetih i rokenrol, sve uz živu muziku.\nNova godina u Beogradu i među Srbima uopšte masovno je počela da se slavi tek pre sedamdeset godina naredbom Josipa Broza, pošto je ocenjeno da je „Deda Mraz politički podoban"\nU tim vremenima televizija je počela da prenosi događaje, ceremonijal, kulturni program i protokolisano veselje sa centralne proslave Nove godine kojoj je prisustvovao Josip Broz sa suprugom Jovankom, uz sasluženje najviših partijskih i državnih funkcionera. Na toj svečanosti, gde je Broz obavezno držao novogodišnju zdravicu, nastupali su odabrani muzičari, pevači, glumci, pop i rok grupe. U tim vremenima već je stvoren Brozov kult ličnosti pa je bilo čije prisustvo na tim svečanostima imalo etiketu visokog poverenja, ali u nekim političkim, a prvenstveno umetničkim i slobodoumnim krugovima, sve pomenuto imalo je drugi predznak. Televizijski prenosi Brozovih žurki, ali i komunistički diktat uselili su proslavu Nove godine u beogradske domove, ali ne i u seoske kuće u okolini Beograda. Još dugo vremena je trebalo Tvenovom „bezazlenom prazniku" da osvoji Beograd i Srbiju.\nPosebno burno slavlje Nove godine bilo je u Studentskom gradu i drugim beogradskim studentskim domovima. U Studentskom gradu se sa ozbiljnom žestinom slavila i Srpska nova godina, posebno posle studentskih demonstracija 1968, kada je policiji bilo zabranjeno da dolazi u to akademsko naselje. To slavlje bilo je potvrda dva trijumfa: uspeh tihe pobune protiv vlasti uzrokovane krvavim sukobima s policijom tokom demonstracija značio je i priliku za proslavu srpskog praznika koji se krišom obeležavao na selu.\nKasnije se sve to preselilo i na ulicu. Multimilijarderi sa zapada jasno su prepoznali suštinu pobune studenata širom planete. Bunt dece cveća pretvorili su u ozbiljan profit, rokenrol su izveli na velike bine za publiku od više stotina hiljada, štampali su ploče, prodavali hipi odeću, naočare, šešire, gramofone i drugu tehniku... Na kraju, i Novu godinu su iselili na ulice i trgove velikih gradova. Pivo, droga, alkohol, promiskuitet postali su zaštitni znakovi Tvenovog „bezazlenog praznika". Tako je i danas. Sve se pretvorilo u novac i otišlo dođavola onog trenutka kad je beli svet dozvolio da novogodišnji praznik pobedi onaj najsvetiji - crveni praznik Prvi maj.\nI u tim sitnicama čita se pobeda kapitala. Prvi maj nije njihov milje, ali je Nova godina prava prilika da se promoviše nova modna linija, redak automobil ručne izrade uz cenu od više stotina hiljada evra, sajber-tehnologija, moćni kompjuter, video-igrica ili novi „Ratovi zvezda".\nNova godina je najveći svetski praznik, iako u prirodi, u kosmosu, vaseljeni... ne postoji niti jedan razlog da se ovaj datum slavi kao veliki praznik. Pre će biti da je u celoj priči najsimpatičnije ono Stojimirovićevo „nadžak prase". Zamislite, to je veći praznik od onog slavnog trenutka iz moderne istorije - pobede nad fašizmom.\nU Bosnu i Hercegovinu Nova godina je stigla početkom dvadesetog veka. Do tada su se slavili Božić među hrišćanima i Bajram među muslimanima. Kako beleži istoričar Đorđe Mikić, kićenje jelke i slavljenje Nove godine doneli su austrougarski činovnici posle Aneksije Bosne i Hercegovine 1908. Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca tek je 1919. usvojila novi kalendar, a deset godina kasnije u Banjaluci, u sedištu novouspostavljene banovine, Nova godina počela je da se slavi masovno.\nNovogodišnja slavlja su imala klasnu etiketu: oficiri su slavili Novu godinu u oficirskim domovima, radnici u radničkim, dok su hoteli „Palas" i „Bosna", uz električno osvetljenje, bili rezervisani za fabrikante, bogate trgovce, činovnike i političare. Istina, u to doba Banjaluku su zvali Mali Pariz jer su u tom otmenom gradu pratili modu velikih evropskih prestonica i trudili se da ne zaostaju.