Tanjga: Mihajlović se pita i iz bolnice | Novosti.RS\nponedeljak, 05. 08. 2019. u 20:51\nMihajlović i Tanjga Foto N. Paraušić\nSinišina je poslednja, bila, ostala i biće. To ističe Miroslav Tanjga, prvi pomoćnik Siniše Mihajlovića, trenera Bolonje, koji u njegovom odsustvu zbog lečenja u bolnici, vodi ekipu sa stadiona "Renato Dalaro"\nOn je, po završetku dela priprema "hrtova" u Insbruku, iskoristio dva slobodna dana, koliko je dobila cela ekipa, i skoknuo do Novog Sada, a sutrase vraća u Bolonju, na zakazan popodnevni trening.\nPROČITAJTE JOŠ: NA BRDU POTPIS HOLANDSKOG FUDBALERA: PSV, Ajaks, Real, pa Čuka!\nPRIJATELjSTVO MIROSLAV Tanjga je uz Sinišu Mihajlovića od 2011, kada je bio selektor naše reprezentacija, a zatim mu je asistirao u Milanu i Torinu, a od 1. januara ove godine i u Bolonji. Družili su se još kao omladinci, kada je Tanjga nosio dres Dinama u Vinkovcima i Mihajlović Borova, a zatim su bili saigrači u drugoj šampionskoj generaciji Vojvodine, a posle i Crvene zvezde.\n- Najpre idem kod Siniše u posetu - kaže Tanjga. - On je šef stručnog štaba koji je privremeno odsutan i nadamo se i očekujemo svi da će se što pre vratiti. Zato je i upoznat sa svim detaljima vezanim za pripreme, treninge i kontrolne utakmice. Dok je prvi pogon bio na pripremama u Bolcanu i Insbruku, svakodnevno smo se čuli telefonom i razgovarali, a kad smo u Bolonji, obavezno odem kod njega.\nBolonja je na pripremama u Bolcanu i Insbruku bila po 10 dana, a u međuvremenu je provela i tri dana u svom gradu.\n- U pripremnim utakmicama smo izgubili od Kelna 1:3 i pobedili Šalke i Augzburg sa po 3:2. U subotu, 10. avgusta igramo generalnu probu sa Viljarealom, pa sedam dana kasnije se odmeravamo sa Pizom u kupu, a odmah zatim i na startu serije A, 25. avgusta. Pripreme su protekle u najboljem mogućem redu i nadamo se da će se uloženi rad vratiti u vidu bodova na prvenstvenim utakmicama. Jer, momci su odnosom prema obavezama i svojim radom to zaslužili. Rekao bih da imamo sreće što imamo kompaktnu i inteligentnu ekipu, koja zna šta su joj svakodnevni zadaci i ciljevi - potvrđuje Tanjga.\nNI REČ O "BUKVICI"\nNA novinarsko pitanje, da li je istina kako su pojedini mediji objavili, da je Siniša Mihajlović povišenim tonom održao bukvicu saradnicima u video-razgovoru posle poraza u prijateljskoj utakmici od Kelna, Miroslav Tanjga je bio jasan:\n- Ne bih to komentarisao. I ja sam to pročitao u novinama.\nnedelja, 20. 09. 2020. u 18:23 >> 19:49


semir osmanagic novak djokovic | Sport | Ostali sportovi\n18. May, 22:58\nOČIGLEDNO JE DA NOVAKU FALI JEDNA STVAR! Domaćin iz Bosanskih piramida otkrio šta muči Đokovića ove godine 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nOČIGLEDNO JE DA NOVAKU FALI JEDNA STVAR! Domaćin iz Bosanskih piramida otkrio šta muči Đokovića ove godine\n21.04.2022. / 10:18\nAutor Alen Kasmić Izvor mondo.rs 21.04.2022. / 10:18\nSemir Osmanagić govorio je o Novaku Đokoviću i njegovoj slabijoj formi tokom 2022. godine.\nIzvor: TV Prva/Screenshot/MN Press\nNovak Đoković je ove godine odigrao samo pet teniskih mečeva i oseti se da je daleko od svoje najbolje forme. Tako je umalo doživeo poraz na startu Serbia Opena pošto je Laslo Đere vodio, igrao bolji tenis, ali na kraju je promašio "zicere" i dozvolio ipak kvalitetnijeg igraču da dođe do pobede.\nSve to je posledica premalog broja turnira na kojima je Đoković nastupio ove godine, i to zbog odbijanja da se vakciniše, a ako neko poznaje njegovo stanje od haosa u Australiji onda je to Semir Osmanagić.\nNjegov domaćin u Bosanskim piramidama u Visokom nedavno je ispričao zbog čega se Novak Đoković stalno vraća na ovo pseudoarheološke nalazište gde skuplja "pozitivnu energiju", a sada je priznao da dok ga je gledao protiv Lasla Đerea nije video snagu koju inače ima srpski as.\n"Australija još ima uticaj na njega i na njegovo mentalno stanje. Borio se, sa sobom, ali očigledno je bilo da nema snage. Prvi servis je išao 154 km/h, drugi 104... To je iznenađujuće. Očigledno je da nema dovoljno snage, ali s treningom i voljom - kad zacrta to će ostvariti. Čak iako ova godina bude izgubljena u povratku, sledeća je njegova!", rekao je Semir Osmanagić tokom gostovanja na TV "Prva".\nOsmanagić dodaje da Đoković prvenstvo mora da pobedi samog sebe i da "prelomi u glavi", a da će rezultati biti sve bolji kako bude više igrao i bio u takmičarskom ritmu, dok ga ubuduće u Visokom čeka iznenađenje.\n"Ubuduće će Novak moći da ostane i duže pošto pravimo terene sa betonom i šljakom. Tamo ga svi vole i u prijateljskoj atmosferi uživa. Ne bori se Novak sa igračima koji su preko puta mreže, nego sa sobom", poručio je Osmanagić tokom gostovanja u televizijskoj emisiji.\nPodsetimo, Novak Đoković danas posle 16 časova igra protiv Miomira Kecmanovića.\nO NOVAKOVIM REČIMA PRIČAĆE CEO SVET - SRBIN PROGOVORIO O VIMBLDONU: Ovo je stav najboljeg tenisera planete!\nNOVAK POBIJEDIO POSLE TRI I PO SATA! Drama za pamćenje, Đere ga pribio "uz konopce", ali zato je Đoković BROJ JEDAN\nNOVAK NIJE NI U 7 NAJBOLJIH IGRAČA DANAŠNJICE: Danac šokirao - Đoković ga zvao na trening, a on ovako priča iza leđa!\nĐOKOVIĆ OSTAO U ČUDU, OVO GA NIKAD NISU PITALI; "Novače, najveći si, ali nas interesuje nešto drugo!"\nVITKA LINIJA I NOGE ZA MEDALJU! Jelisaveta Orašanin pokidala u malenom š...\nSIN ZVEZDINOG ASA OTIŠAO U AMERIKU! Nije prošao u Partizanu, pa se odluč...


