PREDLOG ZAKONA O REGULISANJU JAVNOG DUGA REPUBLIKE SRBIJE PO OSNOVU NEISPLAĆENE DEVIZNE ŠTEDNJE GRAĐANA POLOŽENE KOD BANAKA ČIJE JE SEDIŠTE NA TERITORIJI REPUBLIKE SRBIJE I NJIHOVIM FILIJALAMA NA TERITORIJAMA BIVŠIH REPUBLIKA SFRJ\n1) državljani bivših republika SFRJ, osim Republike Srbije, kod banaka sa sedištem na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ;\n2) državljani Republike Srbije kod filijala banaka sa sedištem na teritoriji Republike Srbije, a koje su se nalazile na teritorijama bivših republika SFRJ.\n- kamatu obračunatu po ugovorenoj kamatnoj stopi, odnosno po kamatnoj stopi od 5% godišnje ako se ne može utvrditi ugovorena kamatna stopa – do 31. decembra 1997. godine;\nObračun kamate se vrši primenom prostog interesnog računa.\nObaveze prema licima kojima se po odredbama ovog zakona prizna pravo na isplatu devizne štednje iz člana 1. ovog zakona ili njihovim naslednicima (u daljem tekstu: devizne štediše) izvršavaju se u deset jednakih polugodišnjih rata koje dospevaju svakog 31. avgusta i 28. februara, počev od 31. avgusta 2018. godine i zaključno sa 28. februarom 2023. godine.\nRadi regulisanja javnog duga, u skladu sa odredbama ovog zakona, Republika Srbija emitovaće amortizacione obveznice bez kupona, koje glase na evro (u daljem tekstu: amortizacione obveznice).\nKonverzija različitih valuta u kojima je položena devizna štednja u evre, vrši se po međuvalutnim odnosima prema srednjem kursu dinara iz kursne liste Narodne banke Jugoslavije koja je važila na dan 1. januara 2002. godine.\nUtvrđivanje prava na isplatu devizne štednje, u skladu sa ovim zakonom, vrši Ministarstvo finansija – Uprava za javni dug (u daljem tekstu: Uprava) na predlog posebne komisije, koju obrazuje Vlada na predlog ministra nadležnog za poslove finansija.\nPrijava potraživanja može se podneti u roku od godinu dana od dana objavljivanja poziva u dnevnom listu koji se distribuira na celoj teritoriji bivše republike SFRJ iz člana 10. stav 1. ovog zakona.\nPo isteku roka iz stava 1. ovog člana gubi se pravo na potraživanje po osnovu neisplaćene devizne štednje iz člana 1. ovog zakona.\nUz prijavu potraživanja dostavlja se overena kopija lične karte ili pasoša, kao i original štedne knjižice, pravnosnažnog rešenja o nasleđivanju i izjave deviznog štediše date pod krivičnom i materijalnom odgovornošću, overene kod nadležnog organa da nije preneo svoju deviznu štednju na drugo lice.\nUz prijavu potraživanja dostavlja se i original potvrde nadležnih organa i institucija bivših republika SFRJ o tome da devizni štediša nije ostvario svoje pravo po osnovu devizne štednje, niti da mu je to pravo priznato od strane bivših republika SFRJ. Ako je devizni štediša položio deviznu štednju u filijalama na teritorijama više bivših republika SFRJ, odnosno ako je menjao prebivalište u više tih republika, dostavlja originale potvrda nadležnih organa svih bivših republika SFRJ na čijoj teritoriji je položio deviznu štednju, odnosno u kojima je imao prebivalište.\nNadležni organ i institucija iz stava 3. ovog člana jeste organ, odnosno institucija koju je bivša republika SFRJ ovlastila da izdaje potvrde iz tog stava.\nUkoliko uz prijavu nije dostavljena kompletna dokumentacija iz člana 12. st. 2. i 3. ovog zakona, Uprava će od podnosioca prijave tražiti da u roku od 30 dana kompletira dokumentaciju, a može tražiti i drugu dokumentaciju radi utvrđivanja prava u smislu ovog zakona, uz upozorenje na pravne posledice ako ne uredi prijavu u roku.\nNa način iz stava 1. ovog člana postupa se i u slučaju kad podnosilac prijave nije dostavio original štedne knjižice.\nU slučaju kad uz prijavu nije dostavljen original štedne knjižice ili iz drugog razloga postoji osnovana sumnja o postojanju potraživanja i njegove visine, Uprava će uputiti podnosioca prijave da kod nadležnog suda u Republici Srbiji pokrene odgovarajući postupak za utvrđivanje postojanja potraživanja i njegove visine.\nU postupku utvrđivanja prava na isplatu devizne štednje Uprava, odnosno Komisija može preduzeti dodatne aktivnosti radi provere tačnosti podataka i dokumentacije koja je dostavljena uz prijavu potraživanja.\nUprava na predlog Komisije utvrđuje pravo na isplatu devizne štednje na osnovu podataka i dokumentacije iz člana 12. ovog zakona koja joj je dostavljena uz prijavu potraživanja i na osnovu podataka i dokumentacije kojom raspolažu banke iz člana 14. stav 2. ovog zakona.\nO utvrđivanju prava na isplatu devizne štednje Uprava odlučuje najkasnije u roku od 120 dana od isteka roka iz člana 11. stav 1. ovog zakona.\nPo pravnosnažnosti rešenja iz člana 15. ovog zakona, Uprava će poništiti original štedne knjižice.\nNa osnovu pravnosnažnog rešenja iz člana 15. ovog zakona, banke kod kojih je položena devizna štednja, odnosno njihovi pravni sledbenici, kao i banke koje su u skladu s propisima preuzele poslove u vezi sa isplatom devizne štednje položene kod banaka nad kojima je pokrenut postupak stečaja ili likvidacije, uz prisustvo deviznog štediše ili lica koje poseduje za to overeno punomoćje deviznog štediše, i stavljanja na uvid poništene štedne knjižice, ili potvrde Uprave da je to rešenje doneto na osnovu odluke suda iz člana 13. st. 3. i 4. ovog zakona (u slučaju kad Upravi nije priložen original štedne knjižice) otvaraju za deviznog štedišu vlasnički račun hartija od vrednosti u Centralnom registru.\nIstovremeno sa otvaranjem vlasničkog računa iz stava 1. ovog člana, banke deviznom štediši otvaraju namenski devizni račun na koji se, u rokovima dospeća, prenose sredstva u visini dospele rate.\nVlada će propisati obrazac prijave potraživanja iz člana 10. stav 3. ovog zakona, način obrade dokumentacije iz člana 12. ovog zakona, način vršenja konverzije štednih uloga u amortizacione obveznice, način njihovog knjigovodstvenog evidentiranja, način upisa amortizacionih obveznica u Centralnom registru, izveštavanja i bliže urediti druga pitanja od značaja za ostvarivanje prava po odredbama ovog zakona.\nPropise iz stava 1. ovog člana Vlada će doneti u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nUstavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbi člana 97. tačka 6. Ustava Republike Srbije, kojom je propisano da Republika Srbija, između ostalog, uređuje i obezbeđuje bankarski i devizni sistem.\nEvropski sud za ljudska prava (u daljem tekstu: Sud) objavio je 16. jula 2014. godine presudu kojom je obavezao Republiku Srbiju i Republiku Sloveniju da isplate staru deviznu štednju podnosiocima predstavke (E. Ališić, A. Sadžak i S. Šahdanović), koji su štedeli kod Ljubljanske banke Sarajevo i Investbanke PJ Tuzla, i to pod istim uslovima kao i druge štediše koje su imale takvu štednju u domaćim filijalama srpskih, odnosno slovenačkih banaka. Prema presudi Republika Srbija mora preduzeti sve neophodne mere, uključujući i zakonodavne izmene, u roku od godinu dana od donošenja presude, odnosno do 16. jula 2015. godine, kako bi podnosilac predstavke i svi drugi u istoj situaciji mogli da povrate svoju staru deviznu štednju.\nRadi izvršenja navedene presude, Odlukom Vlade od 11. decembra 2014. godine, obrazovana je Radna grupa za izvršenje naloga iz presude Evropskog suda za ljudska prava i rešavanje pitanja javnog duga Autonomne pokrajine Kosovo i Metohija koju čine predstavnici Ministarstva finansija, Ministarstva pravde, Ministarstva spoljnih poslova, Kancelarije za Kosovo i Metohiju, Agencije za osiguranje depozita i Narodne banke Srbije. Takođe, u radu Radne grupe učestvovali su i predstavnici drugih nadležnih državnih organa i organizacija.\nPolazeći od važećih zakonskih rešenja u vezi sa servisiranjem stare devizne štednje položene kod banaka u Republici Srbiji (u daljem tekstu: RS) i naloga Suda, Radna grupa je zaključila da je, radi servisiranja predmetne štednje, propisima potrebno urediti sledeće:\n- Utvrditi visinu duga, odnosno obaveze RS po osnovu navedene devizne štednje po principu maksimalno moguće obaveze RS;\n- Regulisati način, uslove i postupak servisiranja obaveza RS po osnovu devizne štednje u filijalama srpskih banaka na teritoriji bivših republika SFRJ i štednje državljana iz bivših republika položene kod banaka u RS;\n- Definisati dinamiku izmirenja obaveza prema deviznim štedišama (period otplate), početak isplate (rok dospeća prve rate), visinu polugodišnjih rata.\n- Utvrditi visinu kamatne/kamatnih stopa na godišnjem nivou, periode primene tih stopa u postupku utvrđivanja ukupnog duga, odnosno pojedinačnih prava štediša;\n- Regulisati način izmirenja obaveza RS – izdavanjem hartija od vrednosti – nematerijalnih obveznica koje glase na evro;\n- Propisati postupak utvrđivanja prava pojedinačnih deviznih štediša.\nRadna grupa je pripremila odgovarajuće zakonsko rešenje koje predviđa isplatu ove štednje pod istim uslovima kao i srpskim građanima koji su imali takvu štednju u domaćim filijalama srpskih banaka. Navedeni zakon je dobio pozitivna mišljenja nadležnih tela i pozitivnu ocenu Komiteta ministara Saveta Evrope.\nImajući u vidu da je usled parlamentarnih izbora došlo do kašnjenja u usvajanju ovog zakona, Radna grupa je na sastanku održanom 12. septembra 2016. godine uskladila rokove i definisala novu dinamiku isplate, počev od 31. avgusta 2018. godine.\nPredlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ i Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o regulisanju javnog duga Savezne Republike Jugoslavije po osnovu devizne štednje građana bi trebalo usvojiti u najkraćem mogućem roku, kako bi se izbeglo da Evropski sud za ljudska prava nastavi da razmatra druge slične predstavke.\nOdredbama člana 1. ovog zakona predviđa se koji državljani će imati pravo na isplatu neisplaćene devizne štednje, da se obaveze odnose na ostvarivanje pojedinačnih prava državljana, a da se ne odnose na deviznu štednju koja je u potpunosti isplaćena u skladu sa propisima bivših republika SFRJ, da se pravo na isplatu utvrđuje po jednom štediši, da pravo na isplatu imaju i naslednici deviznih štediša, kao i da Republika Srbija zadržava pravo potraživanja od država sukcesora SFRJ po osnovu isplata devizne štednje u skladu sa ovim zakonom.\nOdredbom člana 2. predviđa se da će obaveza Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje predstavljati njen javni dug danom emitovanja obveznica kojima se ove obaveze regulišu.\nOdredbama člana 3. predviđa se da državljani bivših republika SFRJ, osim Republike Srbije, ostvaruju pravo na isplatu stare devizne štednje pod uslovom reciprociteta, čije postojanje utvrđuje organ koji je bliže definisan stavom 2.\nOdredbama člana 4. predviđa se iznos preuzetih obaveza, kao i način utvrđivanja tog iznosa.\nOdredbom člana 5. predviđa se dinamika izmirivanja obaveza.\nOdredbama člana 6. predviđa se način izmirivanja obaveza.\nOdredbama člana 7. predviđa se način izmirivanja obaveza.\nOdredbom člana 8. predviđa se da se sredstva za isplatu obezbeđuju u budžetu Republike Srbije.\nOdredbama člana 9. predviđa se nadležnost za utvrđivanje prava na isplatu devizne štednje.\nOdredbama člana 10. predviđa se objavljivanje javnog poziva za prijavu potraživanja, ko objavljuje taj poziv, gde se objavljuje i šta poziv obavezno sadrži.\nOdredbama člana 11. predviđa se rok za podnošenje prijave potraživanja, kao i prestanak prava na potraživanje nakon isteka tog roka.\nOdredbama člana 12. predviđa se kome se podnosi prijava potraživanja i koja se dokumentacija uz nju dostavlja.\nOdredbama člana 13. predviđa i pravo podnosioca prijave da pokrene sudski postupak u kome će dokazivati svoje potraživanje po osnovu štednog uloga i njegove visine, kao prethodno pitanje u upravnom postupku utvrđivanja prava na isplatu devizne štednje.\nOdredbama člana 14. predviđa se mogućnost preduzimanja dodatnih aktivnosti radi dodatne provere tačnosti dostavljenih podataka i dokumentacije.\nOdredbama člana 15. predviđaju se osnovi za utvrđivanje prava na isplatu devizne štednje.\nOdredbama člana 16. predviđa se rok za odlučivanje po prijavi potraživanja, postupanje po prijavi, konačnost odluke i shodna primena Zakona o opštem upravnom postupku.\nOdredbama člana 17. predviđa se način poništaja originala devizne štedne knjižice, kao i način isplate sredstava deviznim štedišama.\nOdredbom člana 18. predviđa se da će Vlada u roku od 30 dana propisati obrazac prijave potraživanja, način obrade dokumentacije i način vršenja konverzije štednih uloga u obveznice u smislu ovog zakona, način njihovog knjigovodstvenog evidentiranja, način upisa obveznica u Centralnom registru, depou i kliringu hartija od vrednosti, izveštavanja i dr.\nOdredbom člana 19. predviđa se da je promet obveznica koje su emitovane u skladu sa ovim zakonom slobodan.\nOdredbama člana 20. predviđa se promet obveznica, držanje sredstava ostvarenih prodajom obveznica i slobodno transferisanje u inostranstvo za strana fizička i pravna lica.\nOdredbom člana 21. predviđa se da se danom stupanja na snagu ovog zakona obustavljaju sudski postupci za naplatu devizne štednje obuhvaćene ovim zakonom, uključujući i postupke izvršenja.\nOdredbom člana 22. predviđa se stupanje na snagu ovog zakona.\nSredstva koja su potrebna za sprovođenje ovog zakona obezbediće se u budžetu Republike Srbije za 2017. i 2018. godinu i naredne godine u okviru limita na razdelu ministarstva nadležnog za poslove finansija.\nPredlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku, saglasno članu 167. Poslovnika Narodne skupštine ("Službeni glasnik RS", broj 20/12 - prečišćen tekst), imajući u vidu da je rok koji je odredio Sud istekao 16. jula 2015. godine, što znači da je neophodno što pre preduzeti mere kako bi se izvršile obaveze Republike Srbije u skladu sa presudom Suda.\nVI. RAZLOZI ZBOG KOJIH SE PREDLAŽE DA ZAKON STUPI NA SNAGU PRE OSMOG DANA OD DANA OBJAVLJIVANJA U"SLUŽBENOM GLASNIKU REPUBLIKE SRBIJEˮ\nPredlaže se da ovaj zakon stupi na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbijeˮ budući da za to postoje naročito opravdani razlozi koji se ogledaju u neophodnosti da se omogući primena propisa u najkraćem roku, posebno zato što će izvršavanje presude biti razmatrano na narednom sastanku Komiteta ministara Saveta Evrope.