\nZa sve je kriv Vavilon\nNa glinenim pločicama s klinastim pismom postoje zapisi da je Nova godina slavljena ili bolje reći obeležavana u Vavilonu četiri hiljade godina pre Hrista. Stari Sumerani, najznačajniji i najbrojniji narod starog Vavilona, stvorili su civilizaciju pet ili čak šest hiljada godina pre nove ere, a ona je imala svoje pismo, škole, znali su i koristili točak, navodnjavali oranice, imali su kanalizaciju.\nZa priču o Novoj godini važno je imati na umu da su Sumerani znali matematiku, posmatrali su planete, njihovo kretanje, vremenske mene i tako došli do preciznih mera koje čine civilizacijski znamen: ustanovili su mernu jedinicu 60, što je postalo šezdeset minuta, 60 sekundi. Ustanovili su četiri godišnja doba i tako došli do mene koja je određivala meru, odnosno granicu njihovog učestalog ponavljanja. Došli su do početka novog ciklusa i na taj način obeležili početak Nove godine, koja je padala sredinom marta.\nOni su bili pagani, Nova godina nije im bila svetkovina, tek dan novog početka, jer ni oni niti poznije civilizacije nisu otkrili nikakvo kosmičko niti ovozemaljsko znamenje koje bi Novu godinu činilo važnom ili svetom.\nI u drugim civilizacijama, poput kineske, japanske i indijske, početak nove godine padao je u martu ili u jesen. U Starom Egiptu početak nove godine bio je 20. jul, obeležavao se svečanostima u čast boginje Izide. Stari Heleni su početak nove godine određivali na osnovu sunčevog kretanja i slavili su ga uz bahanalije. Jevreji početak nove godine obeležavaju 6. septembra...\nStari Rim je od Helena nasledio i praznovanje Nove godine. I oni su obeležavali dolazak nove godine 1. marta, oko prolećne ravnodnevnice, da bi 1953. godine stare ere doneli neku vrstu zakona da se Nova godina slavi 1. januara u čast boga Janusa (božanstvo s dva lica, inače zaštitnik svih vrata i ulaza, računajući vaginalni i analni), uz već mitske bahanalije s mnogo vina i bluda.\nTo rimsko moranje slabo se primalo u čvrstim kanonima verskih zajednica, i to ne samo hrišćanskih. Tek u 18. veku je Rimokatolička crkva popustila i dozvolila vernicima da obeležavaju Novu godinu 1. januara, ali skromno i uzdržano. Srpska pravoslavna crkva je obeležavanje Nove godine uslovno prihvatila. Zapravo, kao praznik ga nikada do kraja nije prigrlila, ali je koristila taj početak nove godine iz praktičnih razloga.\nNe zna se pouzdano ko je prvi uveo okićenu jelku u novogodišnje obredne svetkovine. Postoje dosta uverljive tvrdnje da je to prvi uradio Martin Luter, utemeljivač Protestantske crkve. Kićenje jelke su najverovatnije prvi počeli mladi Nemci, a Martin Luter je to prvi uradio u 16. veku.\nU Evropi i Americi kićenje jelke je postalo popularno tek u 18. veku. Svi ti obredi postali su veoma popularni kad se Nova godina iselila iz kuća i preselila na gradske ulice i trgove.\nsrbija proslava josip broz tito komunistička partija Nova godina deda mraz Mali Božić Knez Miloš Obrenović Knez Mihailo Obrenović Aleksandar Karađorđević politička podobnost