Fortrade raspisuje oglas za poziciju Kundendienstmitarbeiter für deutsche Kunden. Za obavljanje ovog posla neophodno je dobro poznavanje jezika na kojem je oglas napisan. Ukoliko tekst oglasa ne razumete u potpunosti, savetujemo vam da razmislite da li je ovo pravi posao za vas.\nKako biste videli o kom oglasu je reč, kliknite na: Kundendienstmitarbeiter für deutsche Kunden


Kalendar 25/11/2010 Srbija Sport\nPočetna Strana Kalendar / Arhiva 25/11/2010\nSrpski teniser Novak Đoković kaže da zbog problema sa sočivima nije uspeo da pruži jači otpor protiv prvog igrača sveta, Španca Rafaela Nadala, koji je slavio sa 7:5, 6:2 u meču drugog kola Grupe A završnog Mastersa u Londonu\nSrbija i zvanično domaćin EP 2012.\nPredsednik Evropske rukometne federacije (EHF) Tor Liam i prvi čovek Rukometnog saveza Srbije (RSS) Velimir Marjanović potpisali su danas u beogradskom hotelu "Hajat" ugovor o organizaciji prvenstva Evrope za rukometaše 2012. godine\nVidić kandidat za tim sveta u izboru FIFA\nOdbrambeni fudbaler Mančester junajteda i srpske reprezentacije Nemanja Vidić u konkurenciji je, zajedno sa još 54 igrača, za najbolji tim sveta za 2010. godinu u izboru Svetske fudbalske federacije (FIFA)\nCSKA otpustio Vujoševića\nKako je iz ruskog košarkaškog giganta saopšteno, a prethodnih dana i na sva zvona najavljivano u medijima, moskovski CSKA je raskinuo ugovor sa Duškom Vujoševićem zbog serije loših rezultata ove sezone u Evroligi\nMiličić blistao u porazu (video)\nKošarkaši Orlanda savladali su Majami rezultatom 104:95 u derbi meču NBA lige\nSrna: Svaka čast 'grobarima'!\nKapiten Šahtjora Darijo Srna bio je oduševljen ponašanjem navijača Partizana posle sinoćnjeg poraza (0:3) od ukrajinskog prvaka u Ligi šampiona\nUEFA kažnjava Real zbog namernih kartona? (video)\nEvropska fudbalska unija (UEFA) razmotriće mogućnost da kazni igrače Real Madrida Ćavija Alonsa i Serhija Ramosa, zbog sumnje da su namerno izazvali dobijanje crvenih kartona u meču Lige šampiona protiv Ajaksa\nTrener Kluža lomio po Bazelu (video)\nJedna od najbizarnijih scena na terenima Lige šampiona odigrala se u Bazelu gde je gostovao rumunski Kluž, čiji je trener Sorin Kartu sablaznio prisutnu publiku lomeći sve oko sebe\nZimonjić i Nestor u polufinalu Londona\nSrpski teniser Nenad Zimonjić i Kanađanin Danijel Nestor obezbedili su plasman u polufinale završnog turnira sezone Masters kupa u Londonu u konkurenciji dublova\nEL: CSKA ponovo poražen, Prokom bolji od Himkija\nKošarkaši Armani Džinsa pobedili su večeras u Milanu ekipu moskovskog CSKA rezultatom 71:65 u meču šestog kola grupe D Evrolige\nĐoković izgubio od Nadala u Londonu (video)\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković poražen je večeras od Španca Rafaela Nadala rezultatom 2:0, po setovima 7:5, 6:2 u meču drugog kola grupe A završnog Masters turnira sezone


Učenici pokušali oboriti aplikaciju za učenje u izolaciji - Zanimljivost dana\nFoto: N.N. | Učenici pokušali oboriti aplikaciju za učenje u izolaciji\nN.N. 19.03.2020 00:15\nPrijetnja virusa kovid-19 nije šala, ali za kineske učenike zatvaranje škola u pogođenim dijelovima zemlje je dočekano s oduševljenjem, jer je to značilo produženi raspust. Naravno, to je značilo da ne mogu da provode vrijeme zajedno ili da napuštaju kuću, ali bar nisu morali da idu na svakodnevne časove u školu, a ono što im je najbitnije - nisu imali domaću zadaću.\nAplikacija takođe omogućava učiteljima i snimanje, tako da mogu da ostvare komunikaciju uživo sa studentima i učenicima. DingTalk zapravo radi savršeno i imao je veoma dobre ocjene 4,9/5,0 na AppleStore sistemu, ali onda je naišao talas negativnih recenzija koji je rejting aplikaciji spustio na 1,4. Djeca su se nadala da će ovom masovnom kampanjom primorati "Apple" da obriše aplikaciju jer ima negativne recenzije.\n"Nekako su ova mala nestašna djeca uspjela da sakupe dovoljno korisnika da daju loše ocjene aplikaciji. Desetine hiljada loših ocjena je preplavilo DingTalk, a neki od komentara koje su djeca ostavljala su bili više nego komični", napisao je novinar Vang Ksiujing, koji je pratio razvoj ove priče.


Magazin – InfoPortal\nAugust 11, 2017\tMagazin, Zanimljivosti Komentari isključeni za 9 OD 10 ŽENA SV**I ZA MINUTU: EVO ŠTO TREBA RADITI – OSTAT ĆETE BEZ TEKSTA !\n7. Povratna poruka Reakcije na seks i njihovo interpretiranje važno je 9 od 10 žena. “Pročitati” što partner osjeća i dati do znanja kako je njoj, razlog je za orgazam. 8. Kruženje Bez obzira radi li se o jeziku ili vrhu penisa, žene u ovoj anketi rekle su kako ...\nAugust 11, 2017\tZanimljivosti Komentari isključeni za Zaboravite G tačku: Dirajte je ovde i svr*avaće kao luda\nPreko 20 milijardi dolara vredan biznis: Halal ishrana osvaja Ameriku\nNovi svedok otkriva: Ko je zaista ubio Džona F. Kenedija?


Više od 300 studenata na ovom kineskom univerzitetu moraju da stanu ispred tableta kako bi se potvrdila njihova sličnost sa evidencijama u bazi podataka univerziteta, što znači da studenti neće moći da potpisuju svoje odsutne kolege.\nOvo je izum profesora ovog univerziteta Šena Haoa, a sistem prepoznavanja lica trenutno se koristi na šest njegovih predmeta.\n"Novi sistem štedi vreme i smanjuje opterećenje studenata. Od stotinu studenata ne uspe da prepozna tek jednog", rekao je Šen.\nNo, nisu svi tako oduševljeni. Neki korisnici društvenih mreža su veoma srećni što ovakva tehnologija nije postojala dok su oni bili studenti.