Smjernice za izvještavanje o LGBTI osobama i događajima - LGBTI.ba\nSkoro da nije prošao nijedan dan u 2019. da neki bh. medij nije pisao i izvještavao o stanju prava LGBTI osoba u Bosni i Hercegovini, regionu i svijetu.\nOvaj tekst nastao je kao sekundarni rezultat analize medijskog izvještavanja o LGBTI osobama i događajima. Analizirani su tekstovi objavljivani u online medijima, a u periodu od 1.1.2019., do 7.9.2019. Analizom je obuhvaćeno 1000 tekstova koji su tematizirali živote LGBTI osoba u BiH, regionu i svijetu, a objavljivanih u slijedećim online medijima: Klix, Oslobođenje, Radio Sarajevo, Slobodna Bosna i Avaz.\nNalazi izneseni u ovom tekstu predstavljaju smjernice izvedene iz analize gore pobrojanog materijala, što je opet, dijelom i općeg trenda izvještavanja bh. medija o LGBTI osobama i događajima u Bosni i Hercegovini, regionu i svijetu.\n1. O negativnim trendovima i događajima potrebno je izvještavati neutralno:\nU tradicionalnim i konzervativnim društvima koja njeguju homofobiju, mediji ne bi trebali svojim izvještavanjem samo prepoznavati ili dodatno potvrđivati činjenicu o postojanoj homofobiji, nego bi istu trebali preispitivati i neutralizirati kontekstom. Prije svega ovakvim izvještavanjem mediji samo konstatuju, ne doprinose razvoju niti mijenjanju situacije. Gajenjem ovakvog trenda izvještavanja, mediji na dugoročnom nivou grade žrtveni status LGBTI zajednici, oduzimaju kredibilitet LGBTI osobama ne promišljajući ih aktivno, te stvaraju osjećaj tjeskobe za sve one koji žele da vjeruju da su prava LGBTI osoba u Bosni i Hercegovini moguća.\nVijest o progonu, mučenju i ubistvima LGBTI osoba iz Čečenije s početka 2019. godine jedna je recimo od onih kojoj treba ipak prići sa malo većim novinarskim oprezom. Ideja čišćenja jednog naroda protjerivanjem i uklanjanjem neprihvatljivih i nepodobnih osoba nije strana bh. publici. S tim u vezi, jako je važno plasiranje, kao i uvod koji će biti napravljen u vijest koja se obrađuje. Sama po sebi vijest već dovoljno govori o tome šta ruske vlasti misle o LGBTI osobama, te je u to ime važno ne stavljati previše dodatnog fokusa na torturu koja se provodi. Primjer dobro predočene vijesti o ovom slučaju može se naći i na linku.\n2. Autentična ljudska iskustva uvijek ispred nevladinih, a i vladinih interesa:\nNevladine organizacije za ljudska prava imaju ulogu servisa, posrednika, zagovarača ili svojevrsnog mjesta okupljanja članova određene zajednice. Profesionalno bavljenje aktivizmom je važno, ali iz novinarske perspektive uvijek je važno imati na umu da se iza aktivista zapravo nalazi zajednica čije se mišljenje zagovara i zastupa. Ponekad se zna dogoditi, da autentična iskustva života LGBTI osoba u BiH padaju u drugi plan usljed – vrlo vjerovatno, malog broja autovanih LGBTI osoba koje su spremni i znaju govoriti o situacijama sa kojima se suočavaju, što je opet direktna posljedica homofobnog okruženja i društva. Bh. aktivisti/kinje koji/e su bili/e medijski vidljivi/e u periodu obuhvaćenim ovom analizom, trudili su se prenijeti što je vjerodostojnije moguće iskustva života LGBTI osoba u BiH. S tim u vezi, ohrabruje i činjenica da je od od 495 analiziranih tekstova koji su govorili o stanju prava LGBTI osoba u Bosni i Hercegovini, čak njih 433 označeno kao pozitivno ili neutralno. No, ipak, ono što je ključno za ovaj dio jeste da je priču potrebno graditi oko autentičnog iskustva i to na način da ga se stavlja, pozicionira u kontekst i okvir – aktivistički, politički, društveni…\n3. Kontekst je najvažnji:\nZanimljivo je primjetiti i kako neki tekstovi u kojima se koriste načelno nepreporučljivi termini – mahom peder u različitim varijacijama ili parade umjesto povorke, ne šalju nužno lošu poruku o LGBTI zajednici, niti učestvuju u stvaranju loše slike o ovoj zajednici. Jasno je da se termin peder koristi u najrazličijim prilikama, te da je ovdje nerijetko riječ o vrijedonosnom stavu koji se zauzima. Naravno, s tim u vezi ključno je i kako i ko to govori, na koji način i u kojem kontekstu. Iako može zazvučati kao dupli standard, ipak je važno iz čijih usta ili u ovom slučaju pera su potekle ove riječi i zašto se toj osobi to zamjera ili ne. Neko ko je zadužio društvo, pa i LGBTI zajednicu kontinuirano ukazujući na različite društvene nepravde, diskriminaciju, ko se između ostalog i zauzimao i stajao u zaštitu LGBTI osoba ipak ne može imati isti tretman, niti riječi koje su korištene mogu istu težinu. Sve ovo i te kako na kraju dana ovisi od konteksta u kojem su doređene riječi upotrebljene, pa čak i neovisno od koga dolaze. S tim u vezi, nije isto kao kada masa skandira – Vučiću pederu, kada Šešelj za Tony-a Blaira kaže da je “engleski pederski isprdak”, kada gradonačelnika Radojčića zovu pederčinom, i kada Srđan Puhalo, Dragan Bursać, Martina Mlinarević, Ozren Kebo pa i Feđa Isović u svojim kolumnama koriste ove termine. Kontekstom se daje vrijednost riječima!\n4. Neutralno je skoro pa pozitivno:\nPonekad je neutralno izvještavanje prava mjera, što podrazumijeva i izostavljanje senzacionalnih naslova koji najavljuju LGBTI osobe pretendirajući da od njih naprave medjski fetiš. Činjenica da samo u pet bh. medija nije prošao skoro ni dan bez objavljivanja barem jedne vijest – teksta koji tematiziraju život LGBTI osoba govori dovoljno o angažiranosti medija na ovom polju, što nužno, naravno, ne svjedoči i o kvaliteti istog. Analiza otkriva kako je ipak većina izvještavanja – tekstova, napisana pomalo nesigurnim neutralnim tonom. Ono na čemu mediji, vjerovatno zbog važnosti posjećenosti i čitanosti portala, kao da potajno instistiraju jesu polusenzacionalistički, a i seksistički naslovi i najave, poput:\nGAY TENISERKE: Ljubavne partnerice igrale jedna protiv druge;\nSEKS BOMBA U KOJU NIKADA NE BISTE POSUMNJALI: Ona je prva transrodna manekenka u Victoria”s Secretu, pogledajte čime se hvali;\nBiti gay u BiH: Pretukli su me nekoliko puta, u gradu su osvanuli grafiti ‘Pederčina‘, ali majka s mojim dečkom rado popije kafu;\nWIMBLEDONSKA GAY BOMBA; MLADE TENISAČICE PRIZNALE DA SU VEĆ TRI GODINE U VEZI: „Sigurno se nećemo držati za ruke ako igramo u nekoj muslimanskoj zemlji, ali”\nSARAJEVO POD OPSADOM ZBOG PROTESTA: Zatražena pomoć policije iz još četiri kantona, FUP-a ali i intervencija specijalnih agencija!…\nPozitivno izvještavanje bi značilo ukazivanje na važnost poštivanja ljudskih prava, na opću dobrobit koja se individualno i kolektivno ostvaruje u društvima koja su integrisala LGBTI prava u svoj društveni i politički nivo svijesti. Pozitivno bi bilo svako slavljenje ljubavi i vladavine prava kroz tekst i pisanje, dok bi u neutralnom izvještavanju taj nivo medijskog entuzijazma vjerovatno izostajao. Ipak, za neutralno izvještavanje o LGBTI temama izuzetno je važno imati kontrolu nad materijalom koji recimo može podrazumijevati – relevantne, mjerodavne fotografije ili sagovornika ili događaja ili događaja iz okoline. Porepotentno i podrivajuće novinarstvo uvijek je lako prepoznati po fotografijama koje pokušavaju portretizirati LGBTI zajednicu kao opscene i devijantne manijake prikazujući ih najčešće u različitim sadomazohističkim izdanjima. Uz sve ovo, izbor sagovornika, njihovo isticanje, stavljanje u kontekst, a u konačnici i naslov, sve skupa komunicira s publikom i šalje poruku i dugoročno kreira javno mnijenje. U prilogu ispod i par naslova koji se mogu tretirati kao neutralni, nesenzacionalistički:\nOslobođenje: Nakon napada u Sarajevu, reagovali organizatori Povorke ponosa: Svim LGBTIQ osobama poručujemoda nisu sami;\nKlix: Partnerke prvi put igrale tenis jedna protiv druge, nakon meča se grlile i poljubile;\nAvaz: Upoznajte Valentinu Sampajo: Prva transrodna manekenka „Victoria’s Secreta;\nOslobođenje: Prašović-Gadžo će prisustvovati Povorci ponosa: Ako želimo da BiH bude demokratsko\ndruštvo onda je poštivanje ljudskih prava svih građana prvi korak;\nRadio Sarajevo: Ana i Milica / Premijerka Srbije i njena partnerka uskoro postaju roditelji;\nU konačnici, jednako je važno pohvaliti angažiranost medija i prepoznati značajan napredak koji se desio u prethodnom periodu. Uz prisustvo sve manjeg broja fantomskih medija, kao i angažiranost zainteresiranih pojedinaca/ki za ovu temu, treba primjetiti da izvještavanje o LGBTI osobama bilježi konstruktivni rast i razvoj, što ipak pogoduje i doprinosi kreiranju uređenijeg medijskog prostora.


Čime vi čistite lice? A vaša mama? Drugarica? Verovatno se sva tri odgovora razlikuju, što i nije čudno kada pogledamo koliko opcija postoji.\nDa krenemo od najgore opcije. Ako lice umivate sapunom, onda ste ili novi na ovom blogu ili nas niste pažljivo čitali.\nSapun je jedno veliko NE!\nI to jeste generalizacija, pošto postoje kvalitetni sapuni koji ne isušuju kožu. Ipak svesno govorimo NE jer većina sapuna na tržištu zapravo sadrži deterdžente u čvrstom obliku koji će vam isušiti kožu već posle prvog umivanja.\nFrotirske rukavice za skidanje šminke su postale popularne pre par decenija, ali se još uvek čvrsto drže. Princip je da rukavicu nakvasite vodom, a zatim trljanjem skinete šminku.\nTu prepoznajemo više problema – prvo, trljanje je neprijatelj kolagena i najbolji prijatelj bora. Sve što radite na koži treba da bude praćeno nežnim pokretima, nikako grubim razvlačenjem kože dok pokušavate da sastružete maskaru frotirom.\nDrugo, tako nećete očistiti kožu već samo ukloniti šminku. Posle toga se svakako morate umiti nekim adekvatnim sredstvom da očistite višak sebuma, prašinu i zagađivače.\nMaramice su odlično rešenje kada ste u gužvi, na putu, posle treninga ili ako ste toliko umorni da morate da preskočite večernju rutinu. Ali nemojte se oslanjati na njih kao na deo svakodnevne nege jer vam, baš kao i magična rukavica, neće ukloniti nečistoće.\nSem toga, vlažne maramice kao i tuferi daju popriličan doprinos količini đubreta koje stvaramo svakodnevno, pa je naš savet da ih kad god je moguće – zaobiđete.\nIako ga svi zovemo ‘mleko’, u stvari je u pitanju losion, odnosno emulzija tipa ulje u vodi. Ovakvi proizvodi su dobri za skidanje šminke, ali posle njih morate očistiti kožu nekom umivalicom ili micelarnom vodom.\nMicelarna voda je sigurno najpopularniji metod skidanja šminke danas, ali oko nje postoji mnogo zabluda. Jedna od najčešćih je da se koristi umesto obične vode i da ne mora da se ispira.\nMicelarna voda sadrži micele, čestice koje u sebe ‘uvlače’ masnoće i nečistoće, i tako skidaju šminku i druge nepoželjne materije sa kože. Ali se posle nje definitivno morate umiti, a mi smo mišljenja i da ne bi bilo loše da očistite lice nekom blagom umivalicom.\nUlja za čišćenje kože su odlična za skidanje šminke, pogotovo vodootporne i scenske šmine, kao i da uklone višak sebuma. Trik je u tome da nađete lagano ulje koje prija vašoj koži i koje nije komedogeno.\nPosle ulja svakako preporučujemo umivalicu na vodenoj bazi kojom ćete ukloniti sve nečistoće koje se ne rastvaraju u uljima, kao što je na primer znoj.\nIzbor je širok i zavisi od vaših potreba (kremaste, peneće ili gel formulacije), ali je namena ista – nežno (ponavljamo: NEŽNO) ukloniti nečistoće i ostatke drugih kozmetičkih proizvoda. Umivalica uvek dolazi posle nekog od prethodnih metoda, kao poslednji korak do čiste kože. Važna su dva faktora:\nDa sadrži nežna sredstva za čišćenje, da ne bi isušila kožu;\nDa odgovara vašem tipu i potrebama kože (objasnićemo ispod).\nKako da odaberete sredstvo za čićenje lica?\nLice se čisti dva puta dnevno, ujutru i uveče. Ujutru da uklonimo sebum i znoj koji se nakupe tokom spavanja, a uveče da skinemo šminku, prašinu, čestice zagađivača iz vazduha, i td. Zato rutina čišćenja lica generalno treba da izgleda ovako:\nUjutru je dovoljna samo umivalica,\nUveče prvo skinete šminku losionom, micelarnom vodom ili uljem, a onda očistite kožu sredstvom za umivanje.\nTako je vaša koža spremna da primi tretmane kojima je negujete tokom noći.\nKada birate umivalicu, vodite se ovim (uopštenim) pravilima:\nPena ili gel su najbolji za masnu, mešovitu i kožu sklonu aknama (samo dobro proverite sastav, da ne sadrže neke od isušujućih sastojaka);\nKremaste umivalice su dobre za suvu, osetljivu i zrelu kožu;\nNormalna koža može da koristi umivalice na vodenoj bazi.\nNalaženje sredstva za čišćenje koje vam sasvim odgovara traži malo eksperimentisanja, ali vredi uložiti trud. Za početak, razmislite o tome da svojoj koži poklonite personalizovanu negu – proces merenja, konsultacija i praćenja rezultata je u našoj laboratoriji besplatan. Više informacija ćete pronaći ovde ili pozivom na +381 (0) 11 243 35 85 radnim danima od 9-15h.


