Nakon što je konstituisana prva Vlada ZDK, a poslije Općih izbora 2010. godine jedna od sjednica Vlade održana je u Tešnju, bilo je to vrijeme koalicije SDA/SDP. Javno su nakon toga članovi te Vlade izjavljivali i u privatnim razgovorima prepričavali kako je ovaj grad u ZDK ustvari najbolji primjer kako bi trebalo efikasno da funkcioniše jedna lokalna zajednica. Geografski u lošijem položaju od Visokog, ali privredno u puno boljoj poziciji sa jasnom poslijeratnom politikom spram ZDK i svom statusu unutar njega, danas je općina koja služi za primjer uspješnosti i koja je postala mala da poslovne vizije privrednika i političara koji dolaze sa tog područja realizuju samo na tom području.\nU Tešnju kao i u Visokom na vlasti je SDA, ali sa puno jačom opozicijom koju predvodi SDP i koji ima više nego duplo vijećnika u odnosu na visočke socijaldemokrate. Zakonodavnu vlast čine još i predstavnici SBiH, BPS-a SBB-a i LDS-a. Podsjećamo, te 2010. godine pred Opće izbore zvanična politika visočke SDA je bila da uopšte ne kandiduje nekoga za državni Parlament, a svojim biračima je javno davala upute i na predizbornim skupovima upućivala poruke da se na tom glasačkom listiću glasa za kandidata koji je upravo iz Tešnja. U nadmetanju za mjesto u Federalnom parlamentu Visoko i Tešanj nisu u sukobu interesa, tu se takmičimo sa Varešom, Brezom, Olovom i Kaknjem. Kao i svih ostalih 12 općina na kantonu podjednako sa ostalima konkurišemo za 35 poslaničkih mjesta u Skupštini ZDK neovisno iz koje političke opcije da dolazi kandidat. Visoko nakon prvih rezultata dobilo je samo mandat SBB-a (Meldina Ugarak) u Skupštini ZDK, a tek kad je kandidatkinja iz Tešnja odustala od svog mandata i prešla u izvršnu vlast onda je i OO SDA Visoko dobio jedno mjesto u Skupštini i to godinu dana nakon izbora.\nZašto ovakav uvod i sva ova komparacija sa Tešnjem?\nIz jednostavnog razloga što se u visočkoj javnosti, odnosno dijelu javnosti, s one strane uma, pojavilo uvriježeno mišljenje o tome kako je tešanjski lobi krivac za sve probleme na općini Visoko? Razumljivo bi bilo da je to stav bivših “vlasnika” Vispaka koji su do smrti imali namjeru živjeti od te firme uz “normalno” poslovanje u kojem vam plijene vozila, isključuju struju i u kojem radnici nemaju plate po nekoliko mjeseci, a radnici koji su ispunili uvjete za penziju ne mogu ostvariti istu zbog neuvezanog staža. Međutim, ako unutar iste stranke koja se zove SDA i koja je vodeća i u Visokom i u Tešnju postoji politika opasnih namjera u kojoj se za neefikasnost realizacije obećanog sa prethodnih lokalnih izbora pokušava nadomjestiti infantilnim optužbama o tome kako je neko tešanjski plaćenik u Visokom i kako tešanjski lobi koči razvoj Visokog, a pojedinci pozivaju na javni prezir, onda je sasvim jasno da nešto u ovoj stranci i nefunkcioniše baš najbolje, a cijenu toga plaćaju svakim danom siromašniji i nezadovoljniji stanovnici Visokog. Umjesto klasične i jeftine manipulacije birača i pokušaja skretanja pažnje sa nesposobnosti i rješavanja stvarnih problema, a što je obaveza preuzeta nakon izbora puno bi bolje za Visoko bilo da se svakog jutra manipulatori podsjete na izvještaj iz Službe za zapošljavanje u kojoj statistika iz mjeseca u mjesec nepobitno ukazuje da smo sve bliže dnu.\nU konačnici djela su ono što poštuju kako prijatelji, tako i neprijatelji. A ako već i nismo politički dovoljno zreli, a privredno jaki da punom snagom krenemo naprijed, onda nije sramota prepisati od onih koji su tu lekciju dobro naučili i praktično primijenili. U protivnom uzaludno ćemo potrošiti i nepovratno baciti još četiri godine, pa 2016. opet narodu lagati sve i svašta samo kako bi nam dali vlast da razgrabimo izborni plijen zvani budžet. U nastavku teksta donosimo samo fakte o gradu koji ničim nije neprijatelj Visokom i čiji nekakav lobi uopšte nije potreban da bi nas se uništilo, jer mi već jesmo uništeni, a uništili su nas oni čije kolege iz iste stranke 150 kilometara sjeverozapadno od nas razmišljaju potpuno drugačije i politički efikasnije. Svaka druga postavka stvari o nekakvim lobijima koji rade protiv tobože nekakvih visočkih interesa, jeste lični obračun unutar jedne stranke i pokušaj osvete za izgubljenom privrednom zlatnom kokom koju su izgubili nesposobni kadrovi iste te stranke i bivši komunistički dobro etablirani kadrovi u Visokom.\nTešanj, primjer dobre politike\nSvjetski poznati časopis u području ekonomije, britanski The Economist, koji izlazi ravno 170 godina, u jednoj ovogodišnjoj priči o uspjesima u Bosni i Hercegovini donosi priču o poduzetnim i dinamičnim sredinama, u koje ubraja i Tešanj.\nDa li je to slučajno ili neka politička propaganda?! Ne nije slučajno!\nProšlogodišnji rezultat (2012.) poslovanja tešanjske ekonomije je impresivan. Izvoz u 56 zemalja svijeta. Iz Tešnja izvezeno više od 280 miliona KM roba širom svijeta. No, jesu li ovi rezultati slučajnost? Događaju se slučajno da neka kompanija posluje uspješno ili da se neka sredina uspješno razvija? Šta je to „tešanjski recept“ za uspjeh?\nNe tako davno, u jednom vremenu socijalizma, Tešanj je bio ruralna sredina (ubrajao se u nerazvijene općine), politički neperspektivna i izolirana (nosila je hipoteku Ademage Mešića). Ovdje nije bilo velikih sistema koji donose veliki broj radnih mjesta. Ljudi su nafaku morali tražiti sami, ne gledajući u velike sisteme, velike dimnjake i ne gajeći nadu da će im vlast riješiti problem egzistencije. Egzistencija je morala biti obezbijeđena sa puno rada i snalažljivosti, ličnog entuzijazma i posvećenosti. Prvi poslovi sa „kapitalističkim zapadom“ donosili su novu industrijsku kulturu, a rad u automobilskoj industriji uslovljavao je nova znanja i razvoj. Težak put razvoja, ali će se kasnije ispostaviti kao dobitna kombinacija. Polahko, ali sigurno stasavale su mlade generacije Tešnjaka koji su voljeli svoju općinu. Strateško opredjeljenje tadašnjih vlasti u Tešnju je bilo obrazovanje i kultura, što se pokazalo ispravnim! Poznato je da svaki Tešnjak po završetku školovanja ima veoma pozitivan osjećaj za svojom sredinom ma gdje živio i tražio svoju nafaku.\nTa ljubav prema zajednici i snalažljivost snažila ih je u ratnom i poratnom vremenu.\nOdmah nakon rata, ne čekajući da to uradi neko drugi, Tešnjaci su krenuli u obnovu porušenog, u građenje poslovne i druge infrastrukture. Lokalna vlast je još 1998. godine razvijala poslovne zone i još tada ostvarivala snažnu vezu sa privredom. Ništa se ne dešava slučajno, pa ni tadašnji napori da se općina ne ponaša kao birokratija, nisu ostali bez rezultata.\nDanas, nakon 15 godina, općina Tešanj, ne zadovoljavajući se ranijim rezultatima radi na ostvarenju svoje vizije: Tešanj-sredina ekološke svijesti, čistoće i reda.\nPostoji kontinuitet u pouzdanom razvoju. Izvršena je reforma lokalne administracije, razvijana elektronska uprava, te postavljeni visoki standardi u različitim oblastima. općina Tešanj je:\n– prva emitovala općinske obveznice za razvoj poslovnih zona,\n– među prvim općinama u BiH po visini izdvajanja za stipendiranje studenata-svi redovni studenti su stipendisti,\n– među prve tri općine u BiH uvela ISO standard,\n– posebna briga o kulturno-historijskom naslijeđu\nDanas Tešanj stremi daljem razvoju. Priprema se najveći projekt u posljednje dvije decenije, projekt sakupljana i tretmana otpadnih voda sa prostora gotovo cijele općine, u vrijednosti od 24 miliona KM. Već je potpisan ugovor za korištenje sredstava Evropske investicijske banke, a do kraja godine se očekuje i ugovor o korištenju donatorskih sredstava. Razvija se vodovodni sistem za blizu 2000 domaćinstava (5 mjesnih zajednica).\nTešanjska je politička ideja „razvoj infrastrukture u ruralnom dijelu zajednice“, grade se putevi i druga infrastruktura, a uz sve to i bez finansijske pomoći Federacije BiH i Zeničko-dobojskog kantona. Mladi osim podrške školovanju imaju podršku i u pokretanju vlastitog biznisa. Fomiran je Muzej, u toku je gradnja novog objekta biblioteke, priprema se dalja toplifikacija grada. Trenutno je u izgradnji i hotel u samom sjedištu općine. Iznos za poljoprivredne podsticaje je najveći u posljednjih deset godina.\nInvesticije u nove poslovne pogone su prisutne i vrlo dinamične. U ovom trenutku prisutne su investicije u proširenje kapaciteta u Madiju, Enkeru, FAD-u, Pobjedi, a grade se potpuno novi poslovni objekti Lockwood, Inox Ajanović i SGI. U pripremi su nove investicije u preduzećima Mann+Hummel BA, Alpina Bromy, Salkić i…\nKapital i investicije idu tamo gdje su najpovoljniji uvjeti i ambijent za ulaganja. Zato je velika odgovornost upravo na općinama kada je podizanje nivoa konkurentnosti lokalnih zajednica u pitanju. Osim toga, kapital ide tamo gdje su uvjeti za investicije najpovoljniji, a prilike stabilne i sigurne. Pitanje investicija ne treba samo posmatrati unutar bosanskohercegovačkih okvira. Ovo pitanje za nas je odavno postalo regionalno pa i šire pitanje. Općina Tešanj je pokazala da je visoko podigla standarde i da, u tom smislu, ravnopravno konkurira sredinama u regiji Zapadnog Balkana.\nU domaćim medijima naročito proteklih nekoliko mjeseci Tešanj se pokušava dovesti u vrlo negativan kontekst, ali ni to nije slučajno! Tešnjaci su se znali organizirati u ratu kada su ih okružili neprijatelji sa svih strana, znali su naći odgovor isto kao i u razvoju privrede i zapošljavanja.\nPokušali smo i istražiti ko zapravo stoji iza svih ovih uspjeha u Tešnju svih ovih skoro 25 godina!?\nU predratnom i ratnom periodu ključnu ulogu su odigrali Mehmedović Šemsudin, Ćeman Mirsad i Brkić Kemal, Cerovac Mustafa, i dr…, dok sve vrijeme poslije agresije na BiH ključnu ulogu su imali 4 čovjeka koji su jezgro SDA Tešanj i to: Mehmedović Šemsudin, Fuad Šišić, Izudin Ahmetlić-HIFA i Berzad Vilašević.\nDa li slučajno je najviše napadan u javnosti Šemsudin Mehmedović koji je u žiži svih događaja svih ovih godina i koji uporno i snažno, bez obzira i na lokalna politička podmetanja, nastoji održati tempo snažnog razvoja ove sredine. Istrajnost se očigledno isplatila. Tešanj je danas primjer dobre prakse u svakom pogledu, a naročito u političkom, jer je dobro politički organizirana sredina-primjer sigurno svima nama u BiH.\nImao sam priliku da u neobaveznom razgovoru pitam Mehmedovića sa kojim su me i upoznali visočki SDA prvaci, šta je ključ uspjeha u Tešanjskom kraju, a njegov vrlo kratak odgovor može biti primjer svima nama.\nNjegovanje tri osnovna stuba na kojima se temelji demokratija, a to su:\nPravda, pravednost u životu, jednake šanse za sve\nObrazovanje, kultura tradicija, nauka i odgoj\nSloboda, sigurnost, čast, dostojanstvo.\nNakon ovoga meni su stvari postale potpuno jasne. Zapravo istinska demokratija, ako se prakticira u svakodnevnom životu mora rezultirati društvenim vrijednostima kakve baštini Tešanj.\nPostavljam pitanje sam sebi: IMAMO LI SNAGE PRIZNATI SAMI SEBI DA IZA OVAKVIH USPJEHA STOJI USPJEŠNA POLITIKA U TEŠNJU?\nJa imam snage i tvrdim da je politički ambijent koji vlada u Tešnju sve ove godine temelj uspjeha! Samo je pitanje možemo li smoći snage da to prepoznamo i na kraju priznamo sami sebi!


sajt : Južne vesti\nDimitrovgrađani se preko opštinskog sajta žale na komunalne probleme\n15:01, 31. 7. 2019.\nRedizajniranjem opštinskog sajta, Dimitrovgrađanima je sada i na naslovnoj strani dostupna mogućnost da prijave komunalne probleme koji ih tište, a u lokalnoj samoupravi smatraju da će im ovakav mehanizam pomoći da brže rešavaju muke svojih sugrađana.\n16:28, 20. 3. 2019.\nRoditelji čija deca idu u vrtiće niške Javne predškolske ustanove "Pčelica" od sada sve obrasce i zahteve mogu preuzeti sa zvaničnog sajta ove ustanove. "Pčelica" je inače do sada bila jedna od retkih predškolskih ustanova u zemlji koja nije imala sajt.\n"Youth Vibes" - niški tinejdžeri pišu za svoje vršnjake\n08:00, 4. 4. 2018.\nO prvom poljupcu, tome šta su radili mladi sedamdesetih godina, članstvu u Akademskom pozorištu ili avanturama koje su svakodnevica izviđača - ukratko temama koje se tiču tinejdžera i interesuju ih, mladi će sada imati prilike da čitaju iz pera svojih vršnjaka. Sajt Youth Vibes nedavno je počeo sa radom u Nišu, a redakciju čine mladi od 15 do 19 godina.\nOni koji bi "samo da pitaju" ne moraju više na šaltere Uprave Niša\n14:28, 17. 2. 2018.\nInformacije o tome koji sekretarijat Gradske uprave u Nišu pruža neku uslugu i šta je od dokumentacije potrebno, od nedavno mogu da se pronađu na sajtu “Samo da pitam”, pa građani više ne moraju da čekaju u redu samo da bi pitali šta im treba od “papirologije”, a ubuduće bi mogle da se spreče i situacije “potreban vam je još jedan papir”.\nNišlije pokrenule informativni portal za mlade koji traže posao\n08:15, 20. 12. 2017.\nNajnoviji oglasi za posao, praksu i volontiranje, saveti za zapošljavanje i pokretanje sopstvenog biznisa, kao i vesti iz poslovnog sveta dostupni su na novoj onlajn platformi “Posao za mlade” koju su pokrenule Nišlije, ali je namenjena svima koji traže posao.