Staklene pregrade - Gradjevinarstvo.rs\n17.06.2018. | Gradjevinarstvo.rs\nPoslodavci sve više uočavaju prednosti all-in-glass pregrada budući da štede dragoceni prostor i omogućavaju prodor prirodne svetlosti, što stimulativno utiče na raspoloženje zaposlenih.\nŽeleći da maksimalno iskoriste dnevnu svetlost, dizajneri enterijera se najčešće odlučuju za staklene pregrade. Staklo enterijer čini elegantim, otvara prostor i omogućava veću interakciju među zaposlenima, podržavajući tako timski rad. Različiti multifunkcionalni sistemi za staklo zahtevaju manje mesta nego klasični zidovi, a prostor se lako može transformisati i podeliti u skladu sa željama investitora. Poslovni prostori mogu se brendirati peskiranjem ili folijama za staklo s digitalnom štampom. Vertikalni stakleni zidovi se mogu iskoristiti i kao table za pisanje.\nU ponudi kompanije CASA - Custom Art & Solutions Alternative može se pronaći prvoklasan arhitektonski okov i sistemi pametnih rešenja za implementaciju u eksterijeru i enterijeru.\nSistemi za staklo mogu se koristiti i za izloge maloprodajnih objekata s klatno-vratima koja su integrisana u staklenu pregradu. Klizni stakleni pregradni zidovi „HSW“, proizvod su novije tehnologije i idealni su za ugostiteljske objekte, zimske bašte ili izloge u tržnim centrima. Prednosti su im višestruke: omogućavaju panoramski pogled, nema vertikalnih okova i podnih prepreka. Sistem se izrađuje po meri. Maksimalna visina panela prevazilazi slične sisteme na tržištu i dostiže do 4.000 mm, dok širina jednog panela može biti do 1.250 mm a na jednom parking mestu trpi opterećenje do 1.000 kg. Dužina staklenog zida je neograničena.\nALEXA I MR\nSofisticirana tehnologija laganih aluminijumskih štokova „Alexa“ i „MR“ aluminijumskih profila laka je za implementaciju bilo da su u pitanju jednostavni ili kompleksni sistemi staklenih pregrada. Karakteriše ih ugradnja po principu „suve montaže“ što ih čini idealnim i za kasniju adaptaciju. „Alexa“ svojim širokim asortimanom može odgovoriti na bilo koju situaciju kada su u pitanju staklene pregrade i vrata. Svi tipovi „Alexa“ profila mogu se kombinovati sa kolekcijom okova nemačkog proizvođača Dorma za staklena vrata.\nRaznovrsnu primenu ima i aluminijumski stezni profil – „WCP“. Perfektno odgovara svim slobodnovisećim staklenim elementima ili kompletnim zidovima od stakla. Odlikuje ga jednostavna ugradnja a namenjen je za kaljeno sigurnosno staklo debljine od 8 do 19 mm. Završna obrada je moguća u svim tonovima po RAL karti, a standardna je eloksirani aluminijum (EV1) i satinirani inoks (SSS). Sistemi profila „MR22“, „MR28“ i „WCP“ mogu se integrisati sa kliznim ili pivot vratima.\nZa ograničen prostor preporučuju se elegantni sistemi staklenih fiksnih pregrada u kombinaciji sa kliznim drvenim ili staklenim vratima, poput „Agile 150“. Transparentni stakleni frontovi s minimalno vidljivim okovima mogu se montirati na zid ili na plafon.\nStručni tim firme CASA – Custom Art & Solutions Alternative stoji na raspolaganju za sva pitanja i spreman je da pruži kontinuiranu razvojnu i postprodajnu podršku.\nStaklo, zastakljivanje Pregradni zidovi


31/07/2019 - Stranica 2 od 2 - Ozonpress :: internet portal\nПОСЛОДАВАЦ: СЗР „БАЋО“ АДРЕСА: Трбушани бб, Чачак Телефон: 063/60-38-37 Лице за контакт: Светислав Пајић Назив посла: РАДНИК У ПРОИЗВОДЊИ ОПРУГА Број тражених извршилаца: 1 (један) Образовање: без обзира на занимање и степен стручне спреме Радно искуство: небитно Врста запослења:...\nEkipa iz Subotice pobednik je finala “Siti gejmsa” (City Games), koje je večeras održano u Čačku. Drugo mesto pripalo je ekipi iz Kikinde, treće iz Sombora, dok su domaćini bili poslednji. Pored ove četiri ekipe, učestvovali su i takmičari iz Zaječara i Knjaževca. Pobednička...\nTITAN cementara Kosjerić predstavila je deveti po redu integrisani izveštaj poslovanja za prethodnu godinu. Pored prikazanih poslovnih i finansijskih rezultata kompanije za 2018. godinu, ovaj izveštaj poseban akcenat stavlja na oblast zaštite životne sredine, bezbednosti i...