Devojke, ne stidite se: Ako im šaljete ovakve poruke, muškarci će vas obožavati\nOn: 3. Novembra 2016 3. Novembra 2016 By: Dejana Spasojevic\nNe sumnajmo da ste već odavno usavršile tehnike dopisivanja. Kako i ne bi pored Facebook-a, Viber-a, Whatsapp-a i sličnih programa namenjenih za neumornu komunikaciju! Međutim, uvek postoje male tajne koje smo samo za vas saznali.\nPošalji mu: “Divno sam se provela sinoć. Hvala još jednom”.\nZašto ovo pali: Momci umeju da budu nesigurni kada je u pitanju žensko mišljenje. Zato mu i pored toga što si mu naglasila na kraju sastanka „ Lepo sam se provela”, pošalji još jednom čisto da bude siguran.\nCategory: HOME, LJUBAV Tagged devojke ne stidite se


Turska nastavlja sa ispitivanjem nalazišta gasa kod Kipra | EurActiv Serbia\nSedam zemalja južne Evrope je sa samita na Malti uputilo poziv Turskoj da prekine "nezakonite aktivnosti", aludirajući na nameru Ankare da eksploatiše gas u vodama koje su deo ekskluzivne ekonomske zone oko Kipra.\n"Duboko žalimo što Turska nije odgovorila na ponovoljene pozive EU, koja osuđuje nezakonite aktivnosti Turske" u toj zoni, naveli su lideri sedam članica EU u zajedničkoj deklaraciji izdatoj na kraju samita održanog 14. juna u Valeti.\nLideri su dodali da će, ukoliko Turska ne prekine te aktivnosti, zatražiti od Brisela da preduzme odgovarajuće mere u znak solidarnosti sa Kiprom. Samit Med7 okupio je u Valeti lidere Malte, Italije, Francuske, Kipra, Grčke, Španije i Portugala.\n"EU neće pokazati nikakvu slabost" po tom pitanju, izjavio je francuski predsednik Emanuel Makron na kraju samita, prenela je agencija Frans pres.\nTursko ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je 15. juna da je deklaracija iz Valete pristrasna i suprotna međunarodnom pravu.\nPrema oceni Ankare, deklaracija pokazuje da EU ne može biti "neutralan i pouzdan akter" za rešavanje problema podeljenog Kipra.\nU saopštenju se EU poziva da prizna jednaka prava kiparskih Turaka nad resursima ostrva i ističe da je Turska, koja je na zapadnu obalu Kipra uputila brod za eksploataciju nafte i gasa Fatih, odlučna da zaštiti ta prava.\nKiparska vlada se nije zvanično oglasila, ali je izdala međunarodne naloge za hapšenje posade broda Fatih i predstavnika stranih kompanija koje učestvuju u eksploataciji.\nErdogan je u televizijskom obraćanju 16. juna upozorio da će "loše proći" svako ko pokuša da sprovede naloge za hapšenje.\nTurski lider se posebno okomio na francuskog predsednika Makrona. "Kakvog posla Francuska ima ovde? Turska je jedna od sila koje su garanti na Kipru. Grčka i Britanija s takođe garanti. Šta ste vi?", zapitao se Eogan.\n"Jel ovakve izjave dajete u ime (naftne kompanije) Total", rekao je Erdogan.\nU istraživanje naftnih i gasnih nalazišta oko Kipra uključeni su naftni giganti Total iz Francuske, ENI iz Italije i američka korporacija Ekson mobajl.\nEU je početkom maja uputila upozorenje Turske posle najave Ankare da do septembra planira da otvori probne bušotine gasa u ekskluzivoj ekonomskoj zoni oko obala Kipra.\n"Turska krši međunarodne zakone, ulazeći u tu zonu. Zadovoljan sam jakom porukom solidarnosti naših partnera upućenoj Turskoj", izjavio je tada kiparski predsednik Nikos Anastasijades.\nKiparske rezerve gasa jedno su od spornih pitanja u pregovorima o ponovnom ujedinjenju ostrva.\nTurska je 1974. godine, posle pokušaja državnog udara koji su na Kipru izvele pristalice ujedinjenja sa Grčkom, poslala vojsku na severni, Turcima naseljen deo ostrva, gde je osnovana Turska Republika Severni Kipar, koju priznaje samo Ankara.\nIstovremeno, Turska se protivi da Republika Kipar kojom upravljaju Grci, istražuje i eksploatiše gas.\nTurska smatra da je taj deo Sredozemnog mora deo njene kontinentalne ploče i izdala je 2009. i 2012. godine Turkiš petroleumu dozvole za eksploataciju gasa.


„Mir na Balkanu visi o tankoj niti“ | Izbor iz štampe | DW | 31.01.2017\nAustrijski dnevnik Zalcburger nahrihten u tekstu potpisanom oznakama novinskih agencija Apa/Dpa piše kako su srpski mediji oduševljeni Donaldom Trampom. „Novine u Srbiji, zemlji-kandidatu za EU, već nedeljama slave izbor Donalda Trampa za novog predsednika SAD. I dok se veliki ovog sveta još trude da uspostave kontakte sa njegovim nepoznatim saradnicima, Srbi, kako izgleda, već imaju najbolje moguće odnose sa novim predsednikom. Zahvaljujući bulevarskoj štampi“. List je objavio fotografiju na kojoj se vidi bilbord sa natpisom „Čestitamo, Trampe, Srbine! – Nezavisne dnevne novine Informer“, uz objašnjenje da „te novine služe kao glasilo vlade“ i priču o „navodnoj pozadini“ plakata: Srpkinji Milki Milisavljević „koja tvrdi da je 80-ih godina čuvala decu u Trampovom domaćinstvu“ i da zbog nje Tramp voli Srbiju.\nNadalje se navodi i da su „Beogradske novine Kurir pre nekoliko dana objavile navodnu izjavu novog predsednika SAD“ da su Srbi divan narod i da on hoće da se sastane sa premijerom Aleksandrom Vučićem, te da je Tramp to lično saopštio srpskom ambasadoru u Vašingtonu. Zalcbuger nahrihten piše da sada „Mala balkanska zemlja od Trampa može da očekuje mnogo dobrog, kako to mediji prenose. Na primer, vraćanje otcepljene pokrajine Kosova ili raspuštanje omraženog NATO-saveza koji je 1999. bombardovao Srbiju.“\nIz dana u dan nove senzacije\n„Nema evropske zemlje u kojoj mnogi bulevarski listovi toliko zaokupljaju pažnju ljudi kao što je to Srbija“, piše u članku koji se u nastavku poziva na „medijski centar u bosanskom Sarajevu i njegovu upravo objavljenu analizu o novinama pre svega u Beogradu, u kojoj je navedeno kako izgleda iskrivljena slika stvarnosti za Srbe: poplave, komarci, dronovi, Albanci, fašisti, muslimani, strani plaćenici, domaći izdajnici, SAD, EU, NATO, opozicija, izbeglice, IS, državni deficit“. Dalje se navodi da je nezavisni Savet za štampu u Srbiji pre nekoliko dana naveo da je srpska dnevna štampa od marta do decembra 5447 puta prekrišla etički kodeks – „smernice koje su srpski mediji sami sebi propisali“.\n„I tako svakog dana“ ljudi u Srbiji „na šarenim stranama bulevarskih listova čitaju neverovatne i nečuvene stvari. Nema ljudskih perverzija koje nisu prenete slikom i tekstom u svim pojedinostima. Sve i ako u tim pravim horor-pričama često ni nema najmanjeg zrnca istine, sledećeg dana se samo nastavlja dalje sa novim senzacijama“, piše austrijski dnevnik Zalcburger nahrihten.\n„Dilovi sa Rusijom“\nNovinar berlinskog dnevnika Tagescajtung Erih Ratfelder primećuje da bi „Dilovi sa Rusijom koje je najavio Tramp uskoro mogli da pogode i Balkan. Činjenica je da je stanje bezbednosti u regionu koje od ratova u Jugoslaviji garantuju NATO i EU – postalo nestabilinije“. „Ruska politika već godinama pokušava da proširi svoj uticaj na nacionalističko-pravoslavno stanovništvo Balkana“. Autor objašnjava da je do sada politika Zapada polagala na obećanja o pristupu EU, ali „vezivna snaga EU nestaje, izgleda da je njena budućnost postala nesigurnija“.\n„U političkom vakuumu koji je nastao, pre svega srpski nacionalisti pokušavaju da ustanove koliko daleko mogu da idu na pozadini nove političke konstelacije. To pokazuju događaji na granici Kosovo/Srbija, u Bosni i Hercegovini kao i u Crnoj Gori“. Autor potom ukratko opisuje nedavni incident sa vozom koji je iz Beograda krenuo za Kosovsku Mitrovicu, te da su dve strane u razgovorima sa opunomoćenicom EU za spoljne poslove Federikom Mogerini obećale da će nastaviti bilateralne pregovore, no: „Ovaj događaj pokazuje da mir na Balkanu visi o tankoj niti“.\n„Ponovo se govori o ratu“\n„Krhka je i situacija u Crnoj Gori. Tamo prosrpske snage pokušavaju da spreče ulazak u NATO. Vehementan otpor prosrpske opozicije zbog referenduma o pristupu NATO u jesen 2016. je, kako izgleda, sprovela ruska tajna služba a finansirali su je ruski biznismeni. Kada bi Crna Gora pristupila NATO, Rusija ne bi mogla da postigne jedan od svojih strateških ciljeva: da koristi luke te zemlje za svoju sredozemnu flotu. Doduše, zapristup NATO se odlučila tesna većina, no sada zahtev za pristup moraju da potvrde zemlje NATO. Ali i Senat SAD. Kako će reagovati Tramp?“\nRatfelder se u svom članku bavi i situacijom u Bosni i Hercegovini gde vidi stvaranje opasne situacije. Berlin i Brisel su, smatra on, potcenili težinu referenduma koji je predsednik Milorad Dodik sproveo – o uvođenju dana osnivanja Republike srpske kao nacionalnog praznika. „Srpski entitet nije samo rezultat napadačkog rata, već u očima većinskog bošnjačkog stanovništva i rezultat takozvanih etničkih čišćenja koja su 1995 kulminirala genocidom u Srebrenici i koštala života gotovo 70.000 Bošnjaka, a skoro dva miliona ljudi iz regiona nagnala u zbeg. Dodikova otvorena pretnja da će 2017. održati referendum o otcepljenju Republike Srpske od Bosne i Hercegovine, doživljava se kao provokacija. U Sarajevu se čak ponovo govori o ratu i šuška se o formiranju vojne strukture na bošnjačkim područjima. Između ostalog, i zato što je Dodik najavio da će povući srpske jedinice iz zajedničke armije.“\nNATO u Brčkom - moguće rešenje\nAutor smatra i da bi zaoštravanje konflikta mogle da iskoriste i islamističke snage da bi ojačale svoej pozicije među Bošnajcima – „Turska je poslednjih meseci više puta naglasila da je sila-zaštitnica muslimana na Balkanu, i pretila čak i angažovanjem turskih jedinica“. Ratfelder smatra da su u pravu zapadni vojni eksperti koji traže stacioniranje oko stotine NATO-vojnika u Brčkom“, jer bi oni tamo „bitno ograničili Dodikov manevarski prostor i smanjili napetost, „ali, izgleda da ni u Briselu ni u Berlinu nisu shvaćene razmere opasnog razvoja situacije u Bosni.“ On na kraju podseća da je Obamina administracija 19. januara uvela sankcije protiv Dodika, ali da zemlje EU oklevaju da pokažu Dodiku gde mu je mesto. „Dodik se sada čak nada da će Trampova administracija ukinuti te sankcije“.\nPovezani sadržaji Balkan, Donald Tramp, Štampa\nKljučne reči Balkan, Donald Tramp, Zalcburger nahrihten, tabloidi, Bosna i Hercegovina, Erih Ratfelder, NATO, štampa\nTrajni link https://p.dw.com/p/2WhGN


Sparsi savladali Slobodu - SportSport.ba\nKošarkaši Sparsa savladali su večeras u Sarajevu ekipu Slobode u pripremnom susretu rezultatom 87:76.\nD. Rakanović 04.10.17. 20:15\nPočetak susreta obje ekipe otvaraju u visokom ritmu, igralo se koš za koš do sredine prve dionice. Spars potom nakon zakucavanja Durme, i uspješno realizovanim kontranama stvaraju devet poena prednosti. Sa istom razlikom završena je prva dionica (24:15).\nIzabranici Velimira Gašića bolje otvaraju drugu dionicu i serijom od osam vezanih poena vraćaju se u utakmicu. Nakon minute odmora koju je zvao Marko Trbić, Sparsi su se trznuli i poenima Bajramovića prekinuli nekoliko minuta bez poena. (26:24) U nastavku četvrtine obje ekipe vrlo efikasno su igrale u napadu, Spars na poluvrijeme odlazi sa dva poena prednosti trojkom Kovačevića. (45:43)\nDrugo poluvrijeme domaći košarkaši otvaraju serijom 9:0 i stižu do dvocifrene prednosti. Sredinom ovog perioda Sloboda je uspjela se vratiti na samo šest poena zaostatka (56:50), ali su domaćini odbili napad i na kraju trećeg perioda imali su 12 poena prednosti (68:56).\nU posljednjoj dionici Sparsi rutinski privode kraju utakmicu i slave rezuktatom 87:76.\nNajefikasniji u pobjedničkoj ekipi bio je Igor Josipović koji je postigao 21 poen, dok su Roko Rogić i Maksim Kovačević ubacili po 13 poena.\nU ekipi Slobode istakli su se Ljubomir Čampara i Enes Latifagić koji su ubacili po 15 poena i Almir Hasandić sa 13 ubačenih poena.\nOKK SPARS ZIRAAT BANK - OKK SLOBODA 87:76 (24:15; 21:28; 23:13; 19:20)\nOKK SPARS ZIRAAT BANK: Kočić, Stepanović 8, Grubelić, Rogić 13, Pirić, Reljić 4, Đokić 6, Kovačević 13, Bajramović 9, Bašić 5, Durmo 8, Josipović 21.\nOKK SLOBODA: Pilavdžić, Jakupović, Hasandić 13, Lužajić 4, Rikalo 10, Latifagić 15, Lasetović 2, Čampara 15, Dedajić, Čerkezović 9, Silađi 6, Ahmedović 2.\nGašićeve metode: Kazneni trening do dva ujutru\n28.09.17. 18:22 0