Lazar Ranđelović Možda su favoriti protiv Omonije, ali... | Sport | Fudbal\n25. September, 00:05\nOlimpijakosov Srbin čeka Zvezdu u plej-ofu: Možda su favoriti protiv Omonije, ali... 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nOlimpijakosov Srbin čeka Zvezdu u plej-ofu: Možda su favoriti protiv Omonije, ali...\nSrpski internacionalac govorio i o želji da igra za nacionalni tim.\nCrvena zvezda u sredu igra meč trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona protiv Omonije. Šampion Srbije je otputovao na Kipar, a ukoliko slave u tom susretu čekaće ih daleko veći izazov.\nRival u plej-ofu bio bi Olimpijakos, za koji nastupa Lazar Ranđelović.\nMladi srpski internacionalac se sve bolje snalazi u Pireju, a potvrda toga stigla je prošlog vikenda kada je u finalu Kupa Grčke bio jedini strelac u pobedi Olimpijakosa protiv AEK-a.\nNjegov tim je tako stigao do "duple krune", a Ranđelović se osvrće na mogućnost da se Olimpijakos na evropskoj sceni ponovo sastane sa beogradskim crveno-belima.\n"Od prvog dana kada sam došao u klub osećam sreću i zadovoljstvo. Velika mi je čast što igram za giganta poput Olimpijakosa i što sam deo kluba koji prati ogromna armija navijača. Sjajno je igrati ovde", počeo je Ranđelović da sabira utiske za sajt "Arenesport".\n"Zadovoljan sam svojim partijama. Prva godina mi je u Grčkoj, ali sam se brzo uklopio. Nadam se i verujem da mogu još bolje. Uzeli smo i drugi trofej ove godine, što smo po prikazanom i zaslužili. Na prvom mestu je pobeda protiv AEK-a, međutim ne mogu da sakrijem sreću što je veliki rival pobeđen upravo mojim golom. Teško je opisati koliko mi to znači i verujem da će ih biti još u nastavku sezone."\nRanđelović, međutim, ne bira protivnika u plej-ofu za plasman u Ligu šampiona.\n"Iskreno mi je svejedno sa kim ćemo igrati dvomeč. Prošle godine smo igrali sa Zvezdom, tako da ako nam opet protivnik bude prvak Srbije, siguran sam da ćemo odigrati dve uzbudljive i dobre utakmice", rekao je Ranđelović i ujedno dodao kome daje veće šanse na Kipru.\n"Iskreno se nadam pozivu u reprezentaciju ako nastavim da igram dobro i postižem golove. Ali, dobro kako bude, bio bih jako srećan da dobijem poziv među 'orlove'", kaže Ranđelović za sajt "Arenasport".


ZAVRŠENA SEDNICA KRIZNOG ŠTABA: Da li su pred nama nove mere? (FOTO) | Novosti.RS\nSednici prisustvuju premijerka Ana Brnabić, ministri Zlatibor Lončar, Branko Ružić, Vanja Udovičić, kao i Maja Gojković.\nPremijerka Ana Brnabić juče je izrazila očekivanje da će pooštrene mere za minuli vikend dati rezultate i da neće morati dalje da se dalje pooštravaju, zbog situacije sa kovidom.


Derartu Tulu - veliki povratak etiopske legende\nIvan S. 6. novembra 2011.\nDanas se održava Njujorški maraton – jedan od najvećih, najpopularnijih i najprestižnijih na svetu… Od 1970. godine kada je prvi put održan, bio je mesto mnogih istorijskih okršaja, nadahnjujućih priča i emotivnih momenata, ali nijednog toliko inspirativnog kao trijumfa Derartu Tulu na ženskoj trci 2009. godine.\nDerartu je svoje mesto u istoriji obezbedila 1992. na Olimpijadi u Barseloni. Tada je trijumfom za Etiopiju u trci na 10.000 metara postala prva tamnoputa atletičarka iz Afrike koja je osvojila olimpijsko zlato… Ali ono po čemu će ostati upamćena, možda više nego po samoj trci, bila je njena proslava. Tada je sa „srebrnom“ Elanom Mejer iz Južnoafričke republike, držeći se za ruke istrčala počasni krug oko stadiona, na simboličan način obeležavajući jedinstvo i harmoniju post-aparthejdske Afrike…\nZlato iz Barselone nije bilo jedino olimpijsko odličje kojim se okitila… Na Olimpijadi u Sidneju 2000. osvojila je još jedno, postavši prva žena sa dva u atletskim disciplinama dužim od 1500 metara, dok je u Atini 2004. osvojila bronzu… Pored toga može se podičiti i sa dve medalje sa svetskih šampionata, srebrom i zlatom iz 1995. odnosno 2001. godine… Te 2001. godine odlučuje da se prebaci na duže distance i oproba u maratonu, što joj se odmah isplaćuje trijumfima u Londonu i Tokiju, i nešto kasnije najboljim vremenom od 2:23:30 iz 2005. kojim ipak nije uspela da osvoji više od četvrtog mesta na Svetskom šampionatu…\nU trenutku o kom pričamo, kraju 2009. Tulu je sa 37 godina već bila na zalasku karijere. Trijumfi iz 2001. bili su poslednji koje je ostvarila na maratonskoj distanci, a rezultati prethodnih godina nisu delovali previše optimistično. Preciznije, 1:10:33 na polumaratonu u Filadelfiji bio je jedini razlog što je uopšte odlučila da učestvuje u Njujorku, umesto da okonča karijeru kao što je nameravala nekoliko meseci ranije…\nKonkurencija na trci je bila zastrašujuća. Glavni favorit bila je, naravno, Pola Redklif – pobednica prethodne dve godine, tri puta ukupno, vlasnica svetskog rekorda i, od ove godine, „najboljeg vremena“ u maratonu – njenu pobedu skoro niko nije dovodio u pitanje… Tako je izgledalo i na samoj stazi, na čelu se izdvojila grupa koju je Pola predvodila dok je Derartu pokušavala da održi korak tik iza nje…\nDa bi bolje razumeli nastavak priče i o kakvoj ženi govorimo, treba znati da, uz uspešno bavljenje atletikom, Tulu odgaja i šestoro dece, četvoro od kojih je usvojila… Čak i površan pogled na njenu karijeru otkriva velike pauze u nastupima – po njenim rečima, od dvadeset godina u trčanju, možda je deset aktivno trenirala – žrtvujući medalje zbog porodice koju je stvarala… Na pitanje zašto je nastavila da trči iako su sve njene vršnjakinje već penzionisane, Derartu odgovara da kad god razgovara sa svojim sunarodnicima, otkriva da oni od nje još uvek očekuju vrhunske rezultate, i da su oni glavni razlog što je odlučila da se vrati i nastavi sa trčanjem i pored teškog porođaja carskim rezom 2006. – u želji da im još jednom priredi radost na koju ih je tokom karijere navikla… Da je neverovatna osoba, u to niko, ni njene najveće konkurentkinje, ne sumnjaju…\nNa 35. kilometru, Pola Redklif, do tog trenutka vodeća, naglo je usporila zbog bola u levoj nozi. Ono što je usledilo tada je praktično neviđeno i nezamislivo u profesionalnom sportu… Umesto da nastavi da prati vodeću grupu i bori se za rezultat, Tulu ih je propustila, okrenula se ka očigledno povređenoj Poli i sačekala je uz bodrenje – Hajde, možemo mi to… Bol je doduše bio prejak za Redklifovu da bi nastavila borbu za titulu, a i Derartu je sada već dovoljno zaostajala da bi bila otpisana… Ali u nadljudskoj eksploziji snage, kao da želi da pokaže da se maraton trči srcem a ne nogama, Derartu je krenula u sustizanje odbeglih takmičarki i u poslednjoj milji uspela da izbije na čelo i pobedi, pritom je istrčavši brže od bilo koje druge tokom cele trke… Nakon trijumfa, drhteći u još mokroj odeći zbog nesporazuma sa garderobom koji je nastao, skromna kakva je bila celoga života, kratko je izjavila – Zaista nisam očekivala da pobedim ovde, ali znala sam da mogu da budem dobra konkurencija, i planirala sam da se borim do kraja…\nNa stadionu u Adis Ababi postoji pet olimpijskih krugova sa slikama legendarnih etiopskih atletičara, od kojih je jedan njen. Iako je svojim rezultatima to zaslužila, ne namerava da završi karijeru i propusti priliku da svojoj naciji donese još radosti… Cilj joj je 2012. i Olimpijske igre u Londonu, na kojima joj je želja da po poslednji put trči pod zastavom svoje zemlje… Iako će tada imati čak 40 godina i biti daleko od glavnih konkurentkinja za zlato, ne poznajem nikoga ko bi se usudio da joj uskrati pravo da sanja… Ja lično znam za koga ću tog dana navijati…\nDerartu TuluEtiopijaFeaturedNjujorški maratonOlimpijske igreŽenski sport\nPrethodno\tProvo Halloween polumaraton - Noć veštica u trkačkim patikama\nSledeće\tJesen na Fruškoj gori


Prostorni planovi i učešće javnosti - Pokret Gorana Sombor\nWritten by goranisombor• October 7, 2021• 10:51 pm• Projekti\nProstorni planovi i učešće javnosti\nProstorni plan predstavlja najviši planski dokument države kojim se određuju pravci razvoja zemlje u narednih 15 godina, i koji utiče na sve oblasti života.\nU Srbiji je u toku usvajanje trećeg po redu Prostornog plana (prethodno doneti 1996. i 2010.god.).\nPlan se prilagođava “jačanju uloge tržišta u upravljanju razvojem zemlje, konsolidaciji sistema javnih politika i pripremi za pristupanje EU i korišćenju evropskih i međunarodnih fondova”.(Zakon o planiranju i izgradnji)\nU posebne ciljeve spadaju “zaustavljanje degradacije prostora i životne sredine, zaštita prirodnih resursa, biodiverziteta, nasleđa, predela i životne sredine”\nU Vojvodini u toku je izrada Regionalnog prostornog plana Autonomne pokrajine Vojvodine od 2021. do 2035. godine (prethodni usvojen 2011.god. a programi implementacije doneti su za 2013-2017.god. I 2017-2020.god.).\nSvaka lokalna samouprava, grad i opština, donosi prostorne planove za svoju teritoriju. Posebna pažnja se posvećuje prirodnim karakteristikama predela i njihovom očuvanju.\nMeđutim, u realnosti vidimo sasvim drugačiju sliku. Tokom decenija izgradnje i širenja urbane infrastrukture, vidimo da se prirodno potiskuje nauštrb urbanog. I posledice sve jače osećamo. Promenom klimatskih uslova gradova su sve izloženiji toplotnim talasima koji se u gradovima teško podnose. Razlog – smanjenje zelenila, naročito drveća.\nU ruralnim predelima koji su najviše okruženi njivama, livadama i pašnjacima, uticaj visokih temperatura takođe je veoma izražen što se naročito ogleda u poljoprivredi. Prinosi u svim granama poljoprivrede znatno slabe, povećava se potreba za navodnjavanjem, zaštitom bilja i pojačanom negom, što stvara velike troškove u već ionako posrnuloj proizvodnji. Neizvesnost u poljoprivrednoj proizvodnji odvlači mlade da se njome bave i na taj način sela sve više stare i prazne se.\nStrateška procena uticaja je postupak kojim se procenjuju uticaji predloženih strateških dokumenata (planovi, programi i politike) kojima se donose strateški važne odluke i vrše strateški važni izbori, na životnu sredinu uključujući i ekonomske i socijalne elemente.\nOvim postupkom omogućeno je učešće javnosti i organa nadležnih za zaštitu životne sredine u konačnom odlučivanju o politici koju predlaže određeni sektor, o planu za određeno područje ili programu razvoja za određenu oblast.\nBez učešća građana u odlučivanju i sprovođenju javnih politika nije realno očekivati dobre rezultate. Informisanost, stavovi i mišljenje građana su veoma važna komponenta ovog procesa jer ukoliko ne postoji razvijena svest o životnoj sredini, kao što je to bio slučaj godinama u nazad, neće biti moguće napraviti pomak u zaštiti životne sredine i izbeći uticaj interesnih strana iz privrede i politike, kojima je životna sredina na najnižoj listi prioriteta.\nNe prepisujmo već pogrešno ocenjeno