13/12/2016 - Radio Borovo 100,7 FM\nDaily archive for 13/12/2016\nPrijave za novogodišnje paketiće\nBy admin on 13/12/2016 / obaveštenja\nIz opštine Borovo obaveštavaju roditelje dece predškolskog uzrasta koja ne pohađaju dečji vrtić, da decu mogu prijaviti za dodelu novogodišnjih paketića u Opštini Borovo svakog radnog dana od 7,00 do 15,00 časova u periodu od 12. do 23.decembra. Prijava dece vrši se uz predočenje lične karte roditelja i zdravstvene iskaznice\nInfo plus 13.12.2016.\nBy admin on 13/12/2016 / vesti\nDanašnji krug pregovora predstavnika sindikata državnih službi i vladinog pregovaračkog tima završili bez dogovora. Drugo polugodište u osnovnim i srednjim školama počeće najverovatnije 16.januara, a ne kako je ranije bilo najavljeno 12.januara. Problem današnjice je iseljavanje stanovništva, posebno mladih i obrazovanih ljudi, kaže predsednik Opštinskog veća opštine Borovo Srđan Jeremić\nVukovarski Lionsi darovali slepe i slabovidne sugrađane\nPovodom katoličkog praznika Svete Lucije, zaštitnice slepih i slabovidnih osoba te akcije D-126 Hrvatska “1200 ruku – 1200 poklona” , svih 13 članova Lions kluba Vukovar predvođeni predsednicom kluba Kristinom Glumac uručili su prigodne poklon pakete članovima Udruženja slepih i slabovidnih osoba Vukovarsko – sremske županije, podružnice Vukovar. Inače, prvobitna\nMIlaković o izjavi državnog sekretara Glunčića\nZamenik gradonačelnika Vukovara iz redova srpske zajednice Srđan Milaković oglasio se povodom izjave državnog sekretara u Ministarstvu obrazovanja Matka Glunčića koji je rekao da su rezultati PISA istraživanja loši jer su u statistiku ušla deca s posebnim potrebama i nacionalne manjine Izjava državnog sеkrеtara Ministarstva obrazovanja o tomе da su\nPočetak drugog polugodišta 16.januara 2017.?\nDrugo polugodište za osnovne i srednje škole za sve učenike počeće 16. januara, a ne kako je planirano u četvrtak 12. januara, neslužbeno saznaje HRT. Ministar nauke i obrazovanja Pavo Barišić za HRT je rekao kako je pitanje početka drugog polugodišta otvorio na kolegijumu te da će se konačna odluka doneti krajem sedmice.\nIz Vodovoda grada Vukovara obaveštavaju potrošače da će noćas, sa utorka na sredu, 13. na 14.decembar, u vremenu od ponoći do 4 sata ujutro doći do prekida vodosnabdevanja zbog radova na pogonu za proizvodnju vode. Bez vode će u navedenom periodu ostati sledeća mesta: Vukovar, Borovo naselje, Lužac, Lipovača, Sotin, Borovo,\nUkupan broj poseta: 1559767


7. Prvi izveštaj o medvedima iz parka Belice\n9. Kontaktirajte udruženje\n... sajta: Zoran Mikan, Mirko Mikan Urednici sajta: Katica Spasić, Zoran Mikan Veterinar: Katica Spasić Redakcija časopisa: Dragoslav i Snežana Milovanović Adresa: ul.Aleksandra Belića, br.26, 11000 Beogra ...