16:41h UŽIVO, VIDEO! OVO NIJE OBIČNO POLUFINALE: SRBIJA - HRVATSKA 3:4! Lajović vratio brejk! Idemo, Duci!!!\nTeodora Janjic 12.11.2021. 12:00h\nPolitičari se dele na one koji znaju da majka nije Muju klela što se kockao, nego što se vadio... i na one druge. U koje, na svoju žalost i sramotu, spada i dr Dejan Žujović. Kažemo „na svoj sramotu“, jer nije strašno kad ispadneš glup u društvu, ali je sramota kad ispadneš, što rekao Čeda za antivaksere, pička.\nZa neupućene, narečeni političar na stalnom radu u medicini, neko vreme kandidat Šolakovih medija za predsednika Srbije (ozbiljno, nije zezanje, ko ne veruje, neka pogleda arhivu Nove.rs na sajtu!), pati od neizdrža kad su javni nastupi u pitanju. (O čemu govorimo, znaju najbolje Dača Ikodinović, Sloba Georgiev, Tanja Vojtehovski i ostali „uticajni tviteraši“). Elem, u jednom takvom trenutku, kad je izostao poziv sa pomenute Nove.rs da oceni neefikasnosti borbe protiv korone, a u Danasovim „Pismima čitalaca“ već je bio ispunio mesečnu kvotu, Žujović se latio Fejsbuka... jer bi, inače, progovorio na dupe. Zapretio je dr Predragu Konu: „Doći ću iz mraka i naplatiću vam znoj.“\nTe pretnje iz anonimnosti nisu ništa novo u srpskom javnom životu. Svim tim paćenicima je zajednička svest da se kurče bez obaveze da zaprećeno i ostvare. Pas laje, vetar nosi...\nAli ima i ona: pas reko, pas poreko...\nKad se steknu određene okolnosti, i onaj što preti na ovaj ili onaj način suoči se s mogućnošću da za to snosi posledice, odrasli ljudi počinju da cvile: „Čiko, nisam tako mislio, majke mi!“\nTo su već prave male drame, od kojih neće suze, ali hoće povraćanje.\nJer ako napišeš da je Aleka Boldvina trebalo poslati kod Vučića, nemoj da se vadiš da si bio pogrešno shvaćen. Budi čovek, izdrži, možda se isplati - dobićeš orden u nekoj ambasadi, a kad Vučić ode, možda postaneš i ministar kulture!\nNe budi sisa kao onaj student iz Novog Sada što je razbio izlog SNS, snimio to i postavi na Jutjub, a kad je kažnjen sa 100.000 dinara, zakukao u Danasu na pola strane da je tolika kazna zastrašivanje i da se mladi na taj način teraju iz zemlje!\nKad napišeš da ćeš da siluješ, nemoj posle: „Ja sam to figurativno!“ Pozvoni na vrata i probaj... seksa će biti, ili ovako ili onako.\n„Nisam pretio! Nisam mislio stvarno da iskočim iz mraka“, počeo je Žujović da se vadi kad je Kon u jednoj televizijskoj emisiji kazao šta mu je poručio kolega. Nego je hteo da se igra žmurke?\nI još je ovaj nesuđeni predsednik Srbije poručio: „Nemam veze sa okupljanjima antivaksera ispred Konove kuće!“\nPa ko ima? Šta očekuješ kad krizni štab i Kona proglasiš za ubice?\nAko nisi malouman, baš to: da rulja zgrabi onog na koga si ti, sa autoritetom stručnjaka, pokazao prstom! A Žujović, koji inače na svim fotografijama pokazuje tetovirane bicepse, ne pravda se privremenim ili trajnim gubitkom sposobnosti rasuđivanja, on u svoju odbranu navodi da je bio „revoltiran“ što korona toliko traje!\nToliko reči potrošenih uzalud...\nREDAKCIJA KURIRA: Ljubav i moda\nRedakcija KuriraDejan ŽujovićFejsbukpretnjeAlek Boldvin\nUŽIVO, VIDEO! OVO NIJE OBIČNO POLUFINALE: SRBIJA - HRVATSKA 3:4! Lajović vratio brejk! Idemo, Duci!!! 13\t14


Dušan Vlahović: Igrao sam za Zvezdu i promašio penal - BIGportal.ba\nNapadač Fiorentine i dete Partizana dao je izjavu za Italijane kojima je opisao svoje prve dečačke fudbalske korake.\nZa ljubitelje fudbala u Srbiji nije tajna, ali za Italijane izgleda jeste bila činjenica da je najpre igrao u dresu Crvene zvezde.\n“Odigrao sam u karijeri jedan meč za Crvenu zvezdu i promašio sam penal. Bilo je to u danima kada sam u školi, u dogovoru sa ocem, preskočio jedan ispit. Zvezda me je odbila, ali razlog nije bio taj jedanaesterac. Međutim, poslušao sam svoje srce i otišao sam u Partizan koji me pozvao. Tu nisam razmišljao dva puta, već sam odmah prihvatio poziv. Sudbina je sve nekako namestila da posle šest meseci igram derbi protiv Zvezde”, rekao je Vlahović za “DAZN”.\nObjasnio je i zašto je posle Partizana izabrao baš Fiorentinu.\n“Jedan od mojih fudbalskih idola je Stevan Jovetić, koji je sa 18 godina postao kapiten Partizana. Zbog njega sam išao na stadion da gledam svoj klub. U kući sam kao suvenir imao dres Partizana, ali bez broja na leđima. Negde sam pronašao i isekao broj 35 i zalepio ga na taj dres. Nije baš izgledalo lepo, ali to je bio Jovetićev broj, i ja sam bio presrećan”.\nProkomentarisao je poređenja sa Erlingom Halandom, budući da su obojica korpulentniji i levonogi.\n“Priznajem da je brži od mene. Ali, po svemu ostalom možemo da se takmičimo”, zaključio je Vlahović.


Čas 22: Šta je landing page i zašto je važan? > E-Commerce Magazin\nTo što je u toku raspust, ne znači da ćemo da prestanemo sa edukacijom 🙂\nVraćamo se našoj omiljenoj sekciji, Ecommerce za početnike, a ovoga puta fokus je na definisanju pojma “landing page”.\nU elektronskoj trgovini i digitalnom marketingu, ovaj pojam je veoma važan, a na pitanje zašto, odgovor možete saznati u nastavku.\nOdredišna stranica (*eng. Landing page) je web stranica, kreirana za određenu kampanju na koju “šaljete” svoje posetioce. Kada vaš potencijalni kupac klikne na vaš plaćeni oglas, objavu na društvenim mrežama ili na ponudu iz email kampanje, on ili ona “sleti” upravo na ovu stranicu – “landing” stranicu.\nAko se kupcu u tom trenutku ne svidi ono što vidi, velika verovatnoća je da neće posvetiti mnogo vremena vašem sajtu i ponudi koju ste pripremili.\nIz tog razloga, od ključnog značaja je gde šaljete vaše posetioce!\nZa razliku od ostalih web stranica, koje obično imaju mnogo ciljeva, landing stranice su dizajnirane sa jednim fokusom, poznatim kao konverzija. U zavisnosti od vaše kampanje i cilja iste, konverzija može biti prijava na newsletter listu, prodaja ili pak preuzimanje neke e-knjige. Ukoliko posetilac preduzme radnju koju ste želeli, vaša landing stranica je uspela da ih navede na konverziju i ispunila svoj cilj.\nUpravo pomenuti fokus čini landing stranice najboljom opcijom za povećanje stope konverzije vaših kampanja i smanjenje troškova akvizicije ili prodaje.\nPo čemu se početna stranica sajta razlikuje od landing stranice?\nTehnički, svaka stranica može biti landing stranica, ali mi ovde “ne tražimo” bilo koju stranicu, već kreiramo novu sa ciljem povećanja konverzije. Pored toga, treba da znate da nisu sve landing stranice jednake.\nPostoji nekoliko razlika između početne stranice sajta (*eng. Homepage) i odredišne stranice (*eng. Landing page):\nNa početnoj stranici sajta možete pronaći 10 i više linkova. Često se tu nalazi glavni navigacijski meni, pored toga linkovi na dnu sajta (*eng. footer) i mnogi u okviru sadržaja stranice. Na dobro optimizovanoj landing stranici, sa druge strane, pronaći ćete manje linkova, a ponekad i samo jedan – link koji omogućava vašim korisnicima da izvrše onu konverziju za koju je landing strana namenjena.\nPoziv na akciju (*eng. Call to action – CTA)\nČinjenica je da početna stranica vašeg sajta predstavlja vaše poslovanje i služi kao “raskrsnica svih linkova” pomoću kojih korisnici mogu doći do svih stranica vašeg web sajta. Sada kada smo to rekli, treba biti realan i shvatiti da početna stranica ima toliko sadržaja, da je isti često veoma širok i sadrži manje specifične pozive za akciju npr. „Saznajte više“ ili “Pogledajte ponudu”, što inicijalno ne dovodi do konverzije. Sa druge strane, landing stranice imaju samo jedan cilj, one su prilagodili svoj CTA istom npr. „Preuzmite naš besplatan ecommerce kalendar“ ili “Pretplatite se danas” na kojima posetilac može konvertovati.\nDrugačija publika i svrha stranice\nIako se ovaj deo ne može posmatrati tek tako, crno-belo, nakon analize ćete zasigurno shvatiti da mnogi ljudi, koji posete vašu početnu stranicu još uvek nisu odlučili šta žele. Jednostavno se još uvek informišu. Sa druge strane, korisnici koji se završe na vašim landing stranicama već su pokazali interesovanje za ono što nudite, a zbog toga što su došli do landing stranice, imaju veću verovatnoću da će se prijaviti za vaše usluge ili kupiti.\nZamislite da nudite mesečnu pretplatu na usluge, a da na landing stranici pozivate i korisnike da posete vaš blog, kupe proizvod i provere kanale društvenih medija. Sa svakim navedenim “pozivom”, šanse da se korisnici pretplate na vaše usluge postaju sve manje, jer ste se potrudili da njihovu pažnju usmerite dalje od svog primarnog cilja.\nPreviše izbora može da zbuni vaše korisnike i potencijalne mušterije, zbog čega će oni izgubiti fokus i neće konvertovati.\nZnačaj i prednosti landing stranice\nLanding stranice se razlikuju od ostalih stranica na vašoj internet prezentaciji, jer su usredsređene na tačno određene ciljeve, a na taj način možete unaprediti rezultate.\nPored povećanja konverzija, unapređenja plaćenih oglasnih kampanja, odredišne stranice mogu da:\nPovećaju kredibilitet brenda: Potencijalni kupci cene jasne i jednostavne poruke koje objašnjavaju vrednost onoga što nudite. Dobro planirana landing stranica pokazuje vašim kupcima da imate na umu njihove najbolje interese. Takođe, landing stranice su odlična mesta na koja možete da ubacite izjave drugih kupaca o Vašem proizvodu ili usluzi (*eng. Testimonials). Pokazalo se da navedene izjave povećavaju broj konverzija.\nOjačaju brend: Ovo je rezultat održavanja doslednosti u dizajnu, tonu i stilu web prezentacije. Imati jasan i jak brend ima veliki broj prednosti. Snažni identitet brenda može kupcima da pomogne da vas upamte u budućnosti, ali i da vas preporuče svojim prijateljima.\nKreiranje i konstantno testiranje landing stranica oduzima značajno vreme, ali sa druge strane štedi vam novac i povećava konverziju i zadovoljstvo kupaca.\nJednostavno, kupac koji poseti dobro optimizovanu i uređenju landing stranu ima mnogo veću verovatnoću da će konvertovati u odnosu na kupca koji je posetio vašu prvu stranicu sajta.\nČinjenica je da su ladning stranice ključne za vašu online marketinšku strategiju ili da treba da budu, ukoliko ih već sada ne koristite. Da li vi koristite landing stranice?\nRelated Topics:Featured, Ladning page, Odredišna stranica


Amadeus bend primio nagradu za humanitarni rad na festivalu u Kraljevu! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n09:40 8. OKT 2014.\nFacebook/Amadeus Band Prvi Profil\nPoznati kao veliki humanitarci, momci iz Amadeus benda tokom poplava u maju koje su zadesile Srbiju i region, neprestano su pružali i dostavljali pomoć njugroženijima. Iako je u jednom momentutrenutku i njihov život bio doveden u opasnost, nisu prestajali da razvoze pomoć širom naše zemlje,a li i regiona.\nPored hrane i osnovnih sredstava za život, članovi benda organizovali su i niz humanitarnih koncerata, kako bi sakupili novčanu pomoć za najugroženije. Priznanje za humanitarni rad i požrtvovanost tokom teškog perioda u našoj zemlji uručena im je večeras u Kraljevu.\n24. septembar 2018.. 14:32\n8. oktobar 2014.. 17:24


Vladimir Batez posetio OFK “Kikinda 1909” i Dom učenika – TV Kikinda\nVladimir Batez posetio OFK “Kikinda 1909” i Dom učenika\nPokrajinski sekretar za omladinu i sport Vladimir Batez, Milenko Jovanov, šef poslaničke grupe SNS u Skupštini AP Vojvodine i Nikola Lukač, načelnik Severnobanatskog upravnog okruga posetili su fudbalski klub „Kikinda 1909“. Ovom sportskom kolektivu odobrena su sredstva za ulaganje u glavni stadion, kao i za kvalitetniji rad mlađih ekipa.\n-Zadovoljstvo mi je da ono što smo obećali pre nekoliko meseci ovih dana i realizujemo. U novi zalivni sistem za fudbalski stadion utrošeno je 2,8 miliona dinara, a podržali smo i mlađe selekcije OFK „Kikinda 1909“ kupovinom sportske opreme – rekao je Vladimir Batez.\nBatez je napomenuo je da je klub sa gradskog stadiona nedavno dobio trenažne sportske rekvizite, kao i da se razmatraju dalja ulaganja u rekonstrukciju tribina. Dragan Felbab, predsednik OFK „Kikinda 1909“ u ime ugrača i uprave zahvalio je na ovim ulaganjima.\nPoseta je nastavaljena obilaskom Doma učenika srednjih škola „Nikola Vojvodić”. Ovoj ustanovi pojrajinski sekretarijat za sport i omladinu odborio je sredstva 550.000 dinara za kupovinu sportskih rekvizita neophodnih za multifunkcionalni sportski teren.\nLjubomir Vasičin, direktor Doma učenika napomenuo je da pokrajinski sekretarijat za sport i omladinu kontinuirano pomaže ovoj ustanovi.Najnovije ulaganje pomoći će da kikindski internat konkuriše za domaćina Domijade.\njun 18, 2020 Aleksandra Djuran\n← Gradonačelnik Pavle Markov: “Za fudbal kažu da je to nešto iznad sporta” Doktor veterine Zoran Ninković odlučno u bolju budućnost: “U nedelju glasam za broj 1 – za našu decu” →