Batajnica: Kovid pacijentima teže nego ikad, više od 70 odsto mora na kiseonik\nDruštvo Autor:Beta24. avg. 202109:10\nDirektorka Kovid bolnice u Batajnici Tatjana Adžić Vukičević izjavila je da su kliničke slike kovid pacijenata sada gore nego u svim prethodnim talasima i da više od 70 odsto pacijenata zahteva kiseoničku potporu.\nDevojka od 26 godina preminula u kovid bolnici u Batajnici\nU kovid bolnici u Batajnici trenutno 268 pacijenata\n„Kliničke slike su teže nego u svim prethodnim talasima, jer oko 20 odsto svih pacijenata zahteva prijem u jedinice intenzivne nege. Više od 70 odsto pacijenata zahteva kiseoničku potporu, to dosad nismo imali“, rekla je Adžić Vukičević za izdanje lista „Alo“ od utorka.\nOna je kazala da je hospitalizovan veliki broj mladih, među kojima više od 90 odsto nije vakcinisano.\n„U ovom četvrtom talasu primetili smo da obolevaju, u više od 80 odsto slučajeva, mladi, zdravi i nevakcinisani muškarci. Žena ima oko 20 odsto i one imaju pridružene bolesti, a to su dijabetes, arterijska hipertenzija, maligniteti, reumatološke bolesti, gojaznost“, rekla je direktorka Kovid bolnice u Batajnici.\nkiseonikkovid bolnica Batajnicakovid bolnica u Batajnicikovid pacijentiTatjana Adžić Vukičević\nMAPA Blokade po Srbiji: Lokacije na kojima sve staje\nSAZNAJEMO Institut Jaroslav Černi prodat SNS firmi Milenijum tim\nVIDEO Napeto u Kolubari, sindikalci traže hitan prijem kod direktora


PRIPREMAJU ZANIMLJIV PROIZVOD ZA LETO\nČlanice udruženja "Vredne ruke Bele Crkve" uselile su se u nove prostorije i intenzivno rade u saradnji sa TOO na pripremama za predstojeću sezonu. Osim klasičnih suvenira od ovog leta u ponudi će biti i heklani šeširi i kupaći kostimi.\nUdruženje "Vredne ruke Bele Crkve" postoji šest meseci, a već su za njima brojne prodajne izložbe, učešće u humanitarnim akcijama i na Međunarodnom sajmu turizma u Beogradu, gde su njihovi proizvodi izazvali veliku pažnju.\nPlanova za predstojeću sezonu ima puno, najzanimljiviji su svakako heklani kupaći kostimi.\n- Želimo da uz šešire gošćama u toku turističke sezone ponudimo i heklane kupaće kostime. Pregovori sa dobavljačem iz Turske za elstični konac koji se ne tegli su u toku, a mi smo spremne da počnemo sa radom, kaže Biljana Bovan.\nNa prvoj reviji heklanih kupaćih kostima koju planiraju u toku turističke sezone, modeli će biti Belocrkvanske mažoretkinje.\n- Osmislile smo i eksponat, ali ćemo temu držati u tajnosti do Karnevala, nudimo pomoć i u izradi drugih eksponata u želji da se odužimo lokalnoj samoupravi koja nam je obezbedila prostor za rad i izlaganje proizvoda i uvek nam izlazila u susret, kaže Svetlana Mihajlović predsednica udruženja.\nPosted by Belocrkvanske Novosti ISTINA at 13:54


Boris Tadić - Priča o levom smetalu | Aleksandra Ranković blog\nObjavljeno 6. aprila 2011. 2. maja 2018. by Saška\nOznake: blato, bonsek, ćaskanje, inercija, kafa, levo smetalo, podozrenje, tadic, živković\nJa sam Aleksandra Ranković, novinarka na povremenom radu u sajber prostoru. KONTAKT INFORMACIJE\tVidi sve objave\nPrethodni članak Globalna kriza, kuda, ujka Seme?\nSledeći članak Mrtva bi ih usta pljunula\n49 mišljenja o “Boris Tadić – Priča o levom smetalu”\nBoris D kaže:\n6. aprila 2011. u 23:06\nA gle sad ove? Ko su ti opasni ljudi? I zašto su uzeli bonsek u ruke i sad besomučno stružu poluosovinu našeg automobila. Onog istog kog je Djindjić hteo da nagari na 200 ne bi li nas se sjurio do Brisela\nNa kraju, mnoge stvari sam spremna da mu oprostim: I to što, svestan obmane, priča o Kosovu kao srpskoj teritoriji, i to što se liže s Putinom, što nema snage da bilo šta reformiše, što pilićarskim trikovima usporava srpski put prema Evropi u koji se sam zaklinje, što mu je Dačić postao najbolji friend, što je nekako previše brzo i lako zaboravio da istera ubistvo Djindjića do kraja… Oprostila bih mu i to što uglavnom trabunja neka opšta mesta, jedno priča, drugo misli treće radi… Čak bi mu možda oprostila i kohabitaciju sa Koštunicom. I to što lopovi u njegovom dvoruštu kolo vode.\nDraga Saška to je zbog toga što smo ostali zaglavljeni u snovima o „bezobalnoj slobodi obezobručene demokratije“ i nismo gledali šta se se zida,\n6. aprila 2011. u 23:17\ntako je… ceh neiskustva smo svi platili i preplatili… al brate zapevat i za pojas zadenuti vise\n6. aprila 2011. u 23:21\n„al brate zapevat i za pojas zadenuti vise“\nNekako izgleda da nije u planu\n6. aprila 2011. u 23:26\ni meni se čini. samo što bih volela da vidim da makar kakvog plana ovde ima.\n6. aprila 2011. u 23:34\nznamo šta nije u planu…makar neki početak\n7. aprila 2011. u 12:16\nbrojnost raznih trivanki srazmerno je proporcionalna nedostatku novih pekića na vidiku\nnaked truth… s tim sto ja i dalje verujem da više ovde ima bezumne stihije, sitnog šibicarenja i šićarenja, etc… a posledica je to što si rekao da se svako ko mozga i integriteta ima mora da se drži na marginama.\n7. aprila 2011. u 08:36\nTreba u osmom razredu osnovne skole uvesti Nusicevog „Vodju“ kao obaveznu literaturu, a onda ga ponovo obraditi u trecem srednje, pred punoletstvo. Ne postaje se predsednik od levog smetala bez miliona sledbenika.\n7. aprila 2011. u 08:51\npa evo ti primer kostunice. od plebiscitarne podrske pao na cenzus i jos se u ovom trenutku tri neka polistrazna postupka vode protiv njega i njegovih… krhka je podrska. treba se latiti nepopularna posla al za to niko ovde nije zainteresovn\n7. aprila 2011. u 13:37\n8. aprila 2011. u 09:04\nNušićevog vodju? :)))))\n9. aprila 2011. u 14:05\nJovan Ristić kaže:\n7. aprila 2011. u 09:22\nNije hteo u blato da se prlja. Sad treba da se bori sa blatom koje mu se zapatilo u dvorištu – njegovom krivicom – i koje je, nažalost, zagadilo celu zemlju Srbiju.\n7. aprila 2011. u 09:45\ntacno tako jovane. sad je već ušla voda skoro pa u uši. ne samo njemu nego i svima nama.\n7. aprila 2011. u 10:25\nŠta očekivati od čoveka takvog profila na kormilu države? Ništa. Apsolutno ništa. Opet ćemo morati na ulice, ovog puta protiv „naših“. I nije problem to što su u pitanju „naši“ – ako ne valjaju nek’ se tornjaju – već što će to opet biti „protiv“ nekoga ili nečega, a ne „za“ nekoga ili nešto.\nUcenjeni smo između „naših“ i „njihovih“. Izbor mi se – bez obzira na liberalno opredeljenje i načelne simpatije za DS (ali u Đinđićevoj verziji) – čini kao onaj između kuge i kolere. Kao da Srbija može birati samo između Prve i Druge Srbije, između Partizana i Četnika, između čeono sučeljenih opcija koje ne dozvoljavaju nijanse i druge izbore, ne dozvoljavaju postojanje Trećeg, Četvrtog, Petog… Hiljaditog.\nNadu mi daju samo oni „fejsbuk“ protesti u Hrvatskoj. Kažu mi prijatelji iz Varaždina, ni oni nisu imali za koga da budu, jer je, bez obzira na stranačku pripadnost sve živo korumpirano, pa su opet izašli na ulice da kažu šta ih tišti, s nadom da će ipak nekako uspeti da se izbore ZA nešto bolje. Po principu, bolje nešto pokušati nego ćutati.\n7. aprila 2011. u 10:30\nsamo što fejsbuk ima i drugu stranu priče. mi se svi izduvamo, zapljunemo se na svom ili tudjem zidu, ispičkaramo se sa nekim po sistemu „jedi govna a u sebi se mislim pushi kurac, dulichu“… i ništa, idemo dalje… fb ti je kao neki ventil. sto je mozda bolje nego da se kuvamo u pretis loncu bez ikakve nade.\n7. aprila 2011. u 10:45\nSlažem se. Bolje ventil nego eksplozija. S tim što ja ovde govorim o prelivanju protesta na ulice, što se u Hrvatskoj i desilo.\n9. aprila 2011. u 22:30\nhvala vama na citanju. pozdrav.\n7. aprila 2011. u 09:33\nMislim da bi vama, insajderima bilo korisno mišljenje kekoga ko je izvan te šume u kojoj vidite detalje ali na korama samo onih stabala koja su vam pred očima. Odavde, iz Hrvatske, koja bi po vokaciji trebala da ima najoštrije kvalifikacije prema političarima iz ‘neprijateljske okupatorske Srbije’, Boris Tadić je, za divno čudo, političar koji se spominje biranim rečima čak i u kontekstu slučaja Purda ili kojekakvih nestašluka ministara vanjskih poslova RS. Ja Tadića vidim kao čoveka koji je prelazna faza u razvoju spoljne politike Srbije, neko ko neće napraviti ništa , a li ni ništa loše, čovek bez jakog kontrasta koji pleni pojavom, ostavčja bez reči one koji ga ne poznaju bliže.\nZar smo mi zaboravili da je uspeh u politici više hiljada puta stohastičniji nego mnoge ljutske delatnosti. Tadić je tu zbog tog baritona, jer je pristojan, jer u njegvim izjavama nema agresivnosti, je r se trudi da mu laganje ne bude bahato, jer je zgodan i lepo se oblači, jer 90% žena kad ga vidi zadrži jezik za zubima bar one 3 sekunde dok se ne sastave sa tahikardijom. I sve sve to je u redu, konačno su najreprezentativnija mesta u politici zauzeli, i ovde u Hrvatskoj, školovani ljudi koji znaju da sastave pristojnu rečenicu, koji ne liče na Kromanjonce, koji ne halabuče, ne vitlaju sabljama, koji se ne zameraju. Kamo sreće da se svom politikom bave pristojni ljudi koji zaziru od toga da ulaze u sukobe, ne bi se napravilo puno dobrih stvari, samo one koje su odobrene koncenzusom, ali se isto tako ne bi napravila i sva sila sranja koje na balkanu gledamo još od SHS.\nMi JESMO balkanska plemena, ali nam bar poglavice počinju da liče na ljude a ne na majmune. Polako, pa ne može se odmah ‘Grlom u jagode’ prvo idu lepi predsednici, a onda će za njima valjda doći i oni, lepi-pošteni-hrabri-pametni-uporni, malo po malo, svakli novi nek dobije po jedan od ovih epteta i za 20 godina će možda i Balkan ličiti na nešto. Možda, kažem.\n7. aprila 2011. u 09:51\ndusane, obožavam tvoje komentare koji uvek nekako bace novo svetlo na moj tekst. i ja razumem taj tvoj pogled s one strane granice. da živim u hr. sigurno bih isto rezonovala. moje zamerke tadiću su negativna selekcija kadrova i to što mu se politika svodi na spinovanje. ovde se sistem ukočio. para nema u opticaju, nema pomaka, nema reformi, nema perspektive, nema nade. tadićev mozak je takav da je od gotovine napravio veresiju.\n7. aprila 2011. u 10:17\nPa ako vam fale reforme i zahvati u fiskalni i porezni sistem daćemo vam našu premijerku, čuvenu Jadranku, vizadra našeg koji se malo pogubio na kojekakvim putevima ali smo svi smireni i oseća se da nam je popustila napetost od kada nas ona vodi. Mi ćemo vama da je iznajmimo za par tona kajmaka, eto, mislim da ispod te cene ne možemo niže, i da je to pošten dil.\n7. aprila 2011. u 10:21\nhahah… neka fala… nego sad me podseti da su neke novine ovde analizirale fizičku sličnost jadranke i tadića. gle ovo pa se sam uveri\n7. aprila 2011. u 10:31\nMa preteruješ, on nema tako lepe sise 🙂\n7. aprila 2011. u 10:58\na ni bundicu 🙂\n7. aprila 2011. u 09:37\nda da, omaknu mi se često nakaradne palatalizacije kao „ljutske“ .. fonetske zamke narečja koje me okružuje\nNebojša Milenković kaže:\n7. aprila 2011. u 12:07\n„i meni se čini. samo što bih volela da vidim da makar kakvog plana ovde ima.“\nkako nema ?\n– pa plan je da se svi ljudi od znanja i integriteta, integriteta posebno, drže što dalje od politike ? ili makar one „aktivnosti“ koja se ovde kao politika trenutno predstavlja… brojnost raznih trivanki srazmerno je proporcionalna nedostatku novih pekića na vidiku… kako u stranci predsednika borisa, tako, nažalost, i u svim ostalim…\n– malo sam zapetljao, ali suština je u tome kako plan postoji.\njoš kako, pri tom se više nego uspešno i sprovodi !\n7. aprila 2011. u 12:52\n„Čak je i Koštunici bio prihvatljiv“\nOvo ga je kod mene otpisalo, saranilo zauvek!\nSaska, bravo! U sred srede!\n7. aprila 2011. u 23:07\nSAMO CU RECI DA JE OSOBA KOJA JE OVAJ TEKST NAPISALA OD DANAS MOJ JUNAK I HEROJ….VOLELA BIH DA SEDNEM SA DOTICHNOM OSOBOM I POPIJEM AKO NE ISTU A ON SLICHNU KAFICU KOJU JE PILA SA TADICEM..ALI OVOGA PUTA NE AUTSAJDERSKU…\nZNATE …DOK SMO SE BORILI PROTIV MILOSHVICA BILI SMO HRABRI DA SVE JAVNO GOVORIMO I BILI SMO SVI HEROJI..A SADA SE PLASHIMO I VRAPCA NA GRANI…\nPITAM SE SAMO…ZASHTO?\nAKO KAZEM..POJESHCE ME TADIC MRAK,,ZATO MOZDA BOLJE DA CUTIM…\n8. aprila 2011. u 08:02\nDraga Ivana, osoba koja je ovo pisala ti se zahvaljuje na lepim recima. Kafa kad god hoches, tj kad nam se termini poklope, ja zivim u bloku 45, pa kad hoches, dojavi preko ovog bloga. sto se nase situacije tice, izgleda da svako ko ima iole obraza i mozga danas u srbiji isto misli, tj ne zna vise sta da misli i kako da postupa. da nije tragicno bilo bi komicno.\nzoran ciric kaže:\n8. aprila 2011. u 17:43\nZa poboljsanja su potrebne promene,za savrsenstvo_vrlo ceste!!!!!!!!!!!!\n8. aprila 2011. u 18:39\nzorane, mislim da se ovde od savrsenstva davno odustalo…\n9. aprila 2011. u 22:13\nHvala vam na ovom tekstu 🙂\n11. aprila 2011. u 03:13\nSve je ok osim ovog za Kosovo.\n2. januara 2012. u 22:23\nBice nam potrebno mnogo ljudi koji razmisljaju kao ti, pametno i hrabro. Svaka ti cast. Nastavi tako…. Veliki pozdrav 🙂\nKomentarisanje je završeno\nAleksandra Ranković blog » blato » Boris Tadić – Priča o levom smetalu