Najbolje NBA petorke svih vremena: Srbin jedini predstavnik eks-Ju - BIGportal.ba\nNajbolje NBA petorke svih vremena: Srbin jedini predstavnik eks-Ju\n22 Maja, 2020 22 Maja, 2020 0231\nAmerički ESPN izabrao je idealne ekipe svih vremena za sve NBA klubove.\nSvoje mesto je u ovom prestižnom izboru našao i jedan srpski košarkaš, jedini predstavnik celog regiona.\nU pitanju je Predrag Stojaković koji se našao u najboljoj petorci Sakramento Kingsa svih vremena.\nOd srpskih košarkaša u ESPN-ovom projektu se pominje još samo Nikola Jokić, ali on nije u idealnih pet Denver Nagetsa.\n“Postoji dobra šansa da Jokić eventualno postane najbolji igrač u istoriji franšizea, ali tek mu je 25 godina”, obrazlažu svoju odluku iz ESPN.\nUmesto Jokića, prednost na poziciji centra dobio je Dikembe Mutombo kao član “Kuće slavnih” i jedna od kultnih ličnosti Nagetsa, najzaslužniji za čuvenu eliminaciju Sijetl Supersoniksa, tada prvog tima Zapada, u plej-ofu 1994. godine.\nEvo kako izgledaju ostale idealne petorke NBA timova\nStojaković je jedini predstavnik bivše Jugoslavije ali i cele Istočne Evrope. Od Evropljana su se našli još Dirk Novicki, Toni Parker, Rudi Gober, Riki Rubio, Mark Gasol, te Manu Đinobili kao jedini predstavnik ostatka sveta.\nDenver Nagets: Fet Lejver, Dejvid Tompson, Aleks Ingliš, Karmelo Entoni, Dikembe Mutombo\nDalas Meveriks: Derek Harper, Džejson Teri, Rolando Blekmen, Mark Agire, Dirk Novicki\nGolden Stejt Voriors: Stef Kari, Klej Tompson, Kevin Durent, Drejmond Grin, Vilt Čemberlen\nHjuston Rokits: Džejms Harden, Kalvin Marfi, Trejsi Mekgrejdi, Rudi Tomjanović, Hakim Oladžuvon\nL.A. Klipers: Kris Pol, Kavaj Lenard, Blejk Grifin, Elton Brend, Bob Mekadu\nL.A. Lejkers: Medžik Džonson, Džeri Vest, Kobi Brajant, Karim Abdul-Džabar, Šekil O’Nil\nMemfis Grizlis: Majk Konli, Toni Alen, Šarif Abdul-Rahim, Zek Rendolf, Mark Gasol\nMinesota Timbervulvs: Riki Rubio, Sem Kasel, Kevin Garnet, Kevin Lav, Karl-Entoni Tauns\nNju Orleans Pelikans: Kris Pol, Džru Holidej, Džamal Mešburn, Dejvid Vest, Entoni Dejvis\nOklahoma Siti Tander: Rasel Vestbruk, Džejms Harden, Kevin Durent, Pol Džordž, Serž Ibaka\nFiniks Sans: Stiv Neš, Kevin Džonson, Volter Dejvis, Čarls Barkli, Amari Stodemajer\nPortland Trejlblejzers: Demijen Lilard, Klajd Dreksler, Brendon Roj, Lamarkus Oldridž, Bil Volton\nSan Antonio Spars: Toni Parker, Manu Đinobili, Džordž Gervin, Tim Dankan, Dejvid Robinson\nSijetl Supersoniks: Geri Pejton, Gas Vilijams, Detlef Šremf, Šon Kemp, Džek Sikma\nJuta Džez: Džon Stokton, Pit Maravič, Adrijan Dentli, Karl Meloun, Rudi Gober\nThunder vs. SuperSonics\nThe winner gets the right to keep the franchise. Who ya got? 🤔 pic.twitter.com/2XPvkZ05RI\nAtlanta Hoks: Lu Hadson, Klif Hagan, Dominik Vilkins, Bob Petit, Al Horford\nBoston Seltiks: Bob Kuzi, Džon Havliček, Pol Pirs, Leri Bird, Bil Rasel\nBruklin Nets: Džejson Kid, Vins Karter, Džulijus Irving, Bak Vilijams, Bruk Lopez\nŠarlot Hornets: Kemba Voker, Del Kari, Glen Rajs, Leri Džonson, Alonzo Morning\nČikago Buls: Derik Rouz, Majkl Džordan, Skoti Pipen, Denis Rodman, Artis Gilmor\nKlivlend Kavalirs: Mark Prajs, Kajri Irving, Lebron Džejms, Leri Nens, Bred Doerti\nDetroit Pistons: Ajzea Tomas, Džo Dumars, Grent Hil, Ben Volas, Bob Lenijer\nIndijana Pejsers: Fredi Luis, Redži Miler, Rodžer Braun, Džordž Mekginis, Mel Denijels\nOne 7-game series for a trip to the Finals.\nDoes the @celtics' #AllTimeFive win or do the @chicagobulls play for another title?\nMajami Hit: Tim Hardavej, Dvejn Vejd, Lebron Džejms, Alonzo Morning, Šekil O’Nil\nMilvoki Baks: Oskar Robertson, Sidni Monkrif, Rej Alen, Janis Adetokumbo, Karim Abdul-Džabar\nNjujork Niks: Volt Frejzer, Erl Monro, Karmelo Entoni, Vilis Rid, Patrik Juing\nOrlando Medžik: Enferni Hardavej, Nik Anderson, Trejsi Mekgrejdi, Dvajt Hauard, Šekil O’Nil\nFiladelfija 76ers: Alen Ajverson, Hal Grir, Džulijus Irving, Čarls Barkli, Vilt Čemberlen\nToronto Reptors: Kajl Lauri, Demar Derozan, Vins Karter, Kavaj Lenard, Kris Boš\nVašington Vizards: Džon Vol, Erl Monro, Gas Džonson, Elvin Hejz, Ves Anseld\nShaq vs. @shaq with a trip to the Finals on the line.\nDo the @miamiheat or the @orlandomagic win the 7-game series? #AllTimeFive\n..Gde je Kim Džong Un?\nVeliki obrt – najtraženiji napadač Evrope promijenio odluku\nPočela posebna sjednica Skupštine o Rezoluciji\nCitroen predstavio specijalni C1 JCC+\nPoznato koji svetski lideri će biti pozvani na paradu u Moskvi\n“Odmah ukinuti mjere reciprociteta”


Telo Senijada Lakača, čiji je nestanak prijavljen u utorak, 27. oktobra, u 17.40 časova, pronašli su sinoć oko 21.00 čas pripadnici gorskih službi spasavanja, prenosi Srpskainfo.\nU akciji traženja učestvovali su i pripadnici Jedinice za specijalističku podršku MUP Srednjobosanskog kantona, policijski službenici Policijske stanice Bugojno, meštani i porodica.\nNa mestu gde je pronađeno telo policijski službenici vrše uviđaj, nakon kojeg će pripadnici GSS Bugojno evakuisati telo iz teško pristupačnog područja.


Вести - Страница 48 од 57 - Општина Бајина Башта\nU Bajinoj Bašti, povodom obeležavanja Dana planete Zemlje, 22. aprila 2016. godine, sprovedena je akcija čišćenja.\nAkcija je realizovana u okviru Projekta “Upravljanje čvrstim otpadom u prekograničnim ruralnim i obalnim područjima jugoistočne Evrope”, a koji se inplementira od strane Stalne radne grupe za ruralni razvoj (SWG) i NALAS-a, uz podršku GIZ Otvorenog regionalnog fonda za jugoistočnu Evropu-Modernizaciju komunalnih usluga (ORF MMS) i Vlade Švajcarske.\nOpštinska uprava opštine Bajina Bašta animirala je škole i nevladin sektor, tako da su u akciji učestvovali predškolci Dečijeg vrtića Neven, đaci osnovnih škola “Sveti Sava” i “Rajak Pavićević”, Tehnička škola i Gimnazija “Josif Pančić”, Kancelarija za mlade, Odred izviđača Bajina Bašta, predstavnici Zelenog saveta i edukatori Opštinske uprave, ukupno oko 100 volontera.\nOsveženje za učesnike u akciji obezbedilo je JP Nacionalni park “Tara”.\nU okviru akcije, aktivisti su prikupili oko 10 m³ ili oko 2 tone suvog otpada, uglavnom papira, kartona, plastike i plastične folije. Čišćene su uglavnom manje divlje deponije u užem gradskom jezgru (zapušteni placevi u blizini škola, gradskog parka i reke Rače). Prikupljeni otpad transportovali su radnici JKP “12. Septembar”.\n01/05/2016 in Zeleni Savet\tComments (0)\nJavna nabavka 6/2016\nJavna nabavka male vrednosti broj JN br. 6/2016\nIzrada idejnog rešenja, projekta za građevinsku dozvolu i projekta za izvođenje za izgradnju bujične pregrade i regulaciju reke Rače\n20/04/2016 in Javne nabavke, Javne nabavke 2016\nJavna nabavka male vrednosti broj JN br. 4/2016\nNabavka dobara- nabavka električne energije za potpuno snabdevanje\n11/04/2016 in Javne nabavke, Javne nabavke 2016\nOBAVEŠTENjE za poreske obveznike o reprogamu duga\nOpštinska uprava opštine Bajina Bašta, na osnovu člana 10. Zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji ( „Službeni glasnik RS“ broj 15/2016) obaveštava poreske obveznike da mogu podneti zahtev za odlaganje plaćanja dugovanog poreza na rate koji je dospeo za plaćanje na dan 4. mart 2016. godine i koji je kao takav evidentiran u poreskom računovodstvu Službe za naplatu i kontrolu javnih prihoda, a gde iznos glavnog duga ne prelazi 2.000.000 dinara.\nZahtevi se mogu podneti od 1. aprila 2016. godine do 4. jula 2016. godine, na pisarnici Opštinske uprave Bajina Bašta i u kancelariji br. 16 i 23. Službe za naplatu i kontrolu javnih prihoda.\nPoreskim obveznicima koji steknu pravo na plaćanje dugovanog poreza na rate u skladu sa navedenim zakonom, i redovno izmiruju rate dospelih obaveza koje su odložene, kao i tekuće obaveze u skladu sa Zakonom, otpisuje se kamata na dug koja se odnosi na dugovani porez plaćen u tom periodu, po isteku svakih 12 meseci, do izmirenja tog duga u potpunosti.\nUkoliko poreski obveznik i pre isteka roka plaćanja dugovanog poreza na rate u skladu sa ovim Zakonom isplati dugovani porez u potpunosti, poreskom obvezniku se otpisuje celokupna kamata na taj dug.\nVisina referentne kamatne stope koja se primenjuje tokom reprograma je 4.25% (važi od 11.02.2016.godine) a može i link\nSlužbe za naplatu i kontrolu javnih prihoda\n01/04/2016 in Najnovije vesti\tComments (0)