Bilo jednom u Svjažsku\nTema: Bilo jednom u Svjažsku\nTridestak kilometara od Kazanja glavnog grada Tatarske republike nalazi se živopisno selo - ostrvo (nekada grad) Svjažsk.\nNjegova istorija je inače veoma interesantna, ali zahvaljujući događaju iz augusta 1918. ona je i unikalna.\n10. augusta u Svjažsk je sa dva puka Crvene armije i književnicima Vsevolodom Višnjevskim, Demjanom Bednjim i dancem Halingom Kelerom stigao niko drugi do NARKOMVOENMORDEL mlade Sovjetske republike Lev Trocki.\nPrvo što je urađeno bilo je suđenje za izdaju nastojnika Svjažskog Uspenskog manastira episkopa Ambrozija. Dokazano je naime da je on bio u kontaktu sa „bjelima“, koji su nekoliko dana prije toga zauzeli Kazanj, te je episkop expresno, nakon presude Narodnog suda, ubrzo i streljan. Otprilike dan nakon egzekucije – 12. augusta, desio se i događaj zbog kojeg će Svjažsk postati jedinstven. Tog dana naime Trocki će pred zapanjenim seljanima otkriti spomenik, koji je već gotov donio sa sobom i koji je predstavljao čovjeka, sa uzdignutom rukom stisnutom u pesnicu i bijesnim licem usmjerenim ka nebu.\nU podnožju spomenika pisalo je - JUDA ISKARIOTSKI.\nZa ovaj događajj ne bi se ni znalo da o njemu nije pisao i govorio u svojim uspomenama i intervjujima Keler (Višnjevski i Bednji ga nigdje ne spominju, kao ni Trocki). Razlozi da spomenik bude posvećen Judi bilo je, po Keleru ovo:\n- spomenik je trebao biti posvećen revolucionaru\n- revolucionar je trebao biti istorijska ličnost\n- takođe je trebao biti opštepoznat, čak i za nepismenog ruskog seljaka\n- i obavezno je morao biti i antireligiozan\nInteresantno je to da je spomenik Judi bio prvi poznati spomenik te vrste i prvi poznati sovjetski spomenik uopšte.\nSudbina spomenika je neslavna, uklonjen je (bez traga) u septembru 1918, samo nekoliko sedmica nakon odlaska Trockog iz Svjažska.\nRe: Bilo jednom u Svjažsku\nЈевреји су чудо невиђено!\nМора им се признати да су снагом духа најјачи народ.\nPoslednji put ažurirao/la Borac za prava zivotinja : 06.01.2010. u 10:28\nO kome ti to - o Judi ili o Isusu?\nО Лаву и лавићима са једне, и Господу и господи са друге стране.\nOriginal postavio Петар Адамов О Лаву и лавићима са једне, и Господу и господи са друге стране.\nO ovom lavu možda?\nДа,то је лав-господин! Лавчина!


CEO BALKAN JE UGROŽEN: Dramatično upozorenje seizmologa, čeka nas još velikih potresa? | Novosti.rs\n- Italija se rotira ka Balkanskom poluostrvu i vrši pritisak na Jadransku obalu, gde su na Balkanu najjači zemljotresi. Oni se dešavaju u Hrvatskoj, Crnoj Gori, Albaniji, ali imaju uticaj i na nas. To je prvi front. Taj pritisak se kroz Dinaride prenosi ka unutrašnjosti, sve do naših prostora, do centralne Srbije“, napominje Slavica Radovanović i dodaje da se najjači potresi događaju u priobalnom delu.\n- Kad se desi ovako jak zemljtores, onda mesec dana niko neće biti u pretnji. Narednih godina će se videti u kom pravcu će da krene taj proces. Da li će da prema Alpima ili će otići u centralnu BiH ili paralelno i prema Srbiji i prema Dalmaciji? To sada ne znamo. On je multi fraktalni, ima mnogo grana kojima može da krene, a da li će tamo ili ovamo, to je u velikoj meri slučajnost. Svuda će stići, ali gde će trenutno krenuti, to je jako teško reći - predočava Slavica Radovanović.\n- Sad se desila Petrinja. To je vrlo verovatno bilo pražnjenje čitavog tog prostora. Onaj zagrebački, koliko god bio neprijatan s magnitudom 5,3 stepena Rihterove skale, nije najjači. Naše Kraljevo, koliko god nas bolelo, koliko god nam bilo teško, ljudi su poginuli, nije naš najveći zemljotres. U prošlosti smo imali jačih zemljotresa od tih. Sve to kad se pogleda, u dužem vremenskom periodu, može da izgleda kao uvod u jake zemljotrese, koji su očigledno počeli - prognozira Slavica Radovanović.\nSlavica Radovanović seizmolog zemljotres Zemljotres u Hrvatskoj


Jul 2019. verovatno najtopliji mesec zabeležen u istoriji - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Jul 2019. verovatno najtopliji mesec zabeležen u istoriji\nJul 2019. verovatno najtopliji mesec zabeležen u istoriji\nPostavljeno 2. August 2019.\nŽeneva, 2. avgust 2019. – Najnoviji podaci Svetske meteorološke organizacije pokazuju da je jul verovatno bio najtopliji mesec zabeležen u istoriji, i to posle najtoplijeg ikada juna, upozorio je generalni sekretar UN Antonio Gutereš.\nPrvi čovek UN rekao je novinarima da je “to još značajnije jer je prethodno najtopliji mesec, jul 2016, bio tokom najsnažnijeg El Ninja ikada“, što ove godine nije slučaj.\nAko prethodni mesec i nije bio najtopliji, bio je barem jednako topao kao jul 2016.\nEl Ninjo je prirodni fenomen koji utiče na temperature i padavine čineći neka mesta vlažnijim a neka suvljim nego inače.\nGutereš je rekao da novi podaci o vremenu, uključujući rušenje rekorda u mnogim delovima sveta, od Nju Delhija i Enkoridža, do Pariza, Adelajda i Arktičkog kruga, znače da je svet na putu da period od 2015. do 2019. “bude pet najtoplijih godina“.\nOn je upozorio da će ekstremene vremenske prilike koje se sada registruju biti “samo vrh ledenog brega” ako zemlje pod hitno ne krenu u borbu protiv klimatskih promena.\n“I ledeni breg takođe se brzo topi“, rekao je Gutereš, prenela je agencija AP.\nLed u Arktičkom moru već je gotovo na rekordnom minimumu, rekao je on navodeći da je prošlomesečni vreli talas u Evropi podigao temperature na Arktiku i Grenlandu za 10-15 stepeni.\n“Sprečavanje nepovratnih poremećaja klime je trka naših života i trka za naše živote”, istakao je Gutereš i dodao: “To je trka u kojoj možemo i moramo da pobedimo“.\nSa ciljem da se klimatske promene zadrže na vrhu globalne agende, generalni sekretar UN organizuje Klimatski samit mladih 21. septembra. Sledi Samit za klimatsku akciju svetskih lidera 23. septembra, dan pre godišnjeg zasedanja Generalne skupštine UN.\nGutereš je rekao da se raduje susretu sa mladim liderima, uključujući švedsku klimatsku aktivistkinju Gretu Tunberg (16).\nOn je kazao i da je liderima vlada, biznisa i civilnog društva ukazao na potrebu odlučnije akcije i većih ambicija umesto “lepih govora“.\nCilj Pariskog sporazuma o klimi iz 2015. je da se onemogući rast globalne temperature veći od 1,5 stepeni Celzijusa do kraja veka u odnosu na predindustrijsko doba kako bi se izbegli najgori efekti promena klime.\nGutereš je naglasio da taj cilj mora da bude ispunjen.\nOn je rekao da emisija gasova sa efektima staklene bašte, koja je uzrok globalnog zagrevanja, mora da bude smanjena za 45% do 2030. i da “nam treba ugljenična neutralnost do 2050“.\nGeneralni sekretar UN rekao je da to zahteva velike promene načina “na koji poslujemo, proizvodimo energiju, gradimo gradove i hranimo svet“.\nIstovremeno je ukazao i na neke dobre vesti, uključujući na to da je solarna i vetroenergija proizvedena na kopnu sada jevtiniji izvor energije u gotovo svim vodećim ekonomijama.\n“Mnoge zemlje, od Čilea do Finske, od Velike Britanije do Maršalskih ostrva, imaju konkretne i kredibilne planove za postizanje ugljenične neutralnosti do sredine veka“, rekao je Gutereš.\n“Mnoge druge, od Etiopije do Novog Zelanda, Fidžija i Pakistana, sade milione stabala da preokrenu trend krčenja šuma i uklone ugljen dioksid iz atmosfere“, dodao je generalni sekretar UN.\nGutereš je takođe pohvalio vodeće svetske kompanije koje su se priključile kampanji UN Globalni dogovor (Global Compact) za ograničavanje rasta temperature na planeti na 1,5 stepeni Celzijusa, prenosi Euractiv.\nOznakeAntonio Guterešklimatske promeneUjedinjene nacije\nPrethodno Otvoren konkurs za predloge projekata u oblasti prevencije i suzbijanja trgovine ljudima\nSledeće Javna rasprava o Predlogu AP za 2019. i 2020. godinu za primenu Strategije socijalnog uključivanja Roma i Romkinja\nSavet bezbednosti UN ima pet novih nestalnih članica\nNjujork, 02. januar 2020. – Savet bezbednosti UN od juče ima pet novih nestalnih čla…\nBregu: Klimatskim promenama ne treba šengenska viza\nSarajevo, 17. decembar 2019. – Regionalna integracija je potrebna i u okviru borbe protiv …\nAktivisti Grinpis na sedištu EU razvili transparent kojim upozoravaju na ugroženost klime\nBrisel, 12. decembar 2019. – Ekološki aktivisti iz međunarodne grupe Grinpis popeli …\nBeograd, 15. januar 2020. – Sudija Apelacionog suda u Beogradu Miodrag Majić ocenio …\nBeograd, 10. januar 2020. – Predsednica Udruženja tužilaca Srbije (UTS) Lidija Komlen Nik…\nBeograd, 09. januar 2020. – Rektorka Univerziteta u Beogradu (BU) Ivanka Popović izj…\nCentar za prava deteta: Mediji prilikom izveštavanja uvek da imaju najbolji interes deteta\nTop Tags Civilno društvo vladavina prava konkurs Pravosuđe Vlada Republike Srbije mladi OCD lokalna samouprava istraživanje Evropska komisija Srbija i Evropska unija mediji Društvo evropske integracije Evropska unija


novembar, 2011 | Veselin Jevrosimović\nArhiva - novembar, 2011\nGde leži odgovornost?\nBroj pesama legalno dostupnih na internetu u elektronskoj formi porastao je sa milion u 2003. godini na preko 15 miliona, samo je iTunes još tokom 2010. prodao milijarditu numeru, dok tržište digitalne muzike danas vredi više od 5 milijardi dolara\nKada sa prijateljima, kolegama i poznanicima pričam o sve masovnijoj primeni novih tablet uređaja i tome koliko su ove sprave korisne, mnogi od njih izražavaju rezervu prema upotrebljivosti i udobnosti virtuelne tastature, čak i na modelima sa ekranima od 10 inča, kod kojih su tasteri iscrtani na ekranu po dimanzijama veoma blizu onima kod fizičkih tastatura. Osnovni razlog je izostanak takozvanog taktilnog odgovora, odnosno osećaja stvarnog pritiska na dugmiće.\nNova stara rasprava\nUz dužno poštovanje lika i dela Stiva Jobsa, kao i veliku zahvalnost za sve što je učinio za računarsku industriju (čemu sam posvetio jedan od članaka), ipak ne treba da ga nerealno i nekritički uzdižemo do pozicije oca savremene tehnologije (na čemu uporno rade mnogi koji nemaju dovoljno znanja niti poznaju suštinu stvari)\nkategorija: Aktuelna dešavanja, Software komentari (0)\nOvih dana japanci su postali ponosni vlasnici najsnažnijeg superkompjutera na svetu. Njihova kompanija Fujitsu, u saradnji sa istraživačkim centrima, a po narudžbi ministarstva obrazovanja, kulture, sporta, nauke i tehnologije (kod njih je to samo jedno ministarstvo), razvila je super računar nazvan „K“, što je početno slovo japanske reči za bilijardu (deset na petnaesti).


Okupljanje u Guci!?\nMyCity » Ostatak ostalog » Okupljanje u Guci!?\nPoslao: 05 Jul 2005 18:51\nVolela bih otici\n@Leggy sta ti to SAnja ucini hahaa qq, jesu li ti govorili da budes pazljiviji ?!\nIli je to uspomena sa Guce?\nPoslao: 05 Jul 2005 21:31\nVodolija ::Volela bih otici\nSlomio sam joj nokat\nja bi mozda dosla na to okupljanje ako bude bila malo veca zainteresovanost .pa da se organizuje neki grupni polazak iz Beograda\nPoslao: 06 Jul 2005 00:32\nPa ne znam za to grupno, to morati vi sa severa da se dogovorite! Neka neko organizuje i pozove ostale!!\nPoslao: 06 Jul 2005 00:42\nMa to ce biti super,dobra zabava ( trubaci ) pice,hrana isss....bas bih voleo da odem\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., amaterSRB, arzak, babaroga, ccoogg123, darios, Denaya, DJ Brain(w)rack, DPera, Drug pukovnik, Duh sa sekirom, dule10savic, dulleo, FOX, goran.vvv, Gosha101980, haris1913, ILGromovnik, Kristian_KG, Krusarac, Litostroton, mačković, mercedesamg, MiroslavD, moldway, naki011, nenaddz, ObelixSRB, Outis, Parker, Pomorac1, raso76, Rocker, S2M, Sale1423, sasa1, shone34, StefanopuloZ, stegonosa, Stoilkovic, techcode, Toni, vaso1, vathra, wizzardone, zalutalo prase, zhuki8, zlaya011


Tag / Automobili / Vesti online\nZavirite u novi Volkswagenov SUV dan pre premijere (VIDEO)\nDva dana uoči svetske premijere modela T-Cross, nemački proizvođač otkrio je detalje unutrašnjosti putničke kabine ovog vozila.\nMada Balkan ne želi da postane "automobilsko groblje Evrope", tamo vlada i razočaranje: cene polovnih automobila iz Nemačke sporo padaju.\nPrema novim nepotvrđenim glasinama, nove generacije prestižnog Nissanovog sportskog modela GT-R i naslednika 370Z mogle bi da budu elektrifikovane.\nDesetak dana uoči premijere modela Speedtail, McLaren je objavio nove detalje o ovom automobilu.\nKoja marka automobila je najzastupljenija u Srbiji?\nU Srbiji je prosečna starost automobila 15 godina, a najzastupljenije marke su folksvagen, opel i reno, pokazuje istraživanje sajta Polovni automobili.\nvrelegume.rs 0 komentara\nDebitovala nova Mercedes A-Klasa u sedan varijanti!\nLuksuzno, u sferi automobilske industrije se nekada poistovećavalo sa veličinom automobila. Međutim, ovih dana vodeći proizvođači automobila sve više pažnje posvećuju svojim manjim modelima,...\nDacia Duster dobija novi turbo benzinac sa 150 "konja"\nPonuda motora ovog pristupačnog SUV-a proširena je 1.3 litarskim agregatom koji je Renault konstruisao u saradnji sa Mercedesom.