Vreme 1489 - Bastina: Gde je nestao Milenin dom?\nMILENA I DANICA: U Požarevcu 1929.\nBio bi to još jedan atak na Mileninu zaostavštinu – najčešća je ocena stručne javnosti na upravo završenoj javnoj prezentaciji urbanističkog projekta adaptacije, rekonstrukcije i dogradnje Galerije Milene Pavlović Barili u Požarevcu. Uz niz argumenata protiv, gradskoj upravi se preporučuje da ne prihvati ponuđeni projekat kao neadekvatan potrebama Galerije, što je problem koji se, s obzirom na značaj i važnost Milene Pavlović Barili po našu kulturu, ne tiče samo Požarevca. Podsetimo: Milena Pavlović Barili predstavlja sponu između domaće, evropske i svetske scene, a interesovanje za njen likovni, dizajnerski i pesnički opus neprestano raste.\nKuću sa kućištem i sav umetnički fond Milene Barili poklonila je Požarevcu njena majka Danica Pavlović 1961. godine kako bi Fondacijom Milenin dom – Galerija Milene Pavlović Barili sačuvala uspomenu na nju. Mnogi Požarevljani još uvek pamte lepu fasadu prizemne kuće porodice Pavlović sa brojem 8 u Ulici dr Voje Dulića, nekada Dušanovoj. Nastavljajući se na istočno krilo u širini od oko šest metara, protezao se njen dvorišni deo dug oko 20 metara, sa šest prostranih prostorija. To je kuća u kojoj se 1909. godine rodila Milena. Ne zna se tačno kada je podignuta jer je Milenin deda Stojan Pavlović nije zidao, već je kupio uoči svoje ženidbe sa Bosiljkom Bosom Pavlović, praunukom Karađorđevom. Njeno datiranje trebalo bi da bude još iz šezdesetih godina prošlog veka. U tekstu "Stojančićeva kuća" Dragan Feldić kaže da je spadala "u grupu kuća takozvane građanske arhitekture koje su u Požarevcu podizane od sedamdesetih godina prošlog, pa sve do prve decenije ovog veka. Imala je mnoge odlike te arhitekture: bila je vrlo velika, visoka, pretenciozna. Iako se zgrada može smatrati rodonačelnikom građanske arhitekture u Požarevcu, kod nje se mogu primetiti i neki detalji iz folklorne arhitekture. Jedini ukrasi na glavnoj fasadi zgrade su venac – sims, takođe karakteristična konstrukcija te arhitekture i četiri pilastra koji obrazuju polja u kojima se pojavljuju po dva velika četvorokrilna prozora. Ogromna dvokrilna gvozdena kapija, zidana opekom, a završena odozgo masivnim lukom, upotpunjavala je opšti arhitektonski izgled Stojančićeve kuće."\nStara fasada, najstariji i najlepši deo kuće, srušen je 1961. godine da bi se na njenom mestu podigla izložbena sala jednostavne fasade, kao privremeno rešenje za potrebe memorijalnog muzeja Milene Pavlović Barili. Sačuvana je samo masivna kapija od kovanog gvožđa i ugrađena između novopodignutog objekta i Kuće Đorića.\n...I SAD: Milenina rodna kuća\nKrajem prošle godine Fondacija je objavila tender na koji se javlja samo jedan ponuđač, Centar za planiranje urbanog razvoja CEP iz Beograda. Stručna javnost i Požarevljani nisu zadovoljni njihovim projektom. Smatraju da su narušene osnovne muzeološke potrebe, i urbanističko-prostorne i arhitektonske usaglašenosti sa ambijentalnom celinom kojoj pripada Galerija, da nisu poštovane programske potrebe ustanove, kao ni volja Danice Pavlović. Na primer, planirano je da nova zgrada namenjena stalnoj postavci bude sva u staklu. To je, piše u mišljenju koje su članovi organizacije Europa Nostra Srbija poslali Požarevačkoj upravi, "apsolutno neprihvatljivo zbog karaktera materijala koji se izlaže i koji bi bio nepopravljivo uništen prirodnom svetlošću i sunčevim zracima. Uprkos aktuelnoj tehnici i tehnologiji koja bi, navodno, štitila muzejski materijal – savremena muzeologija ne priznaje eksperimente te vrste. Isto se odnosi i na krovnu baštu, zamišljenu kao vidikovac: opasnost od mogućeg ugrožavanja vodom (bilo kišnicom, bilo zalivanjem biljaka) je velika, a estetski – tako uređen krov mnogo više odgovara luksuznim privatnim vilama na obalama mora, sa bazenima na krovu, nego muzejskoj ustanovi prvorazrednog značaja." Kažu i da niz "neadekvatnih, muzeološki neopravdanih, čak nejasnih i nebuloznih ideja" govore da urbanisti nisu konsultovali muzejske stručnjake, a "koliko je poznato, ni kustos Galerije" nije konsultovan, pa zato "nisu dosledno sprovedeni muzeološki aspekt programa Galerije i nisu zastupljeni mnogi aspekti savremene muzeološke prakse što se danas, prema statutu IKOM-a, smatra osnovnim zadatkom jedne muzejske ustanove."\nNajčešće zamerke ponuđenom projektu odnose se na uličnu fasadu. Predlaže se da umesto staklene, fasada Mileninog doma treba da bude rekonstruisana po ugledu na autentičnu kuću porodice Pavlović, što bi unapredilo ambijentalnu celinu u kojoj su Narodni muzej, Istorijski arhiv Požarevac i Spomen zbirka Miodraga Markovića – kulturni distrikt Požarevca. Pomenute zgrade, i zgrade Okružnog načelstva i Doma Vojske Srbije, čine vanredno lep i kvalitetan urbani ansambl grada i najreprezentativniji ambijent građanske arhitekture Požarevca iz vremena najintenzivnijeg urbanog razvoja grada na prelasku iz 19. u 20. vek. U Europa Nostra Srbija napominju da "svaki nasilni akt unošenja novih formi, gabarita i sadržaja može ceo ovaj ambijent nepovratno da uništi, a time da se izbriše duh ugledne porodice Pavlović koja je zadužila svoj grad Požarevac poklonom koji nema cenu: kao što je poznato, Galerija Milene Pavlović Barili privlači ljubitelje njene umetnosti iz celoga sveta upravo zato što se njena dela čuvaju u autentičnom ambijentu, uklopljenom u patrijarhalnu atmosferu starinske bašte, koja je novim projektom sasvim izbrisana i na njenom mestu zamišljena moderna, anonimna, hladna i neautentična zelena parkovska površina."\nMOGUĆA BUDUĆNOST: Arhitektonski predlog Mileninog doma\nPožarevljani smatraju i da procedura u vezi sa ovim projektom nije kako treba. Naime, Komisija za planove Grada Požarevca dostavila je 26. marta Odeljenju za urbanizam izveštaj sa mišljenjem da je urbanistički projekat "u suprotnosti sa važećim planskim dokumentom zbog čega daje predlog da se isti odbije", što je Odeljenje za urbanizam i učinilo. Međutim, 18. juna na portalu Grada Požarevca pojavljuje se takozvani novi Projektni zadatak, i to bez naznačenog naziva primaoca i pošiljaoca. Tri dana kasnije, Regionalni zavod za zaštitu spomenika kulture daje mišljenje kojim smatra da su urbanističkim projektom ispoštovani potrebni uslovi za čuvanje i održavanje Galerije Barili. "Pitam se: šta je ispoštovano sa stanovišta zaštite nepokretnih kulturnih dobara ako se gradi objekat koji ni po čemu neće poštovati urbanističko-arhitektonsku lokaciju i celinu istočnog dela Ulice dr Voje Dulića?" napisala je Gradskoj upravi u vrlo iscrpnom tekstu povodom predloženog urbanističkog rešenja Jelica Milojković, muzejski savetnik u penziji i dugogodišnji kustos Galerije Barili, podsetivši da "objekat Galerije uživa prethodnu zaštitu i ne sme se narušavati skladna arhitektonska celina u Ulici dr Voje Dulića. Za prethodne interventne radove na adaptaciji fasade i krovnog pokrivača, 2003. godine Regionalni zavod imao je mnogo strože kriterijume, te se tražilo da se crep na krovu zameni što sličnijim starim "biber" crepom, a da se dvorišna fasada ne sme menjati. Ovog puta Regionalni zavod, naprasno, na zahtev Fondacije Milenin dom, daje saglasnost na projekat koji nema veze ni sa arhitekturom užeg gradskog jezgra, ni sa izgledom Stojančetove kuće. Gde je nestao Milenin dom? Kakve su ovo kutije, stakleni izlozi? Projekat je obična kičerica. Od testamentarnog zaveštanja Milenine majke Danice i njene poslednje želje ni traga."\nJelica Milojković priča da je opstanak Galerije ugrožavan od njenog idejnog nastanka. "Inicijativu za osnivanje Memorijalnog muzeja Milene Pavlović Barilli pokrenuli su Milenini roditelji Danica i Bruno. Godine 1949. Danica je Mileninoj prijateljici Margaret Malori napisala da želi da osnuje Milenin muzej, ali da ne može zato što je u tadašnjoj Jugoslaviji posle Drugog svetskog rata ukinuta institucija zadužbinarstva. Danica se obratila predsedniku FNRJ Josipu Brozu i preko njegovog Kabineta dobila odgovor da u Požarevac dolazi Komisija Saveta za prosvetu i kulturu da izvrši uvid u umetnička dela i da o njima dâ svoju ocenu. U Izveštaju Komisije iz 1954. godine naglašeno je da su dela neprocenjive vrednosti i jedinstvena u zemlji. Potom je država Srbija izdvojila 5.000.000 za izgradnju nove galerije i rekonstrukciju starog objekta. U skoro dovršenoj novoj zgradi za koju grad nije imao para da je stavi pod krov, useljava se Elektromorava. Očajna Milenina majka odlazi za Rim, a slike ostavlja na čuvanje svom punomoćniku Bogoljubu Bogosavljeviću. Dozvavši se pameti, vodeći ljudi grada vraćaju Danicu iz Rima, posle čega 1961/62. otpočinju radovi na uređenju stare Stojančetove kuće za potrebe muzeja/galerije, a najlepši, najstariji deo objekta do ulice se ruši da bi se napravila privremena velika sala."\nOsim kuće, Danica Pavlović je ostavila gradu i devet porodičnih lokala. Januara 2017. godine Gradski odbor je obavestio Fondaciju da podnese zahtev za brisanje svojstva vlasnika nad nepokretnosti, navodeći da ima pravo svojine na zemljištu i objektima poslovnog prostora. Lokali su činili imovinsku masu Danice Pavlović Barili koju je ona dobila od svog oca; o tome svedoči tapija koju čuva Fondacija, a koje je ostavila da bi Milenin Dom mogao da funkcioniše. Fondacija se žalila, Geodetski zavod je žalbu prihvatio, ali je Služba za katastar Požarevac opet donela rešenje u korist Grada Požarevca. Fondacija se opet žalila pre godinu i po dana, i još uvek čeka odgovor.\nSmrću Danice Pavlović 1965. godine sve propada. Galerija gubi pravni status i pripaja se Narodnom muzeju. Jelica Milojković kaže da se "prihod od zakupa lokala troši na sve drugo samo ne na Galeriju koja propada, bez grejanja, bez obezbeđenja, sve do 1997. godine kada joj je vraćen pravni status i kada kreće afirmacija Mileninog dela u zemlji i svetu. Upravni odbor donosi odluku o izgradnji aneksa, rekonstrukciji starog objekta i vraćanju zapadnom delu objekta izgleda fasade kakva je bila do 1961. godine. Zatim je 2005. usvojen projekat Dragana Drndarevića i doneta je odluka da se radi Glavni urbanistički projekat. Međutim, novi upravnik zaustavlja sve poslove vezane za prethodne odluke. Po njegovom odlasku u penziju, nova upravnica ponovo inicira izgradnju aneksa i rekonstrukciju starog objekta, održan je sastanak sa Draganom Drndarevićem u gradskoj upravi i, posle toga se o tome više nije govorilo. Sledeće dešavanje se odnosi na aktuelnu priču o CEP-ovom projektu."\nŠta će biti posle ove javne prezentacije i rasprave? Požarevljani smatraju da to zavisi isključivo od gradske uprave. Očekuju da će ko god bude odgovoran za dalju sudbinu Fondacije Milenin dom – Galerija Milene Pavlović Barili, imati na umu da u prvom članu Statuta ove zadužbine piše "imovinu koju je nasledila od svojih roditelja i umetnički fond svoje preminule kćeri Danica Pavlović Barili daruje srpskom narodu, da se ova zaostavština sačuva kao celina."