Ambiciozne i poduzetne osobe za - Mali oglasi Biznis i zaposlenje\nMali oglas: Ambiciozne i poduzetne osobe za...\nAmbiciozne i poduzetne osobe za timski posao trazimo (s podrucja cele bivse YU, te iz zemalja EU, USA, CA & AU). Strucna edukacija te stalna podrska uz rad osigurani. Zarada uz stalan mesecni rast, isplate u evrima. http://www.noni-wellness.biz\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20060305192501\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20060305192501\t/\nSlični mali oglasi - bivse, zemalja, podrucja, osobe, poduzetne, timski, trazimo, posao


Politika\t21.08.2019 12:03\nUz dramu 'Kralj Petar Prvi' Petra Ristovskog i tragikomediju 'Delirijum tremens' Gorana Markovića, u poslednjih nekoliko sati do isteka roka na konkursu Akademije filmske umetnosti i nauke (AFUN) za srpskog kandidata za američkog Oskara, sinoć do 24 časa, prijavljena su još tri filma.\nKako je Tanjugu rekao generalni sekretar AFUN-a Mirko Beoković, to su dokumentarac „Slučaj Makavejev ili proces u bioskopskoj sali” Gorana Radovanovića, film „Reži” Koste Đorđevića i nagrađivano ostvarenje Ognjena Glavonića „Teret”.\nSvi filmovi, prema rečima Beokovića, ispunjavaju formalne uslove da budu prihvaćeni, što znači da većinsko učešće u autorskoj i glumačkoj ekipi imaju ljudi sa srpskim državljanstvom ili prebivalištem u Srbiji.„Konačnu odluku o našem kandidatu za nagradu Oskar doneće polovinom septembra specijalna komisija AFUN-a koja broji 24 člana. To su nova pravila Američke akademije za film i nauku”, kazao je Beoković.\nIstorijski spektakl „Kralj Petar Prvi” Petra Ristovskog govori o nekim od najtežih trenutaka u modernoj srpskoj istoriji, s početka Prvog svetskog rata.\nFilm Gorana Markovića „Delirijum tremens” je priča o slavnom glumcu koji pomoću alkohola pokušava da izdrži ogroman pritisak života i rada.\nFilm „Slučaj Makavejev ili proces u biskopskoj sali” istražuje poziciju umetnika u socijalističkoj Jugoslaviji i usredsređuje se na političku i društvenu klimu u kojoj je sa javnih govornica i pod pokroviteljstvom Komunističke partije osuđivan film „Misterije organizma”.\nOstvarenje „Reži” prati jedan dan u životu tinejdžerke, u kojem sve što je izgledalo kao luda i vesela avantura polako prerasta u noćnu moru sa ožiljcima za ceo život.\nFilm „Teret” prati vozača kamiona koji tokom NATO bombardovanja Srbije 1999. prevozi njemu nepoznati teret sa juga zemlje do Beograda, leševe ubijenih na Kosovu.