NATO smatra da je Putin hazarder - 25.05.2015, Sputnik Srbija\nKomandant NATO snaga u Holandiji general Hans Lotar Domrese izjavio je danas da ruski predsednik Vladimir Putin ima čvrste stavove, ali i da je hazarder. 25.05.2015, Sputnik Srbija\n11:29 25.05.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Flickr / U.S. Army Europe ImagesNATO general Hans Lotar Domrose\nDomrese je, u intervjuu za nemački časopis „Fokus onlajn“, rekao da ruski lider razmišlja unapred i da je u stanju da predvidi situaciju, ali je i upozorio da voli da se „kocka“, što kako kaže, može biti opasno.\nDomrese je rekao da ni NATO, a ni on lično ne smatraju Rusiju neprijateljem, i istakao da niko u Savezu nije zainteresovan za vođenje rata, već da je svrha njihovog postojanja odbrana zemalja članica.\nGeneral je, međutim, zabrinut zbog potencijalne spremnosti predsednika Putina da iskoristi nuklearno oružje protiv NATO trupa.


Počele prijave na konkurs za izbor “Prestonice kulture Srbije 2023. godine” - Koji su aduti Kragujevca? | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\nInfo Foto: Facebook - Knjaževsko-srpski teatar\nPočele prijave na konkurs za izbor “Prestonice kulture Srbije 2023. godine” - Koji su aduti Kragujevca?\n15:00 | Ponedeljak, 02 08 2021\nMinistarstvo kulture i informisanja Vlade Republike Srbije saopštilo je da od danas počinju prijave za lokalne samouprave na konkurs za izbor “Prestonice kulture Srbije 2023. godine”. Kao što smo već pisali, u trku za ovu titulu ulazi i Grad Kragujevac.\nKao što smo već pisali, Grad Kragujevac konkurisaće za ovu titulu.\nKragujevac kao privredni, obrazovni, zdravstveni, administrativni i sportski centar Šumadije, sa svojim kulturno–istorijskom nasleđem, pozorišnim i muzičkim festivalima, umetnicima, umetničkim školama i akademijama ima šta da ponudi.


OEBS: Sudovi na Kosovu postigli ograničen napredak\nMisija OEBS na Kosovu ocenila je da su sudovi na Kosovu postigli ograničen napredak u obrazlaganju odluka o merama pritvora, ali u većini slučajeva sudije nisu uspele da pravilno obrazlože odluke o nametanju ovih mera.\nU najnovijem OEBS-ovom izveštaju, sudije uglavnom navode tri razloga prilikom donošenja odluka o merama pritvora: rizik od bekstva, uklanjanja dokaza i ponavljanje prestupa, navodi se u saopštenju dostavljenom KIM radiju. Zamenik šefa Misije OEBS Mark Lamanen objasnio je da se odluke o merama pritvora vrlo često donose i kada činjenice, koje se odnose na slučaj, ne ukazuju na neophodnost ove mere. Izveštaj sadrži i preporuke namenjene Vrhovnom sudu, javnim tužiocima, sudijama, advokatskoj komori, kosovskom Sudskom institutu, kao i Pravnom fakultetu Univerziteta u Prištini, kako bi se odgovorilo na identifikovane probleme, navodi se u saopštenju. Izveštaj je napravljen na osnovu direktnog nadgledanja i analize 125 slučajeva u 2008. godini, koji obuhvataju odluke o merama pritvora donete od strane opštinskih i regionalnih sudova na Kosovu.\n14.07.2020 Gračanica: Nove mere i najava kazni, a problem stari (744)\n14.07.2020 Dr Elek: Nova žrtva koronavirusa u srpskim sredinama (505)\n14.07.2020 Od sutra informacije o zaraženima na Kosovu u 15 časova (211)