VELUX otvor za dim sa staklenom površinom – ispunjava zahteve za zaštitu od požara\nSistem za odimnjavanje sa staklenom površinom razvijen je da odgovori bezbednosnim zahtevima istovremeno pružajući udobnost korisnicima zgrade. U slučaju požara, prozor se automatski otvara kako bi dim i drugi štetni gasovi izašli. Savršeno za stepeništa i dodatne priključke.\nMogućnost svakodnevne ventilacije sa kontrolnim sistemom\nAtraktivan pristup krovu, uz slobodan izlaz visine do 1187 mm i otvaranje do 60° za jednostavan pristup krovu.\nKupola sa sistemom za odimnjavanje sa staklenom površinom dolazi sa vrhom koji se otvara do 50 cm kako bi brzo ispustila dim i druge štetne gasove u vremenski kritičnim situacijama. Takođe se može otvoriti približno 15 cm za svakodnevnu ugodnu ventilaciju. Kontrolni sistem za upravljanje sa više prozora i svakodnevnom ventilacijom kupuje se pojedinačno.\nKorak 3 – Dodaci za odvod dima\nSenzori za dim, kontrolni sistem i jedinice za aktivaciju kupuju se pojedinačno.\nZa rad do četiri kupole za odvod dima za ravne krovove. Izaberite između dve kontrolne jedinice za upravljanje jednim ili dva prozora za ravne krovove.\nRazbijte staklo za aktivaciju\nZa aktiviranje funkcije odimnjavanja.\nKorak 4 – Mogući dodaci za ugradnju\nKorak 5 – Upotpunite vaš sistem za odimnjavanje sa staklenom površinom\nEfekat zamračivanja i izolacije\n* Pre ugradnje potrebno je odobrenje lokalnih vatrogasnih vlasti.\n** Roletne sa solarnim napajanjem ne preporučuju se uz neprovidne kupole.


Integracija uz pomoć buldožera | Politika | DW | 21.11.2012\nIntegracija uz pomoć buldožera\nU Izraelu živi oko 190.000 Beduina. Dugo vremena puštali su ih da žive svojim tradicionalnim životom, ali Izrael želi i njihova tradicionalna područja da naseli - Jevrejima. Beduini su postali smetnja.\nPustinja Negev je ogromno područje koje se prostire na jugu Izraela. Ona zapravo deli pustinju Jordana od sličnog, neplodnog područja Sueckog poluostrva koje pripada Egiptu. Preko pustinje Negev i Izrael svojim južnim „vrhom“, dopire sve do Crvenog mora gde je smešten grad Eliat. Zapravo, to je praktično susedni grad grada Akabe u Jordanu – poznatog još od legendarne akcije Lorensa od Arabije protiv uporišta turske vojske u tom gradu još tokom Prvog svetskog rata.\nZato je generacijama i Negev bilo područje kojim su prolazili i u kome su živeli nomadski narodi poput Beduina. Tokom stvaranja države Izrael, Beduini nisu naročito marili za Jevreje – ali nisu stali ni na stranu Arapa i Palestinaca. Jedino što su želeli jeste da ih ostave na miru na ionako teškom području pustinje Negev. Izrael im se odužio činjenicom da su tamošnji Beduini državljani Izraela – ali, zapravo, samo teoretski.\n„To je naša zemlja!“\nPosmatrači sa bezbednog rastojanja - turisti u Negevu\nTa pustinja se u međuvremenu promenila, a promenili su se i odnosi između Izraelaca i Beduina. Pridružili smo se grupi turista – većinom starijih Amerikanaca, koji su u Jerusalimu išli na izlet u pustinju. Kad se autobus približio gradu Lakiji, na zaprepašćenje turista, autobus je okružilo čak pet policijskih vozila. Turistički vodič uplašene turiste pokušava da umiri rečima da „policija ne čini ništa što bi vas dovelo u opasnost“. Ali grad Lakija u međuvremenu je postalo područje na koje se ne ide (No-go), i gde je neophodna policijska pratnja. Ipak, organizatori puta žele da pokažu turistima „kako tamo zaista izgleda“.\nTuristički vodič je Ari Brigs, Jevrej porijeklom iz Australije. U safari-pantalonama i sa šeširom u kojem izgleda kao Indijana Džons, neumorno, puna dva sata, objašnjava svoje viđenje istorije odnosa Izraela i Beduina – i „opasnosti“ koje dolaze od Beduina. Nomadski narod, tvrdi Brigs, „sve više i protivno zakonu“ zauzima područje pustinje Negev. On i njegova organizacija „Regavim“ trude da i tamo nasele Jevreje: „To je naša zemlja“. Mnoge izraelske vlade su „sramno zapostavile“ to područje, ali naseljenici će sve to da promene.\nJad i beda veštačkih gradova\nTuristi u tom području koje, kako im kažu „bez Boga i zakona“, vade svoje fotoaparate da konačno i vide tu pretnju koja dolazi od Beduina. Ono što vide u Lakiji je samo đubre leži na ulicama, stare, propale kuće i među njima jedna škola. „Lakiju je izgradila vlada Izraela za 35.000 Beduina. Zapravo, tu živi jedva 7.000 stanovnika“, objašnjava Brigs. Žali se da je vlada „bacila kroz prozor“ gomilu novca kako bi Beduinima osigurala domove, ali oni puštaju da sve to propadne.\nLakija je doista dobar primer za život Beduina u Izraelu. Tu vlada potpuna beda i to područje je rekorder Izraela po broju nezaposlenih i po kriminalu – dok je po broju obrazovanih na samom dnu liste. Ali to je i „veštački“ grad koji je Izrael gradio da bi „urbanizovao i civilizovao“ nomadski narod, pretežno na severnom, potpuno neplodnom delu pustinje Negev. „Beduini i gradovi nikad nisu postali prijatelji“, objašnjava Halil Alamur. Doduše, Beduini više uglavnom ne žive u šatorima, ali i dalje žive od svojih životinja i od poljoprivrede.\nNezakonito na dedovini\nBuldožeri uskoro stižu...\nOn i njegova porodica već sedmu generaciju žive u naselju Alsira. Halil tvrdi da poseduje dokumenta da su zaista i vlasnici zemlje na kojoj žive i koju obrađuju – ali ta dokumenta država Izrael uopšte ne priznaje. Ne priznaje ni njihovih četrdesetak naselja u kojima Beduini žive od pamtiveka, pa tako u tim mestima nema ni električne energije, ni vode ni kanalizacije. Nema ni škola, javnog prevoza ni institucija javne uprave. Jer Izrael i ne želi da oni tamo ostanu: svako malo dolaze službenici u Alsiru i u druga mesta i kače na kuće Beduina obaveštenja da će ta zgrada biti srušena.\nAlamur i njegove komšije zato svako malo moraju na sud da dokazuju da imaju svo pravo da žive tu gde žive. A to je teško jer Izrael njihova dokumenta ne priznaje. Halil u stvari uopšte ne razumije zašto sada Beduini smetaju Izraelu: „Mi nismo nikakvi neprijatelji države, mi želimo da se integrišemo“, objašnjava 47-godišnji Beduin. Ali ne po svaku cenu, jer integracija koja bi potpuno ignorisala tradiciju i vrednosti Beduina, i nije moguća.\nU toku je inicijativa da se „legalizuje“ bar desetak tih drevnih beduinskih naselja, ali je nedavno Izrael 95 odsto područja pustinje Negev proglasio državnim vlasništvom. Čak i u tim okolnostima, Alamur apeluje na vlasti Izraela: „Ostavite nam bar tih preostalih pet odsto koje još imamo i napravićemo od toga najbolje što se može – na dobrobit svih nas.“\nIpak, vizija turističkog vodiča izgleda potpuno drugačija. Turistima u autobusu najavljuje vrhunac putovanja u pustinju Negev: posetu jednom jevrejskom farmeru koji živi u pustinji, uprkos svim Beduinima. A jedna putnica u autobusu izjavljuje: „hvala Bogu da ovde ima i Jevreja“. Ostali turisti to pozdravljaju aplauzom.\nKljučne reči Israel, Beduinen, Traditionen, Umsiedelung, Urbanisierung\nTrajni link https://p.dw.com/p/16n4K


Legendarna Vespa od sada i na struju? (FOTO) - Prnjavorski informativni portal\nDa bi se baterije ponovo napunile do maksimuma, potrebno je četiri sata punjenja na običnoj kućnoj utičnici.\nOsim toga, kompanija je iznijela i podatak da će nakon 1 000 ciklusa punjenja kapacitet baterija iznostiti 80 odsto početnog kapaciteta, što znači da će i autonomija u vožnji poslije tog perioda biti smanjena na 80-ak km.


Šta možete da učinite da biste nastavili uzdignute glave nakon razvoda?\nMoglo bi se reći da je i iznad teškog. Još je teže čini se objasniti onom ko nije prošao kroz razvod koliko je to poražavajuće i obeshrabrujuće. Postoji čitav niz emocija kroz koje ćete proći tokom, ali i posle razvoda. Ali, kraj jednog poglavlja, znači početak drugog. Postoji sigurno dovoljno dobar razlog zbog kog ste odlučili da se razvedete i nužno je da ga sebi ponavljate kako ne biste poklekli na tom putu.\nKoje vas to emocije očekuju na tom destruktivnom putu razvoda?\nOsećaj neuspeha – Ova će vam se reč kao na pokvarenoj ploči vrteti u glavi kada odlučite da potpišete papire za razvod. Niste ušli u brak sa namerom da jednog dana postanete deo statistike. Hteli ste da vaša ljubav traje zauvek, ali sudbina je bila drugačija. Razvod zaista može da učini da se osetite kao da niste uspeli u nečem što je važno, čak i ako ste uradili sve što je bilo u vašoj moći da brak funkcioniše.\nOsećaj kajanja – Ovaj osećaj će vam jako teško pasti. Bilo da ste vi inicirali razvod ili da je to uradio vaš suprug, nema sumnje da ćete se kajati što je došlo do razvoda između vas. Pitaćete se „šta bi se dogodilo da ste samo…“ nešto rekli ili uradili. Kajaćete se što se niste više trudili, opraštali, bili strpljiviji, razumniji.\nOsećaj krivice – Usko povezana sa kajanjem i neuspehom, dolazi i krivica. Osetićete se krivima što ste dozvolili da se stvari završe na ovakav način. Čak i ako vas je suprug varao, naći ćete način da sebe ubedite da je donekle to i vaša krivica jer mu niste dovoljno posvetili pažnje. Ovo će vam posebno teško pasti ako su u celu priču uključena i deca. Kada im budete morali objašnjavati zašto se razvodite, nesumnjivo će vas izjedati krivica jer ste im razorili porodicu.\nOsećaj straha – Ogromna količina straha uvući će se u vaše kosti kada potpišete papire za razvod. Pitaćete se kako da dalje nastavite sami? Sigurno sa sobom nosite i neke lepe uspomene na vaš brak, iako je njegov kraj bio gorak, zbog čega će vam samoća biti prilično zastrašujuća. Verovatno ste kao i većina od najranije mladosti mislili da kada nađete svog idealnog partnera to znači da imate partnera za ceo život. Ovaj nemili sled događaja vas je sigurno ostavio skamenjene.\nDakle, šta vam ostaje da uradite? Kako da se uzdignete iz pepela?\nDa sumiramo, razvod može da učini da se osećate prilično loše. To je nešto što menja život i gura nas ka novom neotkrivenom pravcu. Kako se boriti protiv sve te negativnosti i nastaviti dalje? Kao i kod svake druge greške koju napravimo u životu, važno je da iz nje nešto naučimo kako se ne bi ponovila. Važno je da se fokusirate na sebe u ovim trenucima i spoznate koje ste to greške napravili koje su dovele do razvoda. Ključno je da se usredsredite da stvari od sad pa na dalje radite drugačije.\nDa niste prošli kroz ovu strašnu fazu svog života, možda nikad ne biste shvatili koliko ste snažni, ni sposobni. Stvari su morale da se dogode, upravo onako kako se i jesu dogodile, da biste dobili novu priliku. Zar biste zaista želeli da do kraja života živite sa nekim ko vas ne čini srećnom, ko vas ne poštuje, ne voli i ne zaslužuje? Kakav bi to život bilo? Verovatno ste gledali na drugu stranu koliko ste mogli, dok nešto u vama nije prelomilo.\nVaš razvod ne bi trebalo da posmatrate kao nešto što vas ograničava, sprečava da nastavite da živite, već upravo suprotno – on mora biti ono što vas pokreće. Oslobodili ste se ogromnog tereta. Umesto da odaberete da budete slabi, možete izabrati hrabrost. Ako to učinite otkrićete da je život tek pred vama.