Državljanima Republike Srbije je potrebna viza za ulazak u SAD. Viza se ne može dobiti na graničnim prelazima SAD. Informacija o postupku podnošenja zahteva za vizu i potrebnim dokumentima se može dobiti na sajtu Ambasade SAD u Beogradu. www.belgrade.usembassy.gov\nPre ulaska u SAD neophodno je popuniti fomular I94 (bele boje). Ukoliko putujete u SAD vazdušnim putem, navedeni formular se može dobiti i u avionu. Formular sadrži dva dela, jedan o dolasku i drugi o izlasku iz SAD. Službenik američke pogranične službe će, nakon pasoške kontrole, zadržati deo formulara koji se odnosi na ulazak. Deo formulara koji se odnosi na izlazak iz SAD će vam biti vraćen zajedno sa pasošem. Ukoliko putujete poslovno ili turistički u SAD, na isečku formulara, koji se odnosi na povratak, biće upisan datum do kada najduže možete ostati u SAD. Veoma je važno da navedeni izlazni isečak formulara I94 čuvate sve vreme tokom boravka u SAD. Isti se vraća prilikom izlaska iz SAD i predstavlja dokaz da ste napustili SAD. Ukoliko isti izgubite, veoma je važno da nestanak prijavite američkim imigracionim organima. Više informacija u vezi sa formularom I94 možete naći na sajtu američkih imigracionih vlasti: www.usimmigrationsupport.org\nPrilikom ulaska u SAD, uobičajeno je da vas službenik pogranične službe upita o razlozima dolaska, lokaciji i dužini planiranog boravka u SAD. Važeća američka viza nije apsolutna garancija da će vam ulazak u SAD biti odobren, odnosno, postoji mogućnost da vam već izdata viza bude otkazana. Službenik pogranične službe može uskratiti ulazak stranom državljaninu u SAD, i pored posedovanja američke vize, ukoliko utvrdi da postoje razlozi za to.\nTakođe, prilikom ulaska u SAD neophodno je popuniti i carinski formular koji se predaje službeniku američke carinske službe. Unošenje hrane, alkohola i proizvoda biljno-životinjskog porekla je veoma restriktivno. Unos lekova ili medikamenata za ličnu upotrebu za period boravka do 90 dana je dozvoljen, ukoliko se isti ne mogu nabaviti u SAD. Pri tome, treba imati u vidu da se ne mogu unositi lekovi ili medikamenti koji su striktno zabranjeni od strane nadležnog američkog organa (Food and Drug Administration). Informaciju o proizvodima čije je unošenje u SAD zabranjeno ili ograničeno možete naći na:www.cbp.gov/xp/cgov/travel/clearing/restricted/\nUkoliko ste dvojni državljanin, R.Srbije i SAD, upozoravamo vas da prema američkom zakonu, državljani SAD mogu da prilikom ulaska ili izlaska iz SAD koriste isključivo američku putnu ispravu.\nIako posedovanje polise zdravstvenog osiguranja nije uslov za ulazak u SAD, preporučujemo vam da istu imate s obzirom da su cene zdravstvenih usluga u SAD veoma visoke. Samo pregled kod lekara može da iznosi od 60 do 150 dolara. Potrebno je imati u vidu da Ambasada i konzulati Srbije u SAD ne mogu da pomognu ili plaćaju eventualne troškove zdravstvenih usluga.\nU SAD se mogu koristiti sve vrste kreditnih kartica (Visa, Master Card, American Express). Unošenje novca u gotovini u iznosu od 10,000 dolara i više je neophodno prijaviti prilikom ulaska u SAD. Menjačnice su veoma retke i iste se mogu naći uglavnom na aerodromima i u većim hotelima. Stoga ukoliko planirate put u SAD i želite da ponesete deo novca u gotovini, savetujemo vam da isti, pre puta, zamenite u američke dolare.\nKućni ljubimci se mogu unositi u SAD i tom prilikom nadležni organi mogu zatražiti veterinarsko uverenje za pse ili mačke. Takođe, isti mogu biti podvrgnuti zdravstevnoj kontroli o trošku vlasnika. Psi moraju biti vakcinisani protiv besnila najmanje 30 dana pre ulaska u SAD, izuzev mladunaca ispod tri meseca starosti. Vakcinisanje protiv besnila za mačke nije potrebno. Sve ostale životinje će biti prekontrolisane ili stavljene u karantin pre ulaska u SAD. Više infomacija o unošenju kućnih ljubimaca ili životinja možete naći na sajtu američkih pograničnih organa: www.cbp.gov\nU SAD je prisutan kriminal u većini gradova, tačnije, u određenim delovima gradova koji se smatraju manje bezbednim. Stoga savetujemo dražvljanima Republike Srbije da, ukoliko je moguće, izbegavaju mesta i područja koja su nedovoljno bezbedna. Posebno skrećemo pažnju na kriminal u vezi sa drogom koji je značajno prisutan u američkim saveznim državma uz granicu SAD sa Meksikom. U pitanju su sledeće države: Kalifornija, Teksas, Novi Meksiko i Arizona.\nU slučajevima neprijatnih događaja, potrebno je odmah kontaktirati policiju na telefon 911. Pored obavezne prijave policiji, savetujemo vam da kontaktitare nadležno diplomatsko-konzularno predstavništvo Republike Srbije u SAD.\nPotrebno je imati u vidu da SAD mogu biti meta terorističkih napada. Aktuelne informacije u vezi sa terorizmom, kao o korisne informacije u vezi sa potovanjem u SAD povodom bezbednosnih mera koje američki organi preduzimaju možete naći na:www.tsa.gov/travelers/index.shtm\nPRIRODNE NEPOGODE I KLIMA\nSezona uragana u južno-istočnim američkim državama traje od juna meseca do kraja novembra. Aktuelnu informaciju u vezi sa uraganima možete dobiti na sajtu Nacionalnog centra za uragane: :www.nhc.noaa.gov\nSuva i veoma topla klima u Kaliforniji je često uzrok pojave šumskih požara koji mogu veoma brzo da se šire, posebno u uslovima snažnog vetra. U tom slučaju je potrebno pratiti informacije lokalnih vlasti i medija.\nPrema američkom zakonu, državljanima SAD, kao i stranim državljanima na boravku u SAD, je zabranjeno putovanje na Kubu. Zkonom su predviđeni slučajevi kada je to moguće i to uz odgovarajuće odobrenje američkih vlasti. Takođe, zabranjen je unos svih vrsta proizvoda i publikacija Kube u SAD.\nKupovina i konzumiranje alkohoola je regulisano zakonima saveznih američkih država. Najveći broj država zabranjuje kupovinu ili konzumiranje alkohola licima mlađim od 21 godine.


Foto: Tanjug | Penzionisani pukovnik o padu aviona: Ružno je reći ljudska greška\nN.N. 26.09.2020 14:21\nJuče su u padu srpskog vojnog aviona poginula dvojica pilota, major Dejan Krsnik i kapetan prve klase Zvonko Vasiljević.\nO mogućim uzrocima se govorilo u "Jutru" TV Prve.\nPukovnik u penziji Zoran Biserčić, gost jutanjeg programa, na pitanje da li se iz njegovog iskustva može reći šta bi mogao da bude uzrok tragedije, a šta nikako nije moglo da bude, kaže:\n"Uzroci pada se utvrđuju, to rade vrlo stručne komisije. Uvek se formiraju dve ili više. Koji su mogući uzorci - mogu biti kvar aviona, može biti neki postupak, kao i kod saobraćajnih nesreća. Sigurno ne može biti da je avion poleteo neisparavn", kaže on i dodaje:\n"Nama je stategijski pristup održavanje aviona koje ima nekoliko nivoa. Avion se održava tokom cele godine. Nakon 50 sati leta se rastavlja i mora biti izvršen pregled i oko 20 ljudi mora da potpiše taj pregled da bi taj avion bio za upotrebu. Nama je prevencija otkaza težište. Nije moguće planirati avion na kom nije izvršen pregled posle upotrebe. Taj pregled je mnogo složeniji posle, nego pre upotrebe. Vrše se složeni radovi, a samo avion na kom je utvrđeno ispravno stanje posle upotrebe može da se koristi i planira. Osam lica mora da potpiše pregled".\nOn navodi da avion nije star, ali i da avion može biti "ispravan ili neispravan".\n"Što se tiče ovog aviona, on je zadnji u seriji", kaže.\n"Kad se radi remont i produženje vremensko, radi se o konstrukciji, gleda se da li ima korozije... Taj vremenski resurs je kategorija koja nije toliko bitna na Zapadu", dodaje.\nKako navodii, ne postoji ljudska greška.\n"Jednostavno splet okolnosti, desi se. Toliko je rizičan posao da postoji hiljadu faktora. Pilot u sletanju preko 3.000 pogleda očima mora napraviti. Jako je ružno reći greška i ljudski faktor. Ne može svako da leti na vojnom avionu", kaže on.