Aktivni ugalj i detoksikacija – Centar za oporavak\nAktivni ugalj i detoksikacija\nRasprostranjen svuda, ovaj tako poznat proizvod dobijen sagorevanjem drveta, svakome je dostupan. Ugalj je lek protiv mnogih bolesti i odavno se ubraja u sredstva kojima se služi prirodna medicina. Lekovita svojstva uglja baziraju se na izvanrednoj sposobnosti njegovih čestica da apsorbuju bakterijske toksine, toksične supstance koje su unete u organizam ili su proizvod metaboličkih procesa.\nBiljni ugalj se dobija sagorevanjem različitih drvenastih materija pri čemu se proces sagorevanja prekida u fazi žara. Ovo se može izvesti stavljanjem žara u sud, koji se može hermetički zatvoriti (kako ne bi prodirao vazduh koji održava sagorevanje), ili tako što se užareno drvo pokrije limenom pločom (tablom) preko koje se naspe zemlja. Ovako se dobija tzv. aktivni ugalj, koji se dalje prerađuje u prah uz pomoć avana, električnog ili ručnog mlina za kafu. Ugljeni prah je delotvorniji, što je sitnije prerađen. Čuva se u papirnoj ili platnenoj ambalaži. Kao sirovina za dobijanje uglja, može se koristiti drvo eukaliptusa, lipe, stablo voćke (orah, trešnja, jabuka), ili neko drugo drvo.\nInterno: Kod probavnih smetnji, neprijatnog zadaha iz usta, čira na želucu, akutnog i hroničnog enteritisa (upale creva, crevnog katara), kolitisa (upale debelog creva), usled fermentacije, putrifakcije (truljenja), iktera (žutice), kancera (raka), slučajne akutne intoksikacije (trovanja) medikamentima ili drugim hemijskim supstancama, ili namerne intoksikacije – pokušaja samoubistva, itd.\nUzimati 1-2 supene kašike ugljenog praha razmućenog u malo vode, 2-3 puta dnevno, pre jela. Kod akutnih intoksikacija uzima se veća količina i u što kraćem roku od unošenja otrovne materije u organizam. Preporučljivo je, ako je moguće, da se odmah po unošenju otrova u organizam, izvrši ispiranje želuca vodom i ugljenim prahom. Deca i osobe sa osetljivim probavnim aparatom mogu da upotrebljavaju ugljeni prah na sledeći način:\nPrah pomešati sa vodom i ostaviti da stoji preko noći. Piti tečnost koja se izdvaja iznad taloga u čaši. Kod novorođenčadi sa povećanim vrednostima bilirubina, terapija se primenjuje oralno (na usta) sa rastvorom ugljenog praha u vodi, u kombinaciji sa helioterapijom (sunčanjem) ultravioletnim zracima.\nSpolja: Kod rana, uboda insekata, ujeda zmija, celulitisa (upale potkožnog ćelijskog tkiva), potkožnog čira, stomačnih ili drugih bolova, upale očiju i drugih upala, povrede zglobova, ekcema, itd. Primenjuje se u obliku obične kataplazme (obloga) – ugljenog praha sa toplom ili hladnom vodom, ili sa čajem od ljute aleve paprike (ili ljutih paprika) – ili kao kataplazma pripremljena od mešavine ugljenog praha i lanenog semena ili neke druge biljke.\nOvaj članak je objavljen u Vesti i označen sa detoksikacija, prirodno lečenje, zdrav život.\nOrašasti plodovi u ishrani\nVelnes šejk – Toni Radić\nMozak 500,00 RSD


objavljeno jun 14, 2014 - 10:57 pm\nČasovi klavira se odvijaju u prijatnom ambijentu (Gagarinova 6, Novi Sad), na lokaciji koja se smatra „širim centrom grada“ i koja je odlično povezana linijama GSP sa ostalim delovima Novog Sada. Nastavu drži diplomirani pijanista, profesor Aleksandar Rašković, nosilac brojnih priznanja i nagrada u klavirskoj pedagogiji. Profesor predaje glavni predmet klavir u Muzičkoj školi „Isidor […]\nobjavljeno jun 5, 2014 - 12:39 pm\nU januaru ove godine Lucid Piano Company sa sedištem u Malagi ( Španija ) je sklopila sporazum sa čuvenom nemačkom kompanijom – proizvođačem klavira „Blitner“ ( „Blüthner“ ), o redizajniranju i proizvodnji providnih i poluprovidnih klavira – takozvani akrilik klaviri. Saradnja sa „Blitner“- om ne omogućava samo da značajno povećaju proizvodnju, nego i da izađu […]\nobjavljeno maj 29, 2014 - 2:11 pm\nLibertango je objavljen 1974. godine u Milanu i na izvestan način predstavlja prekretnicu u razvoju i doživljaju „tango muzike“. Libertango u sebi sadrži dve reči – sloboda i tango što na simboličan način i oslikava tu prekretnicu. Libertango je najpopularnije delo Astora Pjacole i može se čuti nebrojeni niz kvalitetnih izvođenja u raznim instrumentalnim sastavima […]\nobjavljeno decembar 26, 2013 - 8:30 pm\nDisney crtani filmovi su i danas naša omiljena poslastica. Ne propuštamo da ih pogledamo, pogotovo kad nam društvo prave naša dva sinčića. Dugo smo na internetu tragali i na kraju pronašli Disney note, divne obrade muzike iz Disney-jevih najpopularnijih crtanih filmova koje su priređene za sviranje na klaviru. Ne možemo da vam opišemo zadovoljstvo klinaca […]\n‘Pleyel’-a nema više?\nobjavljeno decembar 12, 2013 - 4:47 pm\n‘Pleyel’ je bio Šopenov omiljeni klavir. Jednom prilikom je rekao: „kada se osetim dovoljno nadahnutim i dovoljno snažnim da pronađem svoju melodiju, meni treba ‘Pleyel’ klavir.“ Ignaz Pleyel ( Ignjac Plejel, primedba autora ), učenik i prijatelj Jozefa Haydna, počeo je da proizvodi klavire 1807. godine. U njegove pronalaske ubraja se prvi pijanino u Francuskoj […]\nobjavljeno decembar 5, 2013 - 10:28 pm\nOvaj ekperiment se zove Chladni eksperiment. Za potrebe ovog eksperimenta korišćen je zvučni odašiljač ( zvučnik ) i metalna ploča prikačena za zvučnik. Prvo je prosut pesak na metalnu ploču, a nakon toga je pušten zvuk određene frekvencije. Određene frekvencije vibriraju metalnu ploču na način koji stvara i polja bez vibracija. Pesak pod uticajem različitih […]\nMuzika nas čini boljim\nobjavljeno oktobar 3, 2013 - 7:04 pm\nNove studije ukazuju da bavljenje muzikom može mlađu decu učiniti ljubaznijom, može ojačati inicijativu da se nekom nađu u nevolji i poboljšava sposobnost rešavanja zadataka i problema. Istraživači sa Univerziteta Zapadnog Londona kažu da su svoje istraživanje izgradili na postojećim istraživačkim dostignućima nemačkih istraživača i naučnika Sebastijana Kiršnera (Sebastian Kirschner ) i Majkla Tomasela (Michael […]\nSusreti sa Pogorelićem\nobjavljeno jun 3, 2013 - 1:59 pm\nAutor ovog članka „Susreti sa Pogorelićem 2010“ je Dušan Mihalek, muzikolog ( kliknite na link za više informacija o Dušanu Mihaleku ), i ja koristim priliku da članak podelim sa posetiocima casoviklavira.com. Članak doživljavam zanimljivim jer otkriva pojedine činjenice i osvrte o pijanisti Ivi Pogoreliću koje su u neku ruku manje poznate, a dosta važne […]\nDvoglasna Invencija br.1\nobjavljeno maj 24, 2013 - 8:53 pm\nPraćenje pijanistička takmičenja nesumnjivo donosi neprocenjiva iskustva koja su mi otvarala put do spoznaje da mnogi učesnici sviraju svoje programe sa nedovoljno razumevanja muzičke forme i harmonskog toka. Smatram da se svako dato delo mora pojasniti učeniku kroz obličku i harmonsku analizu u meri i obimu koje može prihvatiti učenikova percepcija, a što je opet […]\nRađanje beba sa pesmom\nobjavljeno april 25, 2013 - 1:08 pm\nPostoji pleme u Africi gde se datum rođenja deteta ne računa od dana kada je došlo na svet, niti od momenta kada je začeto, već od dana kada je dete bilo misao u majčinom umu. I kada žena odluči da ima dete, ona odlazi i sedi pod drvetom, sama, i sluša dok ne čuje pesmu […]\nKategorije Izaberi kategoriju analize (1) klavir (1) knjige (2) muzika (2) note (2) pijanisti (3) roditeljski kutak (7) zanimljivosti (6) Некатегоризовано (1)\nArhiva Izaberi mesec mart 2017 (1) januar 2017 (1) april 2016 (1) februar 2016 (1) septembar 2015 (1) januar 2015 (1) oktobar 2014 (1) septembar 2014 (1) avgust 2014 (1) jul 2014 (1) jun 2014 (2) maj 2014 (1) decembar 2013 (3) oktobar 2013 (1) jun 2013 (1) maj 2013 (1) april 2013 (1) januar 2013 (1) decembar 2012 (2) novembar 2012 (1)


Objavljeno: 06. 12. 2018 - 18:45\nRadno vrijeme informativno naplatnih punkt...\nKim i Putin razmijenili mačeve (VIDEO)


Počela izgradnja učeničkog doma u Poljoprivrednoj školi u Krnjači - Moja učionica\nPočela izgradnja učeničkog doma u Poljoprivrednoj školi u Krnjači\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić i predsednik beogradske opštine Palilula Aleksandar Jović položili su danas kamen temeljac za izgradnju novog učeničkog doma pri Poljoprivrednoj školi PK Beograd.\nDanas počinjemo izgradnju nove zgrada Učeničkog doma Poljoprivredne škole. S obzirom na činjenicu da je poslednji dom učenika u Beogradu sagrađen pre 60 godina, možemo slobodno reći da je ovo veliki dan, ne samo za školu, već i za obrazovni sistem i za Beograd“ rekao je ministar Branko Ružić nakon polaganja temeljca.\nMinistar je rekao da će novi objekat za smeštaj učenika biti površine 4000m2, i da će se u okviru kompleksa, pored škole i doma učenika, biti uređeni i dodatni sadržaji za okupljanje učenika i sportske aktivnosti.\nOva investicija se realizuje u okviru Projekta „Obrazovanje za socijalnu inkluziju“, koji se finansira sredstvima zajma Banke za razvoj Saveta Evrope i sredstvima budžeta Republike Srbije.\nU okvuru ovog projekta do sada je izgrađeno, rekonstruisano i opremljeno 13 objekata učeničkog i studentskog standarda u Republici Srbiji, čime je obezbeđeno ukupno 2620 novih mesta za smeštaj učenika i studenata u Svilajncu, Trsteniku, Kragujevacu, Čačaku, Šabacu, Leskovcu, Subotici, Užicu i na Paliću“, rekao je ministar.\nDirektorka Poljoprivredne škole Dragana Benović kaže da će novi dom učenika pružiti vrhunske uslove za smeštaj i ishranu učenika.\nIzgradnjom Doma učenika omogućićemo našoj deci da žive u mirnoj, zelenoj oazi, baš kao i njihovi vršnjaci, iz najprestižnijih svetskih internata„, rekla je Benović.\nNova zgrada projektovana je tako da se obezbede visoki standardi prve A kategorije, za boravak, ishranu, učenje i dnevne aktivnosti učenika: sobe za smeštaj učenika, upravni blok, biblioteka, dnevni boravak, kuhinja, restoran, magacini, perionica, ekonomski blok, lift i drugi neophodni sadržaji koji su prilagođeni i za osobe sa invaliditetom.\nUkupna bruto površina objekta je oko 4000m2, kapaciteta 111 korisnika od čega 4 korisnika sa invaliditetom. Ispred zgrade učeničkog doma biće slobodna površina kao prostor za okupljanje učenika, a sa zadnje strane objekta je predviđen sportski teren. Izgradnjom objekta doma za smeštaj korisnika, učenika srednje Poljoprivredne škole, kompleks će se upotpuniti sa funkcionalnim sadržajima koji su školi nedostajali.\nVrednost radova je 2.650.000 evra i po ugovoru sa izvođačem trebalo bi da budu završeni do kraja januara 2022. godine.