Kafana Sitni Sati Beograd - Rezervacije 063 343433 | Beograd Noću Kafana Sitni Sati Beograd - Rezervacije 063 343433 | Beograd Noću\nKafana Sitni Sati locirana je u srcu Vračara, u ulici Desanke Maksimović 8 i pravo je boemsko mesto. Kafana Sitni Sati je manja kafana koja ima pravi ambijent za kafanski provod.\nOva kafana nije ni nalik na trenutno aktuelne velike kafane sa stotinama ljudi, pa ukoliko želite intimniju varijantu da se sa svojim društvom dobro provedete kafana Sitni Sati može da bude odličan izbor, jer prima 55 ljudi.\nKafana Sitnii Sati je idealno mesto zabave, posebno za sve ljubitelje popularne muzike u kojoj mogu da uživaju od 22h pa sve do 2h iza ponoći. Repertoar koji vas čeka u kafani Sitni Sati je zaista pravi kafanski onaj koji podseća na kafanu iz najboljeg doba, ovde ćete imati priliku da uživate u taktovima svojih omiljenih pesama i da se veselite u najboljem društvu u najlepšoj kafani u gradu.\nEnterijer kafane Sitni Sati veoma je specifičan i podređen je vašem maksimalnom uživanju. Kafana Sitni Sati je takvog arhitektonskog sklopa da loših mesta nema, odnosno u svakom trenutku ćete biti u samom centru zbivanja. Kafana Sitni Sati raspolaže uglavnom šankom, barskim stolovima kao i kafanskim stolovima.\nUsluga u kafani Sitni Sati ne može biti drugačija do perfektna, ljubazno i profesionalno osoblje je tu da vas sasluša i ugosti na najbolji mogući način. Cene su veoma pristupačne, a izbor bića veoma raznovrstan usklađen potrebama svakog gosta. Naime, ovde vas očekuje nasmejano osoblje uvek spremno da vas usluži, tu su i druželjubivi konobari, najlepše devojke, najniže cene i najiskreniji sevdah.\nKafana Sitni Sati svojim gostima nudi jedinstvenu kafansku atmosferu, što je čini izuzetno specifičnom. Kafana Sitni Sati je idealno mesto ukoliko želite da se neobavezno provodite sa svojom dragom osobom, kao i sa prijateljima, ili da obeležite neki značajan momenat. Ovde uvek možete opušteno igrati i maksimalno se zabavljati.\nKafana Sitni Sati radi od četvrtka do nedelje. A ono što je sigurno, dobar provod je zagarantovan, na vama je samo da ga ne propustite. Svratite da uživamo zajedno do sitnih sati!\nGalerije - Kafana Sitni Sati\nMapa - Kafana Sitni Sati


Raspust i godišnji odmor u doba korone – RADIO TELEVIZIJA BOR\nRaspust i godišnji odmor u doba korone\nSRBIJA – Letnji raspust i odmor ove godine uglavnom provodimo u zemlji. Iako su mnogi razočarani tom činjenicom jer su im propali planovi za letovanje van granica, nije sve baš tako crno. Ako aktuelnu situaciji u zemlji i svetu pogledamo sa pozitivne strane, ove godine je dobra prilika da upoznamo prirodne lepote našeg kraj, kulturno-istorijsko nasleđe i znamenitosti kojih je zaista na pretek. Godišnji odmor i raspust su idealna prilika da članovi porodice više vremena provedu zajedno, a postoji mnogo načina da to slobodno vreme bude i kreativno provedeno. Jedan od njih je boravak u prirodi, šetnja ili neki drugi vid rekreacije, koji će koristiti i deci i roditeljima, a priroda krije obilje zanimljivih pojava i lepota. Priroda daje inpiraciju umetnicima za nova dela, pa tako i svako od nas može kod sebe da otkrije nova interesovanja.\nU vreme otkazanih putovanja i vanredne situacije, neizvesnost kada će se život vratiti u normalu u mnogome pokvari raspoloženje i najvećim optimistima, pa je važno sačuvati kako fizičko tako i mentalno zdravlje. Joga ili neki drugi vid vežbanja, preporuka su za odrasle svih generacija. Joga je mnogima postala stil života, pa zašto ne bi bar deo raspoloživog vremena proveli u opuštanju mišica, relaksaciji tela i uma istovremeno. Joga nas uči i pravilnim tehnikama disanja, pa tako stvara balans između tela i uma i održava istovremeno fizičko i mentalno stanje čoveka na pozitivnom nivou.\nJoš jedan veliki prijatelj dece i odraslih je knjiga. Ona je uvek rado viđen gost, bez obzira na sve okolnosti. Biblioteka je na usluzi čitaocima, sa bogatim fondom knjiga gde svako može da pronađe nešto što ga interesuje i ako ne bukvalno, onda bar u mašti kroz lik iz nekog književnog dela, otputuje gde god poželi. Društvene igre su potisnuli tehnološki uređaji, pa je možda sada dobra prilika da se vratimo tim zaboravljenim igrama. Iako nam vanredna situacija nalaže fizičku distancu što nas na neki način udaljava i razdvaja, vreme korone može da posluži da bolje upoznamo sebe i naše najbliže, ukućane, članove porodice, da jedni drugima pružimo ljubav i pažnju, a to će biti najjači eliksir za dobar imunitet i pozitivnu energiju.\nTags: korona virus, letnji odmor, mere opreza, školski raspust, slobodno vreme, vanredna situacija\nPrevious Korona uzima živote\nNext Smeštaj srednjoškolaca u Studentskom centru Bor


Ljubav nad ljubavima : Vića Mitrović\nPriče Viće Mitrovića govore o različitim vremenima, ali im je zajedničko to što nastoje da osvetle ono što je najzagonetnije u ljudskoj sudbini. I kada prikazuje ljude iz davnih vremena i kada slika život naših savremenika rasutih po Evropi, Vića Mitrović nastoji da otkrije osnovni sudbinski impuls, nastoji da dođe do osnove iz koje se rađa ili ljudska sreća ili nesreća.\nPolazeći uvek od konkretnih životnih situacija, Mitrović želi da bude tumač svakodnevnince, tumač one dimenzije modernog doba za koju se čini da razara čovekov unutarnji svet i otvara prostor za tragične nesporazume među ljudima.\n2011; latinica; 17 cm; 138 str.; 978-86-6081-062-7;\nIzdavač: Albatros plus; 2011; latinica; 17 cm; 138 str.; 978-86-6081-062-7;


by Amélie. on Sun 13 Mar 2011 - 21:13\nVeliki brat (engl. Big Brother) je popularni televizijski rijaliti šou gde, za otprilike tri meseca, jedna grupa ukuæana, èiji je broj uglavnom manji od 15, pokušava da prevaziðe sva periodièna izbacivanja, u kojima publika odluèuje ko æe biti izbaèen, kako bi došli do premija na kraju programa, rezervisanih za finaliste. Prvo izdanje ove emisije je prikazano u Holandiji, u septembru 1999. godine. Ime programa potièe od Velikog Brata, diktatora iz romana „1984“ Džordža Orvela, koji je sveprisutan i ima potpunu kontrolu nad svojim podanicima.\nVeliki Brat (VB) u produkciji srpske firme Emoušn (Emotion) po licenci „Endemola“ emituje se u Srbiji, Makedoniji, Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini. Emituju ih televizije B92, A1 televizija, Pink BH i Pink M.\nRe: Big Brother (Veliki Brat)\nby Bloody.Mary on Sun 13 Mar 2011 - 23:23\nnisam gledala sad\nniti imam nameru\nmnogo me nervira :P\nby Aurora on Mon 14 Mar 2011 - 13:32\nBloody.Mary wrote: nisam gledala sad\nby Wendy on Mon 14 Mar 2011 - 16:20\nIsto isto... :DDD\nby Sandra_96 on Mon 14 Mar 2011 - 17:01\nLocation : Jna\nby Suzana on Mon 14 Mar 2011 - 18:30\nBUU HA HA, ovde izgleda niko ne gleda Big Brothera.\nNe gledam ni ja.\nby Amélie. on Mon 14 Mar 2011 - 21:41\nHaha. Ja ga ne pratim inaèe, ali onako volim pogledat kad se brukaju xD\nby Wendy on Wed 16 Mar 2011 - 16:48\nMeni je sve to bolesno,te svadje i slicno... Svi ti glupi rijalitiji su isti... Moje drugarice gledaju po ceo dan,zaglupece od toga ako nastave... :DD\nby Fallen Like The Sky. on Fri 18 Mar 2011 - 22:29\nSmiLle. wrote: Haha. Ja ga ne pratim inaèe, ali onako volim pogledat kad se brukaju xD\nOni se uvek brukaju.\nNiti gledam, niti me zanima.\nby Anchyly on Fri 18 Mar 2011 - 22:41\nne gledam, niti me interesuje. ne da mrzim, nego ne podnosim reality show!\nja ni pink uopste ne gledam, cak sam ga i stavila na neki broj cak tamo....da ne znam da postoji. nema nista da se gleda. nista.\nby Gossip Girl. on Sun 27 Mar 2011 - 12:57\nby MissL on Thu 5 Jan 2012 - 23:15\nGledalaaa, doslovno san bila luda za tim, na svim programima gledala, u svim terminimaa :D\nby Sirenna * on Mon 21 May 2012 - 19:39\nGledala sam samo prvi serijal. :)\nby Praslin<3 on Tue 22 May 2012 - 21:02\nGledati ovo = gubiti vrijeme...\nby Daenerys Targaryen on Tue 22 May 2012 - 21:18\nGlup show, glupi ljudi u njemu, a još gluplji oni koji troše vrijeme da to gledaju\nby Angie:) on Wed 23 May 2012 - 14:56\nNe podnosim. Gledala sam jedino prvu sezonu èisto da vidim o èemu se radi i ne sviða mi se.\nby Polly Samson on Mon 18 Jun 2012 - 15:37\nObièno tako uhvatim pred kraj da vidim šta se dešava. Ne volim nikako, uvek smaraju.\nby Aurora on Sun 18 Nov 2012 - 1:12\nNe znam da li nema vise ili ja ne nailazim ali bez njih je svet lepsi\nby Dvojki.<3 on Wed 28 Nov 2012 - 17:25\nGledala sam samo prvu sezonu pre ne znam koliko godina.\nMnoooooooooooogo je dosadno i glupo.. Ljude koji uèestvuju u tome ne bih ni da komentarišem.\nby Amélie. on Wed 28 Nov 2012 - 18:40\nPrva sezona mi je bila predobra, ostale su bezveze jer su plaæeni da glume kako spavaju sa drugima itd. -.-\nby Daenerys Targaryen on Sat 1 Dec 2012 - 12:22\nKako neko može da gleda ovo?\nKako kako kako kako\nby Aurora on Wed 27 Mar 2013 - 18:07\nIzgleda da opet pocinje\nby MoonGirl on Sun 31 Mar 2013 - 16:27\ntaman pomisliš da ne može gore\nby contagious.love on Sat 6 Apr 2013 - 12:24\nA gledam kad mi je dosadno.\n» Ljubivoje Rsumovic\n» DIJAMANTSKE PRICE


Canasvieiras : hoteli blizu, fotografije, adresa, Браѕил plan, blizu, rezervacija\n> South America > Браѕил > Cachoeira do Bom Jesus > Canasvieiras >\nNajbliÅ¾i grad: Florianopolis,Canasvieiras\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Florianopolis, a nalazi se u ulici Rua Antonio Heil, 476, na samo 43 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Pousada Abaete je Porodičan, a pruža pun komfNastavakor i usluge kao što su: n.a.. Sakrijte\nNa 42 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Rua do Kalifa 435 sa pozicijom severoistok za grad Florianopolis, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete saNastavakmo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Florianopolis. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Sakrijte\nStil hotela Pousada Silene je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 43 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Rua Antonio Heil, 584 sa pozicijom severoistok za gNastavakrad Florianopolis, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Sakrijte\nNalazi se u ulici Rua Jorge Mussi, 567, pozicija mu je severoistok za grad Florianopolis, a od centra je udaljen samo 43 minuta kolima.Stil hotela Al Mare Hotel je Porodičan, a pruža pun komfor i usluNastavakge kao što su: n.a.. Sakrijte\nNalazi se u ulici Av. Madre Maria Villac 2017 - Canasvieiras, pozicija mu je zapad za grad Cachoeira do Bom Jesus, a od centra je udaljen samo 6 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Cachoeira do BomNastavak Jesus je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Poslovni centar, Perionica, Televizija, Klimatizovano.U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer spoljni bazen. Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.Sakrijte


25.02.2021. - 10:14h 10:19h Autor: Mondo.rs\nZa njega su u Vrhovnoj komandi srpske Vojske u Velikom ratu govorili da vredi kao divizija. Na njegovoj počasnoj sablji ugravirano je "Vojnik pravde, istine i prava".Čujte Srbi, on nije bio Srbin ali je svoje srce ostavio na Kajmakčalanu.\nRajs je vrlo rano napustio svoju porodicu (protestanata sa juga Nemačke), a kasnije je prekinuo i svaki kontakt s njom.\n"Nemački identitet zamenio je švajcarskim, a potom se identifikovao sa srpskim nacionalnim bićem.", navodi Petrović u katalogu Istorijskog muzeja Srbije.\n"Pretpostavka da je Rajs okrenuo leđa ocu i braći ogorčen zbog materijalnih sukoba oko imanja i nasleđa teško se može prihvatiti kao objašnjenje njegovog prekida sa porodicom i Nemačkom", kaže Levental.\nSva dostignuća koja su Rajsa digla u zvezde tadašnje naučne scene u svetu teško je i nabrojati - postao je doktor hemije 1898. na Univerzitetu u Lozani, izabran je za vanrednog profesora kriminalistike 1906. godine, osnivač je čuvenog Instituta za tehničku policiju i kriminalistiku u Lozani. Učestvovao je ličnim sredstvima u opremanju Instituta u Lozani, a u pitanju je jedini Institut od sličnih institucija u Evropi i svetu, koji traje više od jednog veka (poseban doprinos Instituta je identifikacija počinilaca krivičnih dela pomoću otiska prsta i šake).+\nOtkrivao istine o srpskom narodu\nOduševljavao se ponašanjem, poštenjem i samilošću srpske vojske za koju kaže da "ne želi da se sveti". "Srpski vojnici su se zaista besprekorno ponašali.\nUlogoreni, gotovo bez zaklona u početku i trpeći osetnu zimu te godine, oni nisu hteli da poseku ni jedno drvo. Nikad nisu uzeli ni najmanju sitnicu, a da ne plate. A sve od njih naplaćivano je vrlo skupo".On piše i o samilosti srpskih vojnika prema neprijateljskim vojnicima "sa kojima dele poslednje parče hleba i hrane ih bolje od svoje vojske".\nArčibald RajsŽivotna pričaBiografijaBitka na Kajmakčalanu