Tanjug 13. septembra 2019. 08:50\nBARSELONA – Zagovornici nezavisnosti Katalonije napali su četvoro novinara španskih medija tokom protesta ispred regionalnog parlamenta u Barseloni, pokazuju snimci objavljeni dan kasnije, kada je te događaje osudila i špansko udruženje novinara.\n„Agresija predstavlja neprihvatljivi napad na slobodu izražavanja i informisanja, temelja demokratije. Ovi novi napadi na novinare potvrđuju da se u Kataloniji slobodno izveštavanje suočava sa velikim ograničenjima“, izvestila je u četvrtak Španska federacija novskih udruženja (FAPE).\n„Taj protest i ta grupa ljudi nisu bili deo organizovanog programa nacionalnog dana Diade. Oni nemaju veze s organizatorima“, rekao je bivši predsednik katalonske vlade Artur Mas gostujući na javnoj televiziji RTVE i osudio napad na novinare.


ZAKON O BEZBEDNOSTI HRANE: Izmenama Zakona i donošenjem odgovarajućih podzakonskih akata biće stvoreni uslovi da registrovana poljoprivredna gazdinstva svoje proizvode i prerađevine prodaju na samom imanju. Osim na kućnom pragu, hranu će moći da prodaju i na pijacama, gde su do sada, kao poluproizvod, mogli da nude samo sir i kajmak\nRegistrovana seoska domaćinstva uskoro će moći da prodaju proizvode i prerađevine na samom imanju. Resorno Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede najavljuje izmene Zakona o bezbednosti hrane ("Sl. glasnik RS", br. 41/2009) i donošenje pravilnika koji će to omogućiti. Proizvođači su zadovoljni, jer bi to trebalo da im donese veću zaradu.\nDomaće kobasice, pršuta, kajmak, ajvar, džem, vino, kiseli kupus, osim u registrovanim radnjama, za nekoliko meseci moći ćemo da kupujemo i na registrovanim gazdinstvima. I za kupce i za proizvođače višestruka korist.\n"Svakako je ušteda vremena, troškova. Ovaj zakon će nama dobro doći da svi naši kupci, sadašnji i potencijalni, mogu da dođu u gazdinstvo, mogu da vide sam proces proizvodnje, mogu da probaju i kupe ono što im se svidi", kaže proizvođač džema Gordana Petrović.\n"Ne smete da se igrate kupcem i ne smete da se igrate hranom, to je ipak i veća odgovornost nego kada prodajete poluproizvod, jer vi jednostavno izvedete goveče tamo na klanicu i više vas ništa ne zanima, ali opet, tu je najmanja zarada, najmanja dobit. Ovde ćemo, ipak, imati tu dodatu vrednost", navodi poljoprivrednik iz Krive Reke kod Užica Radovan Stojanović.\nOsim na kućnom pragu, hranu će moći da prodaju i na pijacama, gde su do sada, kao poluproizvod, mogli da nude samo sir i kajmak.\n"Predviđeno je da registrovana poljoprivredna gazdinstva prodaju proizvode na lokalnom tržištu, na, da kažem, lokalnoj pijaci, a ne da proizvođač iz Leskovca svoje proizvode prodaje u Subotici i obrnuto", kaže savetnik za bezbednost hrane u Ministarstvu poljoprivrede Nenad Dolovac.\nProizvođači će u pravilnicima, koji se pripremaju, dobiti uputstva i smernice za proizvodnju hrane.\n"Veoma je važno reći da su subjekti u poslovanju sa hranom, proizvođači, apsolutno odgovorni za hranu koju stavljaju na tržište. Ministarstvo poljoprivrede zajedno sa Ministarstvom zdravlja zaduženo je za kontrolu, zajedno sa njihovim inspekcijskim službama, za kontrolu bezbednosti proizvoda", rekao je Dolovac.\nDržava će domaćinstvima pomoći sa 50 odsto novca za opremu za preradu mleka, mesa ili grožđa, dok će za siromašna područja izdvajati 15 odsto više.\nIzvor: Vebsajt RTS, Ivana Miljković, 24.07.2017.


POČETNA / IZDAVAŠTVO\nElis H. Igli, Linda L. Karli: KROZ LAVIRINT\nPrevod: Tatjana Popović\nGrafičko oblikovanje: Borut Vild\nObim: 357 str.\nPoruči izabrane knjige\nKnjiga KROZ LAVIRINT: ISTINA O TOME KAKO ŽENE POSTAJU LIDERKE predstavlja značajan doprinos psihološkom razmatranju problema liderstva. Autorke E. Igli i L. Karli kroz sistematičan, jasan i relevantan pregled studija iz oblasti rodne ravnopravnosti i liderstva istražuju zašto je put žena ka liderskim pozicijama i dalje popločan preprekama. Ova praktična knjiga daje odgovore na važna pitanja kao što su: Da li ljudi imaju otpor prema ženskom liderstvu? Da li su muškarci zaista prirodni lideri? Da li same organizacije postavljaju prepreke razvoju ženskog liderstva? Da li stereotipi i predrasude još uvek ograničavaju žene? Fenomen liderstva je razmatran iz istraživačkog ali i svakodnevnog ličnog iskustva liderki i stoga je od velikog značaja za popularizaciju tema socijalne psihologije i za osvešćivanje predrasuda i diskriminacije prema liderkama.\nElis H. Igli je redovna profesorka, šefica katedre za psihologiju i predsednica kolegijuma Džejms Padila za umetnost i nauku na Univerzitetu Nortvestern (James Padilla Chair of Arts and Sciences at Northwestern University) i naučna saradnica na mnogim univerzitetima. Doktorirala je na Univerzitetu Mičigen. U svom istraživanju i pisanju se uglavnom bavi proučavanjem roda, stavova, predrasuda, kulturnih stereotipa i liderstva. Pored brojnih stručnih časopisa i zbornika koje je priredila, E. Igli je autorka dve knjige: Razlike među polovima u socijalnom ponašanju: tumačenje društvene uloge (Sex Differences in Social Behaviour: A Social Role Interpretation ) i Psihologija stavova (The Psychology of Attitudes), zajedno sa Šeli Čejkin [Shelly Chaiken]). Ko-urednica je četiri knjige, uključujući Psihologiju roda (Psychology of Gender).\nLinda L. Karli, vanredna profesorka na katedri za psihologiju na Velsli koledžu (Wellesley College). Doktorirala je u oblasti socijalne psihologije na Univerzitetu Masačusets u Amherstu. Svoja trenutna istraživanja je usmerila na rodnu diskriminaciju i izazove s kojima se žene suočavaju u stručnim oblastima. Aktivna je u stručnim organizacijama u oblasti psihologije i menadžmenta i članica je upravnog odbora Društva za psihologiju žena. Na Velsliju predaje na kursevima za organizacionu i primenjenu psihologiju. Takođe je pokrenula i vodila radionice za obuku o rodnoj raznolikosti i pregovaranju, kao i radionicama za rešavanje konflikta za liderke, i držala predavanja o rodu i rodnoj raznolikosti za različite poslovne, akademske i druge organizacije.