BEOGRAD - Ministar za ljudska i manjinska prava SCG Rasim Ljajić izjavio je juče da ne očekuje dobrovoljne predaje preostalih haških optuženika.\n- Očekujem intenzivnu saradnju koja će dovesti do hapšenja i izručenja preostalih haških optuženika - rekao je Ljajić posle sastanka Unapređenog stalnog dijaloga EU i SCG.\nMinistar je naglasio i da je na sastanku "apostrofirana saradnja sa Haškim tribunalom kao pitanje od ključnog značaja za evropske i evroatlantske integracije SCG". "Nisam mogao da obećavam nikakve rokove za izručenja preostalih optuženika, ali sam rekao da će saradnja biti ostvarena do kraja", naglasio je Ljajić.\nPitanje manjina shvaćeno ozbiljno\nNa sastanku su, prema rečima Ljajića, pozitivno ocenjeni napori da se pitanju zaštite manjina posveti posebna pažnja.\n- Razgovarali smo o integrisanju manjina, pre svega u oblasti pravosuđa i policije. Stavovi Evropske komisije podudaraju se sa stavovima Saveta Evrope i Oebsa i oni će sa posebnom pažnjom dalje pratiti to pitanje - kazao je ministar i dodao da je najmanje reči bilo o stanju u Vojvodini.\nPribe je naglasio da je to pitanje kod nas shvaćeno ozbiljno, kao i da su na sastanku dobili detaljne informacije o položaju i zaštiti manjina u SCG.\nDirektor Direkcije za Zapadni Balkan pri EU Rajnhard Pribe rekao je da je mnogo urađeno u saradnji s Tribunalom, ali da "posao još nije završen". "Svi haški begunci moraju biti uhapšeni i to što pre. Na sastanku nismo pominjali rokove za izručenja, jer bi to remetilo pregovore o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju EU, ali jasno je da to mora biti što pre", naglasio je Pribe.\nPribe i Ljajić su se saglasili da ne treba dovoditi u vezu pregovore s EU i pregovore o budućem statusu Kosova.\n- Ne vidim prostor za bilo kakvu trgovinu po tom pitanju. Pregovori o Kosovu trajaće najmanje godinu dana, a završetak pregovora s EU očekujemo za manje od godinu dana. Naravno, EU će pratiti način rešavanja budućnosti Kosova - rekao je Ljajić.\nPovodom priča da Crna Gora ins istira na posebnom sporazumu o pridruživanju Uniji, Pribe je rekao da EU pregovara sa državnom zajednicom po principu dvostrukog koloseka, kao i da će biti potpisan jedan sporazum.


LoL SP 2017 - SKT T1 preživeo izazov Misfitsa - Sportklub\nLoL SP 2017 – SKT T1 preživeo izazov Misfitsa\neSports Autor:Vladimir Belopavlović20. okt. 201714:10 > 14:45\nU neočekivano uzbudljivom četvrtfinalnom meču League of Legends Svetskog prvenstva 2017, trostruki šampion sveta SKT T1 je tek u petoj odlučujućoj partiji savladao najprijatnije iznenađenje turnira - Misfits Gaming.\nMeč je užasno počeo po Evropsku ekipu nakon što je Lee „Faker“ Sang-hyeok demonstrirao svu snagu Galia, i kompletno ugasio protivnički tim kretnjom po celoj mapi. Aktuelnom prvaku sveta je trebalo samo 25 minuta da dođe do pobede rezultatom 16-1, a Faker je briljirao 4-0-10 skorom na heroju koji je bio banovan ostatak partija.\nDrugu partiju Misfits su otvorili mnogo agresivnije i odlučnije, a samopouzdanje im je doneo Lee „IgNar“ Dong-geun na Blitzcranku, koji je u početnim borbama doneo nekoliko killova svom timu sjajnim hook-ovima. Misfits je stvorio prednost od 2.000 golda uništivši dve kule SKT-a, nakon čega su uzeli i Rift Heralda.\nIgnar je nastavio sa sjajnom igrom, i uz još nekoliko kvalitetnih pikova kod Barona omogućio je svom timu da neometeno uzme Baron buff, i ostvari prednost od skoro 10.000 golda koja im je donela i prvi inhibitor na midu nakon samo 23 minuta igre. Ignar kog bi mogli nazvati „božja ruka“ nakon ove partije je nastavio da pogađa hook za hookom, i SKT jednostavno nije mogao da odgovori na ovoliko količinu agresije, koja je evropskoj ekipi donela pobedu i iznačenje, što je malo ko očekivao.\n— LoL Esports (@lolesports) October 20, 2017\nZa treću partiju Misfits se odlučio za iznenađenje sa Leonom kao supportom, i Invenom u džungli, dok je SKT odgovorio sa kombinacijom Vayne i Lulu na botu, nešto što takođe nismo imali prilike da gledamo u prethodnom toku šampionata, dok je SKT uveo izmenu, Han „Peanut“ Wang-ho je izašao a Kang „Blank“ Sun-gu ušao u igru. Ponovo su misfits otvorili sa agresivnom igrom na botu i tri killa na Tristani, ali je Faker došao na bot i odgovorio sjajnim roamom koji je vratio SKT u igru, ali je Misfits iskoristio prednost na botu da uzme prvu kulu.\nUbrzo su prešli na top, tamo došli do još dva killa, i dodatno uvećali prednost, dok je SKT odgovorio killom na midu, ali Misfits su nastavili da vrše teror na topu, na koji SKT nije imao odgovor, i Steven „Hans sama“ Liv je imao neverovatnih šest killova nakon samo 12 minuta igre. SKT je uspeo da uspori krvarenje ali samo do 28. minuta kada je Misfits uzeo Barona, ali nisu mogli da probiju do inhibitora. SKT je ipak osećao da im partija izmiče kontroli, i probali su da uzmu sledećeg Barona, započeli su borbu sa njim, ali se Misfits pojavio i Nubar „Maxlore“ Safarian je bio taj koji je zadao završni udarac. Potom je Misfits uzeo i Elder Dragona, i sa 3 ubijena drejka došao do prvog inhibitora, na midu, zatim su ga uzeli i na botu, a SKT je probao da odbrani top, i Faker i Blank su bacili flasheve da bi probali da uhvate Hans Samu, rizik se nije isplatio, i Misfits je započeo borbu u kojoj su vrlo brzo došli do masakra nad protivničkom ekipom, i poveli 2-1, došavši na korak do istorijskog preokreta.\nU četvrtoj partiji SKT je taj koji je došao do prednosti na početku, kada su Faker i Blank uzeli first blood već na midu već na drugom nivou, ali je Misfits odgovorio na botu, i za razliku od prošlih partija, videli smo mnogo mirniju ranu fazu igre nakon toga. Kao da su obe ekipe dodatno postale svesne važnosti meča i nisu htele ništa da rizikuju, a borba se rasplamsala kada je Misfits uhvatio Fakera u džungli, i pritiskom na Barona došao do još dva killa, što im je na kraju donelo i Barona. Kada je Misfits uhvatio Blanka izgledalo je kao da će doći do prvog inhibitora i na korak do pobede, ali je SKT herojskom odbrano ostao u igri, da bi već u sledećem napadu ubili ceo Misfits sem IgNara, uzeli barona, i napravili prednost od 3.000 golda. SKT nije uspeo da probije inhibitor kule, ali su stvorili dovoljno veliki pritisak da pripreme kontrolu mape pred Elder Dragona. Upravo je u reci kod njega došlo do odlučujuće borbe, 5-1 Faker je bio nezaustavljiv sa Ryzeom sa šest itema, Bae „Bang“ Jun-sik je napravio quadrakill, i uveo nas u odlučujuću petu partiju.\nHeroj koji je obeležavao prethodne partije je bio odabran kao prvi pik od strane SKT-a, a to je naravno – Tristana, što je omogućilo ekipi Misfits da uzme Sejuani i Varusa. SKT je u drugom krugu uzeo Jarvana i Jaycea, a prvi krug pik faze je završio Misfitsa sa Treshom, herojem po kom je IgNar poznat. Misfits je dodao Shena u svoje redove kako bi pomogao svom bot lejnu da dođe do pobede, dok je SKT uzeo Tahm’Kencha i Taliyah za Fakera. Kao poslednji pik u poslednjoj partiji videli smo Syndru za Misfits.\nVeć na prvom nivou smo videli first blood za SKT kada je došlo do borbe top lejnera i junglera na crvenom buffu na topu, što je donelo veliku prednost za Seung „Huni“ Hoon Heoa. To je bio i jedini kill u prvih 10 minuta, i pored toga jedino što smo videli je pad top kule koju je Huni srušio, i blagu prednost SKT-a. Misfits je odgovorio sa dva killa na midu u prvoj većoj timskoj borbi, ali i dalje su timovi igrali ozbiljno, bez previše rizika. PowerOfEvil je uspeo dva da ubije Hunija i Misfits su se našli u šansi da uzmu Barona, ali nisu hteli da rizikuju, ono što je bitno da su uspeli da uzmu trećeg infernala, što je značilo da ako uzmu Elder Dragona, imaju sjajne da slome protivnika. Upravo kod Elder Dragona se i desila odlučna borba, sa oba junglera živa svelo se na 50-50 smite, koji je dobio Blank, a Huni je sjajnim teleportom napao sa leđa Misfits, i kada je PowerOfEvil pao, SKT je pokosio ostatak Misfitsa, i sjurio se na nexus, čime su osigurali šansu da brane trofej još bar nedelju dana.\nFakerHans SamaHuniIgNarLoL Svetsko prvenstvo 2017MisfitsSKT T1


Vijesti – Stranica 17 – Narod i Pravda\nSaznaj više “Predsjedavajuća Skupštine KS Ana Babić grubo krši Poslovnik” →\nVečeras će se u Mjesnoj zajednici Toka Džeka (Toka br.15) održati tribina “Potrebe građana u lokalnoj zajednici” sa početkom u 19 sati.\nSaznaj više “Večeras u MZ Toka Džeka tribina Naroda i Pravde” →\nU subotu skup Naroda i Pravde u Goraždu\nSkup Naroda i Pravde bit će održan u subotu, 25. augusta sa početkom u 19 sati u Maloj sali Centra za kulturu Goražde.\nSaznaj više “U subotu skup Naroda i Pravde u Goraždu” →\nObilježavanje godišnjice pogibije komandanta Ramiza Salčina\nČlanovi delegacije Naroda i Pravde prisjetili su se bh. heroja, komandanta TO Novi Grad Sarajevo, Ramiza Salčina i 26. godišnjice njegove pogibije.\nSaznaj više “Obilježavanje godišnjice pogibije komandanta Ramiza Salčina” →\nSvima muslimanima Narod i Pravda želi sretan Bajram, da ga provedu u dobrom zdravlju, porodičnoj sreći i blagostanju. Nadamo se da će dani koji dolaze donijeti radost, medjusobno poštovanje i ojačati rodbinske i prijateljske veze. Bajram šerif mubarek olsun!\nSaznaj više “Prezentirane dvije važne strategije Naroda i Pravde” →\nSaznaj više “Danas press konferencija Naroda i Pravde” →


Azemovićeva blistava igra u dresu Benfike!\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Azemovićeva blistava igra u dresu Benfike!\nNovi Pazar – Talentovani centralni bek Emir Azemović (1997) nakon potpisanog ugovora na pet godina sa Benfikom iz Lisabona vrlo brzo se nametnuo i postao standardan igrač u mladom timu portugalske Benfike, koji igra u tamošnjem najelitnijem rangu.\nPostao je standardni prvotimac i svi su zadovoljni njegovim partijama koje prikazuje na terenu, kao i brzim napredkom i poslušnošću, kaže izvor Regionalne televizije.\nAzemović je zablistao i u utakmici Lige šampiona protiv vršnjaka iz Galatasaraja, odigravši svih 90 minuta, a njegov tim ih je deklasirao sa 11:1. Očekuju ga i utakmice sa madridskim Atletikom i Astanom. Nada se da će nastaviti da igra i u reprezentaciji Srbije, U19. Rado će prihvatiti ponovni poziv ako ga dobije.\nIspostavilo se da su stručnjaci bili u pravu kada su rekli da je pred Emirom velika šansa, blistava karijera i da će se dobrim partijama nametnuti trenerima i skrenuti pažnju da na njega mogu ozbiljno da računaju.\nParicko-brdo? 25. Oktobra 2015. At 06:50\nImas lepo ime Rade.. ja mislim dasi ti jedini Rade koji navija za BiH\nRade Zoranovic 25. Oktobra 2015. At 16:13\niznenadio bi se kad bi saznao koliko srba iz Bosne s ponosom kazu da su Bosanci i navijaju za svoju zemlju Bosnu i Hercegovinu..\nPuno njih je s oruzjem u rukama branilo svoju zemlju od srbo fasistickog agresora..\nMedju njima je bio i Rade Zoranovic heroj koji je ranjen i na stakama bio clan delegacije koja je predstavljala Bosnu i Hercegovinu na pregovorima..Jedna od prvih brigada Armije BIH osnovana u Sarajevu je prozvana SLAVNA PRAVOSLAVNA zbog velikog broja Bosanaca Hriscana Pravoslavaca koji su dobrovljno ustali u odbranu svoje zemlje..Medju tim sinovima i kcerima majke Bosne bio je i Igor Hamza Raznatovic,covjek koji se skinuo ljagu s prezimena Raznatovic koje je njegov rodjak Arkan bio uprljao\nRade Zoranovic 24. Oktobra 2015. At 19:43\nEmira treba pod hitno pozvati da nastupa za svoju zemlju Bosnu i Hercegovinu..On jos ima sansi, jer nije nastupao za A reprezentaciju srbije..\nfudbal u srbiji nema buducnosti pa je nece biti ni za Azemovica-dok ce on u Bosni steci svjetsku slavu..\nsrbima je od svih sportista ostao samo Djokica a i on srbiji od poreza daje samo djokicu..on svoje pare drzi u inostranstvu i porez na dobit placa drugim drzavama a srbiji ne da nista..\nFudbal gleda cijeli svijet a 2/3 stanovnika ove planete nikad nije culo ni za tenis kao sport a kamo li za tamo nekog Djokicu [posrbljeni Albanac Djokaj tj Xhokaj]\nobjektivni navijac 26. Oktobra 2015. At 11:05\n@rade navijac sam repezentacije BIH ali ovo sto si napisao je debelo navijacki\nGledajuci sve sportove Srbija je daleko uspjesnija od BIH …od pojedinacnih do ekipnih sportova\nCak i u fudbalu Srbija ima vecu perspektivu zbog rezultata mladjih selekcija …ni jedna mladja selekcija BIHBse nije plasirala na evropsko ili svjetsko prvenstvo dok srpske idu redovno cak i osvajaju medalje…Srbija ima daleko vecu bazu kvalitetnoh igraca sirom evropskih liga\nAli reprezentacija nije skup igraca vec se to mora sve uklopiti…evo ove godine jedna Holandija nije otisla na EP\nProblem BIH reprezentacije je sto skoro svaki talentovaniji Srbin ili Hrvat koje oni pozovu zaigra za komsije…u mladjim selekcijama Srbije igraju Gacinovic, Jovic, Nastic,Babic…koji su rodom iz BIH i tako se smanjuje baza kvalitetnih igraca\nFikret Abdic 26. Oktobra 2015. At 11:09\nNije cuo covek za odbojku,rukomet,kosarku,vaterpolo,streljastvo,plivanje,veslanje,atletiku…\nBijelo Polje 26. Oktobra 2015. At 11:13\nSamo kod umnih bolesnika moze imati veze jedan fudbaler sa najboljim svjetskim teniserom i njegovim porijeklom koga pomenuti bolesnik zna bolje i od samog tenisera.A zove se Rade kao sto sam ja Mevlevlaludin.