EFEKTI PROXEED-A | Urologija | doktor.rs forum\nPoslato: Pet Avg 07, 2009 10:20 am\nNesat, po nekoj mojoj racunici trebao si pre neki dan da zavrsis sa turom profertila... Jesam li u pravu? Bas me zanimaju tvoji rezultati Naravno, ako zelis da ih podelis sa nama\nTema posta: novi spermogram\nPoslato: Pet Avg 07, 2009 11:15 am\nKako da ne, zelim, samo sam napravio kratku pauzu na preporuku nekih lekara, jer sam tri meseca koristio Proxeed, pa odmah posle njega Profertil. Ovih dana nastavljam terapiju i obavestavam o rezultatima.\nVec sam rekao u temi da mi je posle Proxeed-a rezultat bio drasticno bolji.\nTema posta: Re: EFEKTI PROXEED-A\nPoslato: Ned Avg 28, 2011 12:44 am\nPridružio se: Sub Avg 27, 2011 10:36 pm\nProcitao sam temu ali vidim da su sve straiji postovi. Moze li mi neko odgovoriti sta je bilo na kraju, jesu li rezultati bili bolji, da li je bolji PROXEED ili PROFERTIL?\nJa treba da pocnem sa terapijom, urolog mi je prepisao PROXEED ali posle citanja vasih postova neznam da li da uzmem PROFERTIL?\nPoslato: Ned Avg 28, 2011 10:24 pm\nMislim da su podjednako dobri, samo je Profertil jeftinija varijanta. Pogledajte sajt http://www.profertil.rs . Oba preparata su jako slicnog sastava.\nMeni su rezultati bili dobri posle oba preparata, nakon nekoliko meseci upotrebe, jer sam izmedju prelaska sa jednog na drugi uradio spermogram.\nTakodje pogledajte i moju temu Prirodni lek za muskarce na linku\nTema posta: u vezi ove teme\nPoslato: Pon Mar 26, 2012 9:58 pm\nPridružio se: Pon Mar 26, 2012 9:35 pm\nnov sam na forumu, iako ga citam vec 3 meseca......toliko vec koristim proksid jer mi je rezultat spermograma bio sledeci posle 5 dana apstinencije: 9 miliona po mililitru, ukupan broj 36 miliona u volumenu od 4 mililitra, progresivna pokretljivost 20%.... imam 26 godina....\n3 meseca sam koristio proxeed , 1 kesica dnevno i uz to nedelju dana sam pio cink u sumecim tabletama, pa sledece nedelje e vitamin u tabletama, pa sledece nedelje oligovit, pa sledece vitamin C u sumecim tabletama (sve po jednu tabletu dnevno) i tako u krug, i posle 3 meseca ove terapije koju sam na svoju ruku i bez uroloskih pregleda primenjivao broj po mililitru se povecao na 15 miliona(a bio je 9), volumen na 5.1 mililitar (bilo 4), odnosno ukupan broj na 75 miliona (a bio je 36), dok je pokretljivost ostala ista 20%.....\nsve u svemu odmah je dao rezultate i nadam se da ce se jos popraviti, ovo sada vec nije los rezultat, jer kako su mi rekli urolozi sa kojima sam pricao (nisam bio na pregledu jer smatram da jos uvek nema potrebe), mnogo je bitniji ukupan broj nego broj po mililitru, jer neki muskarci proizvode vise semene tecnosti na isti broj spermatozoida, tako da je meni sada broj po mililitru manji za 5 miliona nego sto je donja granica, a ukupan broj je za 25 miliona iznad donje granice, moracu jos malo da poradim na pokretljivosti da je podignem iznad donje granice od 25%, pa sam kupio jos 3 kutije proxeed-a, a pokusac da unosim L-karnitin u kapsilama, jer je to vazno za pokretljivost, pa eto pratim rezultate i obavestavam vas o rezultatima mog licnog eksperimenta koji za sada ide kako treba. pozdrav svima\nPoslato: Čet Jun 13, 2013 12:13 am\nPridružio se: Uto Jun 11, 2013 10:40 pm\nmen i je proxeed pomogao, za sada videcemo kako ce se odraziti na oplodnju,\nali zelim svima reci da je u Temisvaru 2 puta jeftiniji. Pozdrav svima i srecno!\nza 3 meseca košta 172evra (možda možete traziti i papire za povracaj poreza na granici- ja sam zaboravio), dok je kod nas proxeed za 3 meseca oko 300 evra.\nhttp://www.pharmatimis.ro/en/companie/e ... a-timis-2/\nPoslato: Čet Okt 10, 2019 5:54 pm\nPridružio se: Čet Okt 10, 2019 5:52 pm\nhttp://www.doktor.rs/forum/urologija/pr ... t4543.html .\nToliko što se tiče "jeftinije varijante", sada Profertil košta isto koliko i Proxeed... Pare su pare moj bato, koga briga za decu...\nPoslato: Čet Okt 10, 2019 6:29 pm\nPogrešio sam, jeste ista cena manje više, ali je pakovanje Profertila za mesec dana, a Proxeeda za 15 dana...


SMIT.RS Media | SMIT.RS Media - Samsung WiseNet Lite serija kamera za video nadzor\nU prepunom tržištu profesionalnih sigurnosnih kamera gde definitivno ne postoji manjak proizvođača koji se takmiče za pažnju korisnika i instalera/servisera, Samsung Techwin je opet pokazao odlučnost da zadrži svoju tržišnu poziciju lidera i izdvaja se iz gomile lansiranjem HD WiseNet Lite serije kamera.\nWiseNet Lite seriju čine tri bullet i sedam dome kamera koje kombinuju kvalitet visoko cenjene i moćne WiseNet serije sa nižom cenama. WiseNet Lite serija omogućava Samsung kompaniji da ponudi sigurnosna rešenja sa visokim performansama za manje prodavnice i kancelarije koje zahtevaju HD kamere, a nisu u mogućnosti da izdvoje velike sume za ovakve sisteme.\n1.3MP i 2MP Full HD WiseNet Lite modeli imaju funkcije koje ima i visoka WiseNet klasa kamera uključujući pametnu video analitiku, detekciju pokreta, audio podršku, PoE i SD/SDHC memory slot, LDC ( Lens Distortion Correction ).\nSamsung Techwin je takođe opremio ove kamere sa Hallway funkcijom za nadgledanje uskih vertikalnih područja kao što su koridori, tuneli i uski prolazi. Ova funkcija omogućava kameri da uhvati slike sa 9:16 x 3:4 odnosom.\nNovi modeli WiseNet Lite serije su:\nSND- L6013: 2 Megapixel Full HD network dome kamera\nSND-L6013R: 2 Megapixel Full HD network IR dome kamera\nSND- L6083R: 2 Megapixel Full HD network IR dome kamera sa varifocal sočivom\nSNV-L6083R: 2 Megapixel Full HD antivandal network IR dome kamera sa varifocal sočivom\nSNO-L6013R: 2 Megapixel Full HD vodootporna network IR bullet kamera\nSNO-L6083R: 2 Megapixel Full HD weatherproof network IR bullet kamera sa varifocal sočivom\nSND-L5013: 1.3 Megapixel HD network dome kamera\nSND-L5083R: 1.3 Megapixel HD network IR dome kamera sa varifocal sočivom\nSNV-L5083R: 1.3 Megapixel HD antivandal network IR dome kamera sa varifocal sočivom\nSNO-L5083R: 1.3 Megapixel HD vodootporna network IR bullet camera sa varifocal sočivom.\nSpecifikacije svake kamere možete videti ovde.\nSamsungvideo nadzorWiseNet Lite


Srpska lista se ponosi ogromnom podrškom građana; Rašić, Trajkovićeva, Petrović i Jablanović poslati u političku istoriju | Radio Kosovska Mitrovica\nSrpska lista se ponosi ogromnom podrškom građana; Rašić, Trajkovićeva, Petrović i Jablanović poslati u političku istoriju\n18. October, 2019 15:49 |\n“Nastojanje, Albancima poslušnih Srba, poput Slobodana Petrovića, Nenada Rašića, Aleksandra Jablanovića da izigraju izbornu volju srpskog naroda danima nakon izbora ne jenjava” navodi se u saopštenju Srpske liste.\n“Neverovatno, i nama nepojmljivo je ponašanje ovih miljenika Prištine, u albanskoj javnosti, gde ne biraju način da se dodvore promoterima tzv. Velike Albanije u nadi da će izmoliti sebi neku funkciju, iako za to nisu dobili podršku građana” ističe se u saopštenju.\n“Najnovija laž dolazi od Nenada Rašića, koji je izjavio da van deset opština sa srpskom većinom na Kosovu i Metohiji nema više od 2000 Srba, i da je neverovatno da je Srpska lista u tim sredinama odvojila 8700 glasova. Koliko su ovi satrapi i bezobraznici spremni daleko da idu govori i ovakva izjava kojom Nenad Rašić želi da zarad neke fotelje negira postojanje sopstvenog naroda na Kosovu i Metohiji” dodaje se u saopštenju.\n“Radi istine, a iz poštovanja prema našim sunarodnicima podsećamo javnost, da u samo dve opštine, Vučitrn i Obilić, koje su većinski Albanske, živi više od 2000 Srba. Ovde treba dodati i više hiljada Srba koji žive u Metohiji, gde nažalost nema opštine sa srpskom većinom, ili u selima oko Lipljana, Peći, Gnjilana, gde žive hiljade naših sunarodnika. Očigledno da prevelikog druženja sa Aljbinom Kurtijem Nenad Rašić želi da negira postojanje Srba na Kosmetu, a da mu se sve češće pričinjavaju Iliri” dodaje se.\n“Kada je svoj spot snimao na albanskom jeziku bilo je jasno da Rašiću i Radi Trajković Srbi i njihovi glasovi nisu važni, a sada kada stižu rezultati i kada su njihovi finansijeri nezadovoljni brojem osvojenih glasova oni pokušavaju da napadima na Srpsku listu i brisanjem sopstvenog naroda, opravdaju podršku albanskih političara i nekih međunarodnih krugova. To što je Rašić obilazio kancelarije albanskih političara i nekih ambasada je mogući razlog što Rašić ni ne zna gde sve Srbi, u nemogućim uslovima, opstaju na Kosovu i Metohiji”.\n“Srpska lista se ponosi ogromnom podrškom i svakim glasom koji smo dobili od naših građana, jer je to istovremena obaveza svima nama da radimo više i bolje, čime su Rašić, Trajkovićka, Petrović i Jablanović poslati u političku istoriju” navodi se u saopštenju.\n“Srpska lista prilaže broj osvojenih glasova u opštinama u kojima žive naši sugrađani, a u kojima su nakon proterivanja 1999. i 2004. godine Srbi opstali, mada u manjem broju nego ranije, uglavnom u seoskim sredinama: Gnjilane – 1195, Kamenica – 1355, Vučitrn – 1075, Obilić – 1245, Peć – 488, Klina – 613, Istok – 280, Dragaš – 317, Vitina – 592, Kosovo Polje – 383, Orahovac – 420, Priština – 366, Prizren – 89, Srbica – 141” ističe se.\n“Ovom izjavom Rašić pokazuje kako bi se on “borio” za srpski narod, odnosno kako bi se odrekao Srba zarad fotelje kojom ga kupuje Aljbin Kurti. Ipak, srpski narod je dovoljno politički pismen te je Rašiću poslao jasnu poruku uskraćujući mu podršku i podržavajući Srpsku listu” zaključuje se u saopštenju Srpske liste.


Kia će se u narednim godinama drastično promijeniti | Kia Motors BiH\nGospodin Chung, koji je bio na čelu Kije od 2005. do 2009. godine, kada je preuzeo trenutni položaj podpredsjednika grupacije, na nedavnom susretu sa zaposlenima izrazio je zabrinutost automobilske industrije zbog prevelikih proizvodnih kapaciteta. Naime, širom svijeta godišnji proizvodni kapaciteti ove dosta konzervativne industrijske grane premašuju prodaju za čak 25 miliona vozila, što po njegovom mišljenju znači da će mnogi propasti na putu buduće mobilnosti. "Pritom se uopšte ne radi o proizvodnji lijepih vozila," smatra Chung i dodaje: "Zato je za nas bitno da strankama pored vozila ponudimo inovativne usluge i rješenja.”


Njegovih pet jednostavnih pravila pomažu ljudima da ostanu zdravi\nGotovo sve mere koje preporučujemo ljudima nakon tretmana kako se bolest ne bi vratila, odnose se i na one koji nikad nisu imali rak, objašnjava dr. Dvajt Meki, onkolog i internista koji se ujedno bavi holističkom medicinom.\nDvajt Meki, Foto: Facebook printscreen\nNjegovih pet jednostavnih pravila pomažu ljudima da ostanu zdravi, piše prevention.com.\nOn se kao lekar tokom čitavog radnog staža bori protiv raka, a o tome je i napisao knjigu "After Cancer Care: The Definitive Self-Care Guide to Getting and Staying Well for Patients after Cancer."\n1. Rešite se stresa\nHronični stres narušava vaš imunološki sistem i pokreće upalne procese, a to je kao gorivo za nastanak raka, kaže Meki. Bez obzira bavite li se jogom, pešačenjem ili meditacijom, ključno je pronaći tehniku za rešavanja stresa koja je prijatna.\n- Ako nije prijatna, tehnika nije održiva - ističe on.\n2. Pazite na buđ\nMikotoksini i aflatoksini koji se nalaze u buđi su među najkancerogenijim poznatim spojevima, kaže Meki. Ako vam curi cev, a podrum ili kupatilosmrde na plesan, odmah angažujte stručnjaka koji će proveriti vaš životni prostor i ukloniti opasnost.\nČesti odlasci u teretanu mogu pokrenuti procese u telu koji će pomoći u prevenciji karcinoma, tvrdi studija iz Nebraske. Naučnici su istraživali profile 16 ljudi koji su preboleli rak pre i nakon 12 nedelja programa vežbanja u teretani. Upoređivali su ćelije njihovog imuniteta s onima koje se mogu boriti protiv raka. Pre vežbanja njihov je krvotok bio preplavljen dotrajalim ćelijama, no nakon samo 12 nedelja vežbanja, taj nivo je nao za 15 posto.\nKlinička istraživanja dokazala su kako volontiranje, mentorisanje i drugi oblici altruizma pomažu imunološkom sistemu.\n- Za dobro zdravlje je neophodno na dnevnoj bazi baviti se nečime što vas zadovoljava. A jedna od takvih aktivnosti je i pomaganje drugima - istaknuo je Meki.\nVerovatno ste već čuli da je vitamin D važan za zdravlje. Među mnogim korisnim aspektima je i onaj da smanjuje rizik od nastanka raka, kaže Meki. Problem je što ga ljudi u većini situacija ne dobivaju dovoljno. Brz i jednostavan lek je boravak na otvorenom. U samo 10 minuta oko podneva tokom letjeg dana zbog uticaja sunca telo će dobiti 10,000 jedinica vitamina D.\nKako se približava zima, sunce nije dovoljno snažno da pokrene toliko proizvodnju, pa u ishranu treba uvrstiti ribu, ali i dodatke ishrani. Institut za medicinu savetuje 600 jedinica, a Endokrinološko društvo 2,000 jedinica na dan.