Besplatan internet na aerodromima - Mapa sа WiFi šiframa - Domino Magazin\nNaslovna IT Besplatan internet na aerodromima – Mapa sа WiFi šiframa\nBesplatan internet na aerodromima – Mapa sа WiFi šiframa\nBesplatan internet na aerodromima je ponekada nedostupan ili veoma komplikovan pošto zahteva registracije logovanja i često je vremenski ograničen na recimo 30 minuta. I to bi trebalo zakonom zabraniti pošto će vam se možda desiti da morate da satima čekate na let i ubijate se od dosade. Ili je važno da se nekome javite.\nE pa to će se promeniti. Evo je mapa sа WiFi šiframa za pristup bežičnim mrežama na različitim aerodromima širom sveta.\nBesplatan internet na aerodromima\nDakle, ukoliko se nađete na aerodromu koji nema besplatan internet ili je pristup vremenski ograničen evo odličnog rešenja. To je WiFox Google Mapa koja će vam pomoći i to brzo i jednostavno.\nTamo se nalazi na stotine aerodroma sa šiframa WiFi mreža na koje možete da se okačite.\nU bazi se nalaze i šifre za pristup premium longue mrežama namenjenim samo business korisnicima i onima koji su spremni da plate.\nRecimo za Heathrow aerodrom u Londonu ima nekoliko ekskluzivnih klubova i svaki od njih ima odličan WiFi. A na ovoj mapi imate podatke za logovanje na: Premium Lounge, Admirals Cub, Etihad Lounge, Emirates Lounge, Virgin Atlantic Clubhouse.\nDakle, baš fin izbor. Potrebno je da pronađete podatke za logovanje i onda fizički da dođete u blizinu tog mesta gde se nalazi WiFi mreža kako biste se nakačili. Aerodromi su često dosta veliki i neke WiFi mreže će raditi samo u određenim delovima, lokalima ili premium lounge klubovima gde se ulaz plaća. Tako da je važno i da ih pronađete kako bili dovoljno blizu da imate prijem.\nNaravno, šifre se ponekada menjaju pa neće uvek se raditi baš savršeno, ali većina pristupnih tačaka hoće.\nNa kraju, možete i sami da doprinesete kako bi besplatan internet na aerodromima bio svima dostupan. Samo dodaje podatke za logovanje za određenu lokaciju na mapu.\nAko vam je zgodnije možete da skinete i aplikacije za iOS ili Android koje koštaju 1.99, iako sve radi i na mapi besplatno.\nBesplatan WiFi na Aeordromu Beogradu\nSigurno vas zanima i da li ima podataka za besplatan internet na Aerodromu Nikola Tesla u Beogradu?\nI to više njih.\nRecimo Premium Lounge nacionalnog prevoznika una WiFi mrežu sa šifrom Beograd! Ima i još nekih…\nA sve to znači da vaša putovanja mogu da budu mnogo prijatnija i da ćete moći da se javite mami i tati. I tražite još para sasvim jasno.\nViše o temi putovanja pronađite na linku.\nBesplatan wifi na aerodromima\nbesplatan wifi na putovanju\ninternet na aerodromima\nwifi internet na aerodromima\nPrethodni članakInstagram prostitucija – Influenserke uzmu 100.000 za noć u Dubaiu\nSledeći članakDruštvene mreže za i protiv – Zabrana za Facebook?\nKako da pronađete besplatan WiFi gde god da ste


15. 07. 2021. Predstavnici Agencije za vodno područje rijeke Save Sarajevo i potpredsjednica Federacije BiH boravili su u Bugojnu, na poziv načelnika općine. Razgovarano je o regulaciji korita rijeke Vrbas. U toku su radovi od Rudničkog do mosta u naselju Gračanica dužine 1450 metara. Riječ je o projektu vrijednom 150 hiljada KM.\n- Mještani Gračanice, naselja gdje su radovi na regulaciji u toku, tražili su dodatno proširenje korita Vrbasa. Stručne ekipe AVP Sava su obišle teren. Novac bi bio osiguran rebalansom, a nakon provedene procedure i ukoliko dozvole vremenski uvjeti, radovi bi mogli početi u oktobru - rekao je direktor AVP Sava Sejad Delić.\nObale Vrbasa nizvodno od mosta u Gračanici su niske i obrasle vegetacijom, što uzrokuje smanjenje propusne moći samog korita, odnosno plavljenje okolnog zemljišta. Potvrdile su to stručne službe AVP Sava prilikom obilaska terena. Općina Bugojno zadužena je za rješavanje imovinsko-pravnih odnosa.\nDužina toka Vrbasa kroz općinu Bugojno je 22 kilometra. Projektima uređenja korita i obala ove rijeke do sada je obuhvaćeno 11 kilometara. Za te namjene uloženo je više od šest miliona KM.