MILANO - 1 MAJ MMtours | MMtours\n1 MAJ U MILANU\n2. dan 01.05. – MILANO -Dolazak u Milano u popodnevnim časovima. Po dolasku obilazak prestonice Lombardije – najvećeg industrijskog grada Italije, grada fudbala i najvećeg modnog centra Evrope: zamak Sforca, Milanska katedrala, Galerija Vitorija Emanuela, Milanska skala… Nakon obilaska smeštaj u hotel. Noćenje.\n3. dan 02.05. -MILANO – OUTLET SERRAVALLE – ĐENOVA – Doručak. Slobodno vreme u Milanu ili fakultativni odlazak do Đenove i Outleta Serravalle (jedan od poznatijih outlet centara u Italiji sa velikim izborom radnji poznatih brendova. Putnici koji ne žele u Đenovu, ostaju u trznom centru do povratka ostatka grupe iz Đenove). Po dolasku u Đenovu obilazak grada: pogled na stari svetionik La Lanterna (najstariji svetionik na svetu, koji još uvek radi), Trg Ferari, Opera, Duždeva palata, Katedrala Sv. Lorenca, kuća Kristofera Kolumba… Đenova je šesti po veličini grad Italije i glavni grad oblasti Ligurija. Takođe je najveća luka Italije, čiji je stari grad pod zaštitom Unesco-a, nakon slobodnog vremena polazak ka outlet centru Serravale, slobodno vreme za shopping, polazak za Milano, povratak u hotel. Povratak u hotel. Noćenje.\n5. dan 04.05 – MILANO – TORINO – SRBIJA – Doručak, napuštanje hotela, slobodan prepodne u Milanu ili fakultativni odlazak u Torino. Po dolasku razgledanje grada sa vodičem: trg Karlo Feliće sa lepim vrtom koji predstavlja jednu od najlepših zelenih oaza istorijskog centra grada; trg San Karlo – elegantan i raskošan sa baroknim palatama icrkvama bliznakinjama; Via Roma – trgovačka zona grada; trg Kastelo sa Kraljevskom palatom – nekadašnje sedište moći dinastije Savoja; palata Madama – kraljičina palata sa prelepo dekorisanom čeonom fasadom; Mole Antonelijana – jedan od najupečatljivijih simbola Torina sa veličanstvenom kupolom i slavnim „letom brojeva“ (preporuka je da se popnete na vrh kupole i da uživate u spektakularnom pogledu na grad). Slobodno vreme za setnju i individualne aktivnosti, polazak ka Milanu kako bi se kompletirala grupa. Polazak za Srbiju u popodnevnim satima.\n6. dan 05.05 – dolazak u Srbiju u prepodnevnim časovima (vreme dolaska zavisi od dužine čekanja na graničnom prelazu, na šta organizator ne može da utiče).Kraj usluga.


eKapija | Srpska asocijacija menadžera otpočela sa obeležavanjem 15 godina poslovanja tradicionalnim Junskim susretom menadžera\nIzvor: eKapija | Sreda, 23.06.2021.| 09:35\nSrpska asocijacija menadžera otpočela sa obeležavanjem 15 godina poslovanja tradicionalnim Junskim susretom menadžera\n(Foto: Srpska asocijacija menadžera)\nU godini kada obeležava jubilarnih 15 godina od osnivanja, Srpska asocijacija menadžera tradicionalno je organizovala Junski susret menadžera. To je bila prilika i za osvrt na izazovnu godinu, u kojoj je Srpska asocijacija menadžera pružala aktivnu podršku članovima i privredi, nastavila da doprinosi unapređenju poslovnog okruženja i bude odgovoran partner državi i biznis zajednici u pronalaženju efikasnih rešenja za očuvanje poslovanja i zaposlenih, saopšteno je iz SAM-a. Istovremeno, najavljeni su i događaji i projekti planirani do kraja godine.\nU 2020. godini održano je i pokrenuto 50 inicijativa, koje je aktivno pratilo više od 4,000 učesnika. Za vreme vanrednog stanja, SAM je prvi počeo sa online konferencijama "Biznis u izazovnim vremenima" namenjenim privredi, a projektom "Cirkularne migracije" SAM je ukazao na aktuelni problem odlaska mladih ljudi iz zemlje. Kraj godine obeležila je Dodela godišnjih nagrada pod sloganom ODGOVORNO LIDERSTVO, na kojoj su dodeljene nagrade za izuzetne menadžere, poslodavce i društveno odgovorne kompanije.\nOve godine, kada SAM obeležava 15 godina poslovanja, pokrenuta je SAM Akademija sa preko 30 renomiranih privrednika kao predavača, sa ciljem da se dodatno unaprede i ojačaju veštine i znanja menadžera, budućih "lidera za 21. vek". Najavljene su i aktivnosti koje očekuju menadžere, ali i širu društvenu zajednicu do kraja godine.\n- Mnogo toga je iza nas, a još mnogo važnih inicijativa je pred nama. Izazovna vremena nas podstiču da budemo bolji, agilniji i fleksibilniji na promene na tržištu i promene u potrebama privrednika. Cilj nam je da svi zajedno radimo za dobrobit ne samo naših članova, menadžera, već i preduzetnika, kompanija i celog našeg društva, kao i novih, mladih menadžera i mladih generacija koje dolaze. Pored SAM Akademije, prvu polovinu godine obeležila je i 6. generacija Mentorskog programa, kao i program za preduzetnike, a u drugoj polovni godine nastavljamo sa redovnim aktivnostima, predavanjima za studente. SAM je jedan od partnera Erasmus projekta ADA u okviru koga su pre nekoliko dana master akademske studije "Napredna analitika podataka u biznisu" Univerziteta u Novom Sadu dobile akreditaciju. Ovo je prvi takav program koji je akreditovan i veoma mi je drago što smo deo ovog projekta koji pre svega teži da nove generacije osnažimo modernim znanjima neophodnim za budućnost. Takođe, fokusiraćemo se na podsticanje što šire saradnje i povezivanju sa privrednicima iz regionalnih centara širom Srbije, jer samo ravnomerni regionalni razvoj može doprineti podizanju konkurentnosti naše zemlje - rekao je Dragoljub Damljanović, predsednik SAM-a, ističući i dodelu Godišnjih nagrada SAM-a u decembru mesecu.\n- Junski susret je događaj na kome mi kao udruženje sumiramo postignuto u prvoj polovini godine i predstavljamo planirane aktivnosti u narednom periodu. Međutim, ove godine ima dodatnu ulogu – da nas sve okupi ponovo uživo, ali i da ovim skupom zvanično počnemo sa obeležavanjem 15. godina SAM-a. Kao deo tih aktivnosti, u narednim mesecima, SAM će staviti fokus i na rad sa mladima. U želji da što više podržimo buduće generacije, SAM je otvorio vrata članstva najboljim studentima fakulteta u Srbiji i radujemo se da im pružimo podršku u njihovom daljem razvoju.\nJunski susret menadžera


(Na) uči i (za)radi :: Grad Bijeljina ::\nImplementator projekta: Odsjek za lokalni ekkonomski razvoj i evropske integracije\nNa Javni poziv, koji je Gradska uprava Grada Bijeljina raspisala 10.09. 2019. godine za prijavu učešća u Programu preduzetničke obuke, ukupno se prijavilo 28 kandidata, od kojih je 21 polaznik uspješno završio obuku.\nNakon završene preduzetničke obuke polaznici su, koristeći stečena znanja, na osnovu svojih biznis ideja uspostavili biznis planove, organizovane su prezentacije biznis ideja i intervju sa osamnaest polaznika, koji su dostavili biznis planove.\nPreduzetničku obuku je realizovao Fakultet poslovne ekonomije Bijeljina - Univerzitet Istočno Sarajevo kroz 4 modula: Digitalna ekonomija, Uslužni sektor i poslovanje preduzetnika, Preduzetničke vještine, Izrada biznis planova za preduzetnike.\nKomisija je izabrala deset najboljih biznis planova, koji su dobili bespovratna sredstva u iznosu od 8.000,00 KM za registraciju i pokretanje sopstvenog biznisa, odnosno osnivanje preduzeća i (samo)zapošljavanje.\nProjektne aktivnosti su bazirane na strateškom opredjeljenju Grada da radi na unapređenju poslovnog okruženja (strateški cilj 1), u skladu sa ciljevima održivog razvoja: 4 (kvalitetno obrazovanje), 8 (dostojanstven rad i ekonomski rast), 9 (industrija, inovacije i infrastruktura), 10 (smanjenje nejednakosti), 11 (održivi gradovi i zajednice) i 17 (partnerstvom do ciljeva).


Sapp je “pobjednik” u Srbiji: Sve više me traže! | Fight Site\nSapp je “pobjednik” u Srbiji: Sve više me traže!\nVijesti iz regije • IZDVOJENA VIJEST 18.09.2012 09:20h Autor: Fight Site\nBob Sap poražen je u Beogradu proteklog vikenda, no na neki način također se može smatrati i pobjednikom. Još jednom se potvrdio kao veliki humanitarac i čovjek velikog srca, a ovog su ga puta djeca u Srbiji zbog toga i nagradila.\nDušan Panajotović prije nekoliko je dana ubilježio pobjedu nad Bob Sappom u kavezu, no zabavni američki borac ipak ne može nezadovoljan napustiti Srbiju. Kako je otkrio, njegov posjet Beogradu bio je iznimno zanimljiv, a svoj humanitarni rad nastavio je i u tamo prilikom svog posjeta djeci koja se nalaze u domu za djecu s problemima u razvoju Sremčica.\nDonio im je tom prilikom mnogo poklona, ali djeca nisu dozvolila ni da on ode praznih ruku, pa su mu poklonila sliku, "medalju" i ručno izrađenu ogrlicu. Sapp kaže da se zbog toga smatra pravim pobjednikom.\nNo, bez obzira na predstavu u kavezu, najavljuje svoje nove nastupe, za kojima očito postoji sve veća potražnja.\n"Da, izgubio sam borbu, ali i dalje imam podršku svojih fanova koji sada praktički postaju bliski prijatelji i obitelj. Uskoro ću se ponovno boriti. Raspored mi je vrlo zauzet i sve je veća potražnja, studeni i prosinac trebali bi mi biti vrlo zanimljivi mjeseci. Ispričavam se svima koje sam razočarao porazom. Bit ću sretan ako se uspijem što prije iskupiti za ovaj poraz", rekao je Sapp.\nBob Sapp, Dušan Panajotović, MMA


SASTANAK RUKOVODSTVA RS I AMBASADORA ZEMALJA EU - TPtimes.news\nDanas će u Istočnom Sarajevu biti održan sastanak ambasadora zemalja Evropkse unije sa najvišim zvaničnicima Republike Srpske, predsjednicom, premijerom i srpskim članom Predsjedništva BiH.\nIZVOR: MONDO – VEDRAN ŠEVČUK\nSastanak će bizi održan u sjedištu Institucija Srpske u Istočnom Sarajevu\n”Srpskainfo” nezvanično saznaje, nakon što je iz Republike Srpske otišao poziv prema ambasadama, u Sarajevu su hitno odlučili da sazovu sjednici Upravnog odbora savjeta za provođenje mira (PIK).\nNjihova sjednica je počela u 10 časova, ali o tome javnosti još ništa nije saopšteno.\nDelegacija EU danas je, povodom posljednjih političkih trzavica na relaciji Banjaluka – Sarajevo i ukaza predsjednice RS o ”Inckovom zakonu” saopštila da ustavni okvir BiH “ne pruža pravnu osnovu entitetima da se jednostrano povuku iz uspostavljenih državnih institucija ili da zabranjuju primjenu bh. zakonodavstva u entitetima.”\nIz EU dodaju da su nastavak blokade institucija BiH, potpuni nedostatak konstruktivnog dijaloga i upotreba zapaljive retorike u javnosti krajnje neproduktivni i samo dovode do nestabilnosti i kašnjenja u postizanju vitalnih reformi.\nPrevious articleNAMJERAVAO DA UBIJE ROĐAKA: PODIGNUTA OPTUŽNICA PROTIV PETRA STANIĆA\nNext articleKOVAČEVIĆ PO PREUZIMANJU GRADA SVIMA PORUČIO


VITEZ: radnici trgovačkih poduzeća spriječili zaprečavanje prilaznog puta u PC-96 | Portal 072info\n04/04/2014 04/04/2014 u 21:41\nImaju dozvole za rad nemaju prilaza!\nOko stotinu radnika poduzeća “Iva”i “Vujević Company” danas su blokirali prilazni put kojim im dolaze kupci kako bi spriječili radnike JP Ceste FBiH da postave zapreke. Naime Federalna Uprava za inspekcijske poslove 11. veljače ove godine izdala je Rješenje kojim se moraju izvršiti zaprečavanja postojećih priključaka koji spajaju servisnu cestu i magistralnu cestu M-5 u dijelu Poslovnog centra – 96 u Vitezu jer su nelegalna odnosno nemaju nikakve dozvole. U Udruzi poslodavaca u Vitezu tvrde da su kasno saznali za ovo Rješenje te su uputili molbu da se odgodi zaprečavanje sporednih putova. Vlasnici objekata s kojima smo danas razgovarali ostali su zatečeni odnosnom federalne inspekcije.\n-Mi smo legalne firme posjedujemo sva dokumenta i dozvole i ne vidim nikakav razlog da se ovaj problem nije mogao riješiti jednim civiliziranim načinom. Servisna cesta koju je izgradila općina nema uporabnu dozvolu i na njoj se ne mogu mimoići dva veća kamiona” kaže nam Anto Šakić vlasnik poduzeća Iva.\nAlojz Mlakić predsjednik Udruge poslodavaca kaže:”Prvo smo imali pravi makadam od magistralne ceste. Kad su nam JP Ceste FBiH postavili novi asfalt počeli su pokazivati svoju “moć” jer su samo u Vitezu uklonili sve panoe za reklame uz magistralnu cestu i nigdje više. Evo počeli su i sa zaprečavanjem cesta iako je taj problem nazočan u gotovo svim većim poslovnim centrima i zonama u FBiH”.\nDvije firme koje su najugroženije zaprečavanjem zapošljavaju više od stotinu radnika koji su uredno prijavljeni.S druge strane servisna cesta koja je urađena pored njihovih objekata uopće nema uporabnu dozvolu tako se postavlja pitanje kako su objekti, odnosno poduzeća Iva i Vujević Company mogli dobiti odobrenja za rad ako im kupci nemaju kuda doći u trgovine. Predstavnik JP Ceste FBiH Stipo Žuljević kaže da oni samo izvršavaju Rješenje federalnog inspektora. Iako je policija bila nazočna pokušaju zaprečavanja do njega nije došlo. Sve je proteklo bez incidenata.\nVratiti dignitet prosvjetnim radnicima u FBiH