Pa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju gradski automobil i koriste oblik karoserije hečbek sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Volkswagen, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 75ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 95ks koji potpisuje FIAT.\nPočetna tačka bi ovde mogli biti rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja kome su, srećom, bili podvrgnuti i jedan i drugi automobil, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju gradski automobil, što u principu znači ne tako dobru poziciju što se bezbednosti tiče, međutim to neće rešiti našu dilemu ovde. Povrh toga, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, češki automobil nudi marginalnu razliku od 6% više metala.\nFIAT je daleko agilniji automobil i dostiže 100km/h za 3.9 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 178 kilometara na čas, 11km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 6.3 litara goriva na 100 kilometara (45 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, češki automobil pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer FIAT ostavlja konkurenta u oblaku prašine, nametnuvši se na taj način svakom entuzijasti. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Nije mi teško da priznam da, kada bih birao izmedju ova dva automobila, moj izbor bi definitivno bio FIAT. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Takođe, imate priliku da za samo dva minuta saznate koji bi to automobil, kada se sve uzme u obzir, za Vas odabrao naš virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.


SANJA POPOVIĆ PANTIĆ, PREDSEDNICA UDRUŽENJA POSLOVNIH ŽENA SRBIJE, O SVOM RADU U EVROPSKOJ MREŽI PREDUZETNIŠTVA (EEN)- Besplatna ekspertska pomoć za srpske preduzetnice - Udruženje poslovnih žena Srbije\nSANJA POPOVIĆ PANTIĆ, PREDSEDNICA UDRUŽENJA POSLOVNIH ŽENA SRBIJE, O SVOM RADU U EVROPSKOJ MREŽI PREDUZETNIŠTVA (EEN)- Besplatna ekspertska pomoć za srpske preduzetnice\nEEN pruža platformu za umrežavanje i pretraživanje baze potencijalnih poslovnih partnera, uz mogućnost da se zakažu sastanci. Srpska predsednica UPŽ već drugi mandat predsedava međunarodnom sektorskom grupom za žensko preduzetništvo EEN-a i svojim angažovanjem doprinosi da se preduzetnice, udruženja, kao i lokalni konzorcijumi, međusobno povezuju.\nSanja Popović Pantić, predsednica Udruženja poslovnih žena Srbije (UPŽS), već drugi mandat predsedava međunarodnom sektorskom grupom za žensko preduzetništvo Evropske mreže preduzetništva (EEN), koja je, kao jedna od 17 sektorskih grupa, osnovana 2013. godine. Za naše preduzetnice je i te kako značajno što se predstavnica Srbije nalazi na čelu ove grupe, jer je mreža EEN aktivna u preko 60 zemalja širom sveta, okuplja 3.000 eksperata koji dolaze iz više od 600 organizacija, a svaka od njih poznata je po odličnoj praksi pružanja poslovne podrške i to – besplatno.\n– I u Evropskoj mreži preduzetništva, kao i svuda u svetu, najbolje funkcionišu lični kontakti. Ali, EEN ima takvu metodologiju da je zaista moguće doći do informacija u vrlo udaljenim zemljama, sa kojima baš nemamo tradicionalnu saradnju, poput Islanda. I zato je EEN nešto što traje decenijama jer uspešno “služi svrsi”, iako smo mi kao zemlja punopravno uključeni od 2009. godine. Osim toga, EEN Srbije preko Instituta Mihajlo Pupin, Biznis inkubatora u Novom Sadu i Inovacionog centra Mašinskog fakulteta, pruža i posebnu besplatnu konsultantsku podršku razvoju inovacionih kapaciteta MSP u Srbiji, ističe predsednica UPŽS.\n– Firme sa Balkana, generalno, mnogo više pokazuju interesovanje za izlazak van svojih granica, za razliku od velikih lokalnih tržišta poput Nemačke, Francuske ili Velike Britanije, gde domaće firme sasvim lepo posluju. Zato i nisu preterano zainteresovane za internacionalizaciju, navodi Sanja Popović Pantić.\n– EEN pruža fantastičnu platformu za umrežavanje jer je ta metodologija razrađena i dokazana koja omogućava da se i pre “fizičkih” poslovnih susreta, registracijom na EEN mreži, pretraži baza potencijalnih poslovnih partnera. Takođe i da se zakažu sastanci i unapred razmene osnovne informacije koje se onda u ličnom kontaktu i uz podršku konsultanata EEN mreže dopunjavaju, a saradnja lakše i efikasnije finalizuje. Taj proces, koji kontrolišu EEN savetnici, za preduzeća je besplatan i siguran način da dođu do pouzdanih partnera, ističe Sanja Popović Pantić, koja se već dve decenije nalazi na čelnoj poziciji UPŽS.\nVeliki izazov, prema njenim rečima, bio je da predstavi potencijale naših ženskih firmi u koje ima veliko poverenje a koje je zasnovano na dugogodišnjem iskustvu. Imala je šansu koju je i iskoristila da u Varaždin dovede gospođu Luisu Pristu, jednu od ključnih direktorki evropske Agencije za mala i srednja preduzeća EASME, pod okriljem Evropske komisije. U pitanju je bila konferencija „Voogle“, koja okuplja mlade star-tap kompanije iz celog sveta, u oblasti kreativnih industrija baziranih na IT.\n– Naša sektorska grupa je pomogla da prvi put broj žena i muškaraca, koji su se takmičili za nagradu od 10.000 evra za najbolji inovativni projekat, bude jednak a nagradu je dobila ženska firma iz Hrvatske. U pitanju je sto za restorane koji ima sopstveno grejanje (za bašte u hladnim danima). Gospođa Prista je bila oduševljena preduzetnicama Balkana a inače je prvi put u ovom regionu. Toliko joj se dopalo, da je poželela da dođe čim bude prilike i ja sam je pozvala na manifestaciju “Cvet uspeha za ženu zmaja” koju organizuje UPŽS početkom ovog novembra. Očekujemo da bude naša gošća, kaže Sanja Popović Pantić.\nPre toga, 10. septembra u okviru Regionalne konferencije EEN, koja se održava u Beogradu u organizaciji Privredne komore Srbije koja je i koordinator za Srbiju, biće prisutna i zamenica gospođe Priste sa ciljem da upozna balkanske članove sektorske grupe koji su zbog aktivnosti i stalnog rada postali neka vrsta “atrakcije”. Nije se očekivalo da jedan nerazvijen evropski region, kao što je Balkan, bude toliko uspešan.\nA kako se taj uspeh meri? Pa, pre svega u broju ugovora o poslovnoj saradnji koji su sklopljeni na području Balkana, kroz povezivanje ženskih udruženja, kako međusobno tako i sa lokalnim konzorcijumima, iz čega je proisteklo više od 50 ugovora o poslovnoj saradnji, objašnjava Sanja Popović Pantić.\nIako su po članstvu mala sektorska grupa, osim država Balkana u njoj su aktivni i Turska, Nemačka, Velika Britanija, Italija koji doprinose na druge načine uspehu. Tako na primer, navodi Popović Pantić, zahvaljujući koleginici iz Velike Britanije, čiji je klijent mreža „We Connect“, omogućen je našim izvozno orijentisanim firmama pristup velikim dobavljačima. „We Connect“ je platforma koja povezuje ženska preduzeća, koja moraju biti 51 odsto u vlasništvu žena, sa velikim kupcima.\n– Iz Srbije je na ovom portalu uspešno registrovano pet članica UPŽS a dve su bile u konkurenciji za dobijanje poslova kod međunarodnih hotelskih lanaca – u Banjaluci i Beogradu. Dakle, reč je o veoma konkretnoj podršci koja bi bez EEN-a bila teško dostupna, kaže naša sagovornica.\nOsnovni princip kojim se Sanja Popović Pantić rukovodi pri upravljanju međunarodnom sektorskom grupom za žensko preduzetništvo Evropske mreže preduzetništva jeste – sinergija.\n– Činjenicu da će na manifestaciju „Cvet uspeha za ženu zmaja“ doći gospođa Prista, odmah smo iskoristili da tog dana, 6. novembra, organizujemo i poslovne susrete preduzetnica iz regiona i šire. Osim saradnje unutar sektorske grupe, veliki sam zagovornik međusektorske saradnje u EEN-u. Zato sam podržala koleginicu Italijanku iz Asocijacije privrednih komora regiona Pijemonte, koja je od 29. juna do 1. jula organizovala poslovne susrete u okviru Torino Fešn Vik-a, ističe Sanja Popović Pantić.\nIz Srbije je tom događaju prisustvovalo pet ženskih firmi koje su imale poslovne susrete sa firmama iz obla-sti tekstila, a na kojima je učestvovalo 250 preduzeća sa skoro svih kontinenata. Iduće godine, očekuje se još veće učešće naših kompanija iz ovog sektora, jer je to prilika ne samo da se nešto proda već i da se dođe do adekvatnih dobavljača, objašnjava Popović Pantić.\nInternacionalizacija ženskog preduzetništva\nUdeo preduzetnica u Srbiji je na nivou evropskog proseka i iznosi 30 odsto. Međutim, stopa gašenja od 47 odsto je visoka i odražava u velikoj meri probleme sa kojima se susreću preduzetnice, pre svega pri osnivanju, a zatim i pri održavanju „status kvo“aktivnosti.\n– Svaki preduzetnik zna da „status kvo“ ne sme dugo da traje, jer vodi gašenju i da je jedini put opstanka stalni rast i razvoj. Ovakvoj slici doprinosi takođe i činjenica da je u Srbiji 66 odsto preduzetnica praktično primorano da započne posao (preduzetništvo iz nužde), a 34 odsto započinje biznis zbog preduzetničkog izazova i želje. Taj odnos je u EU obrnut. Udeo preduzetnica u ukupnom broju MSP je u zemljama regiona manji nego kod nas, ali mislim da su naša ženska preduzeća više okrenuta internacionalizaciji, dok su u drugim zemljama regiona to pojedinačni slučajevi, kaže Sanja Popović Pantić.


ATP Doha: Bašić dobro startovao u Dohi - Sportske novosti\nNaslovna Tenis Novosti Tenis ATP Doha: Bašić dobro startovao u Dohi\nATP Doha: Bašić dobro startovao u Dohi\nBosanskohercegovački teniser Mirza Bašić uspešno je startovao na kvalifiakcijama za turnir koji se igra u katarskoj Dohi. On je u prvom kolu kvalifikacija bio bolji od nemačkog tenisera Matijasa Bakingera sa 2:0, po setovima 6:3 6:3.\nBašić je generalno gledano odigrao dobar meč. U prvom setu je bilo malo nervoze i sa jedne i sa druge strane, ali Bašić je bio vrlo dobar na riternu. Bosanac je uspeo protivniku da oduzme tri puta servis što je bilo više nego dovoljno za osvajanje prvog seta.\nU drugom setu Bašić je igrao mnogo rasterećenije, jer je osvajanjem prvog seta skinuo veliki pritisak sa sebe. Na samom startu je napravio brejk koji je ispostaviće se bio dovoljan za sigurnu pobedu i plasman u drugo kolo kvalifikacija.\nZa plasman u glavni žreb turnira Bašić će igrati protiv boljeg iz duela Stahovski/Moroni.\nPrethodni tekst[PREMIUM] Gosti bez šestorice igrača, među njima najbolji strelac i još jedan od najboljih igrača!\nSledeći tekstBET INFO: Današnji gost je u katastrofalnoj formi, a trener na raspolaganju ima svega 13 igrača!


Uncategorized | NVO Plant | Page 2\nDate 01/01/2017 Author By admin Category Uncategorized\nAktivnosti u 2016. godini Predstavnici Planta su 16.12.2016 godine prisustvovali sastanku zaštitnika građana Saše Jankovića sa zainteresovanim predstavnicima medija i organizacija civilnog društva. *** Donatorskim sastankom i završnom pres konferencijom uspešno je završen projekat “Osnaživanje mladih za solidarnu ekonomiju“ kroz koji je 50 mladih ljudi obučeno da uspešno izradi sopstveni biznis plan i […]\nDate 01/01/2016 Author By admin Category Uncategorized\nAktivnosti u 2015. godini Dana 3. i 4. decembra 2015. godine predstavnici Planta su učestvovali na obuci „Uloga organizacija civilnog društva u unapređenju lokalnih praksi u oblasti transparentnog finansiranja iz budžeta jedinica lokalne samouprave“, koju su organizovali Kancelarija za saradnju sa civilnim društvom Vlade RS i TACSO Srbija. *** Dana 30.11.2015 godine, predstavnici Planta su […]\nDate 01/01/2015 Author By admin Category Uncategorized\nAktivnosti u 2014. godini Dana 01. jula 2014 godine predstavnici PLANT-a učestvovali su na Regionalnoj konsultativnoj radionici „Progovori o pregovorima – učešće civilnog društva u procesu pregovora o pristupanju Srbije EU“ u organizaciji Centra za evropske integracije (CEI) Beogradske otvorene škole (BOŠ) i Nacionalne koalicije za decentralizaciju (NKD). Na Regionalnoj konsultativnoj radionici je predstavljena inicijativa […]\nDate 01/01/2014 Author By admin Category Uncategorized\nAktivnosti u 2013. godini Dana 14. juna 2013 godine, PLANT je u sklopu implementacije projekta “SAFE SCHOOL – OUR NEW RULE“ održao radionice pod nazivom ’’Stop nasilju’’ i ’’Praktična primena nenasilnih veština komunikacije’’ u Ekonomskoj školi u Nišu. *** Dana 05. juna 2013 godine u prostorijama Ekonomske škole u Nišu održana je konferencija za štampu […]\nDate 01/01/2013 Author By admin Category Uncategorized\nAktivnosti u 2012. godini Dana 20. novembra 2012. godine, PLANT je učestvovao na Sajmu organizacija civilnog društva u Galeriji Srbija u Nišu. Sajam je organizovala PROTECTA i TACSO kancelarija u Srbiji. Na sajmu su svoj rad predstavile 32 organizacije iz gradova južne Srbije : Niš, Pirot, Vranje, Vlasotince, Prokuplje… *** Od 24 do 28. […]