\nDosadašnju saradnju Agencije za vodno područje rijeke Save i Općine Bugojno pozitivnom je ocijenila i potpredsjednica Federacije BiH Melika Mahmutbegović.\n- Puno toga je urađeno na ovom području. Dobra saradnja uspostavljena proteklih godina rezultirala je zaštitom riječnog korita na mjestima gdje su plavljenja bila česta. Vjerujem da će ovakvi projekti biti nastavljeni - rekla je Mahmutbegović.\nPotpredsjednica Federacije BiH je i današnji sastanak na kojem je razgovarano i o budućim projektima, ocijenila uspješnim.\n- Želja nam je da imamo potpuno uređeno korito Vrbasa. Dostavićemo Agenciji za vodno područje rijeke Save prijedloge za naredne projekte - kazao je načelnik Hasan Ajkunić.\nOko 1,3 miliona KM Agencija za vodno područje rijeke Save uložiće ove godine u uređenje korita na području Srednjobosanskog kantona.\nOsim u Bugojnu, uređenje korita Vrbasa narednog mjeseca počinje i u Gornjem Vakufu-Uskoplju. Sanacija korita Vrbasa planirana je i u MZ Vinac. Vrijednost investicije je 100 hiljada KM. U toku je provođenje procedure i za uređenje obala na Plivi u Jajcu. Riječ je o projektu vrijednom 700 hiljada KM.


HRVATSKA STRUJA ZA ULIČNU RASVETU U KRALJEVU JEFTINIJA OD DOMAĆE (VIDEO) · Kraljevo Online\nNaslovnaVestiHRVATSKA STRUJA ZA ULIČNU RASVETU U KRALJEVU JEFTINIJA OD DOMAĆE (VIDEO)\nHRVATSKA STRUJA ZA ULIČNU RASVETU U KRALJEVU JEFTINIJA OD DOMAĆE (VIDEO)\nSlučajno ili namerno, EPS dao skuplju ponudu za snabdevanje Kraljeva strujom za uličnu rasvetu.\nNa javnoj nabavci u Kraljevu za snabdevanje javne rasvete električnom energijom izabrana je Hrvatska elektropriveda koja je dala ispravnu ali i jeftiniju ponudu od drugog ponuđača domaće Elektroprivrede Srbije.\nGradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić za Kraljevo Online kaže da je EPS učestvovao na javnoj nabavci, ali da je dao ponudu koja je veća od procenjene vrednosti javne nabavke, pa po zakonu nije mogla da bude prihvaćena.\n„Prema zakonu EPS je mogao da da i do pet odsto veću cenu, jer se tako štiti domaća privreda. Međutim, nisu mogli da daju cenu veću od vrednosti javne nabavke što su u ovom slučaju učinili“, objašnjava gradonačelnik Tezić.\nTerzić negira trdnje EPS-a da im Kraljevo duguje 45 miliona dinara na ime potrošene struje za uličnu rasvetu.\n“Tačno je da je postojao dug od 45 miliona dinara kada je raspisivana javna nabavka. Međutim taj dug je danas znatno manji, a da nas nisu prebacili na rezervno snabdevanje dug uopšte ne bi ni postojao”, rekao je Terzić.\nEPS je u julu, u vreme sklapanja ugovora sa Hrvatskom elektroprivredom, prebacio Kraljevo na režim rezervnog snabdevanja zbog dugovanja, što je cenu isporučene struje povećalo za 30 procenata.\nU identičnoj situaciji našlo se i Valjevo koje je takođe raspisalo javnu nabavku, na kojoj je kao i u Kraljevu najnižu ponudu dala HEP.\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić kaže da Kraljevo i Valjevo neće moći da promene snabdevača strujom za javnu rasvetu dok ne izmire dugove EPS-u. On je istakao da je Zakon o energetici predvideo takve situacije i da zabranjuje promenu snabdevača ako prema prvom snabdevaču imate bilo kakva dugovanja. „Tako da Kraljevo i Valjevo, pričamo samo o javnoj rasveti, neće moći da promene snabdevača dok ne izmire ukupne obaveze prema prethodnom snbadevaču. Pa, našta bi to ličilo da sada svako ko duguje nekome za struju ili gas u jednom trenutku kaže – pa dobro ja ću sad da promenim snabdevača i ima da me snabdeva neko drugi“, naveo je ministar.