Marširao, marširao, Vulin padobranac | Prenosimo\nPočetna strana > Prenosimo > Marširao, marširao, Vulin padobranac\nnedelja, 16. decembar 2018.\nDA LI MINISTAR ODBRANE ALEKSANDAR VULIN IDE U ČESTE OBILASKE SPECIJALNE BRIGADE I NjENIH DELOVA, KAO I ELITNE FORMACIJE VOJNE POLICIJE "KOBRE" ZATO ŠTO IH VOLI I CENI? MOŽDA JE REČ O "BORBI ZA KOSOVO"? ILI ĆE BITI DA JE U PITANjU NEŠTO DRUGO – NAPUŠTANjE VOJSKE I PRELAZAK SPECIJALACA NA BOLjE PLAĆENA MESTA U ŽANDARMERIJI\n"Pripadnici niškog 63. padobranskog bataljona, u okviru redovnih planiranih aktivnosti, izveli su kondicioni marš u dužini od 20 kilometara u urbanim uslovima u rejonu grada Niša, u kome je učestvovao i ministar odbrane Aleksandar Vulin", saopštilo je Ministarstvo odbrane. To su preneli gotovo svi mediji a da se niko nije zapitao čemu sve to i po kojim vojnim propisima i pravilima. Niko nije pitao ni da li je Vulin, osoba oslobođena služenja vojnog roka, zaista pešačio svih 20 kilometara sa vojnicima ili je tamo bio samo za kamere Zastava filma. On je, doduše, imao i dva tandem-skoka sa padobrancima-veteranima u Lisičijem jarku zato što je Ministarstvo dalo određena sredstva da za njihov godišnji skup, pa su mu se oni na taj način odužili.\n"Marš je bio prilika da se u izazovnim vremenskim uslovima proveri nivo osposobljenosti pripadnika 63. padobranskog bataljona, a uz poštovanje svih kondicionih normi u Vojsci Srbije. Marš je realizovan u propisanom vremenu koje iznosi pet kilometara na čas tokom kompletne staze", navedeno je u saopštenju.\nGledajući snimke objavljene na sajtu Ministarstva odbrane, tzv. marš je izveden po mraku u noći sa subote na nedelju, praktično "šetnjom" specijalaca ulicama Niša. Na maršu oni nose šešire, a šlemovi su im zakačeni napred na grudima, dok Vulin i komandantska svita idu nonšalantno u sredini.\nPošto formulaciju "marš u urbanim uslovima" dosadašnja vojna nauka i strategija u Srbiji ne poznaju, niti je izvođen na taj način, pogotovo ne na 20 kilometara, pitanje je šta stoji iza svega toga osim samoreklamerstva i samopromocije Vulina i onih koji mu se dodvoravaju – novog komandanta Specijalne brigade, novoproizvedenog brigadnog generala Miroslava Talijana, komandanta Kopnene vojske general-potpukovnika Milosava Simovića, a ima i onih koji tvrde da je svim tim rukovodila "nevidljiva ruka" državnog sekretara Ministarstva odbrane penzionisanog generala Aleksandra Živkovića, nekadašnjeg komandanta Specijalne brigade, čoveka koji je radni vek proveo u uniformi, a sad se "ističe" oblačeći u svim prilikama istu parauniformu kao i Vulin.\n"Šetali" su tako padobranci niškim ulicama 20 kilometara, navodno kondicioni marš od 20 kilometara, a da ni sami nisu znali zašto. Jer, kako tvrde specijalci, kondicioni marš se izvodi na terenu na 10 kilometara, a ovaj sad je i duplo duži i izaziva tri puta veće opterećenje, pošto je kilometar po asfaltu ili kaldrmi ekvivalentan 3 do 3,2 kilometra na terenu. Jedini cilj, dakle, bio je dril da se padobranci "prizovu pameti", ali ne zbog nečeg na bataljonskom, nego na višem nivou, rekao je za "Vreme" jedan bivši oficir specijalnih jedinica koji u svojoj karijeri nije čuo za "marš u urbanim uslovima". On objašnjava i da je, sa borbene tačke gledišta, taj marš ravan samoubistvu, jer ne mogu da se poštuju osnovna pravila zaštite jedinice (prethodnica, obezbeđenje bokova, obezbeđenje začelja).\n"Od kondicionog marša po asfaltu vojnici mogu samo da podbiju tabane, da posle idu kod lekara i dobiju poštedu", konstatuje ovaj sagovornik.\nPošteda je "čarobna" reč koju je izgovorio predsednik Srbije i Vulinov "vrhovni komandant" Aleksandar Vučić, kada je na proslavi Dana Vojske Srbije 23. aprila rekao:\n"Neće moći više da se dogodi da generalna inspekcija dođe u jednu od najvažnijih brigada i da je polovina vojnika na poštedi zato što ne mogu da prođu test fizičke pripremljenosti. Tražićemo više ozbiljnosti i odgovornosti."\nOni koji prate događanja u Vojsci, odmah su saznali da je Vučić mislio na Specijalnu brigadu čije sedište je u Pančevu, a 63. padobranski bataljon iz Niša joj je sastavni deo. Zašto je Vučić baš njih prozvao, a ne i ostale jedinice, koje su u još lošijem stanju, pogotovo što se popunjenosti tiče, ostalo je nejasno.\nUglavnom, posle "kondicionog marša u urbanim uslovima" Vulin se obratio i učesnicima, koji su strojevim korakom morali da uđu u kasarnu (još jedna od potpunih besmislica), i "pohvalio" ih rečima da je "imao priliku da se lično uveri u visok nivo njihove fizičke pripremljenosti, izuzetan nivo obučenosti i ono što je najvažnije i ono što odlikuje našu Vojsku – izuzetno visok moral, rešenost da se zemlja čuva i da se sprovode svi zadaci". Poručio im je i da će se "u narednom periodu posebna pažnja usmeravati na obuku, naročito specijalnih jedinica, na povišenje nivoa fizičke pripremljenosti čitave naše vojske, kao i na dalje unapređenje njihovog materijalnog položaja".\nE, taj materijalni položaj, to je suština onoga što Vulin i vojni vrh prećutkuju, a praktično se dešava – pripadnici Specijalne brigade žele da iskoriste mogućnost da, bez ikakvih problema i nepotrebnih procedura, pređu u Žandarmeriju: em veće plate i bolji status (pored ostalog i status "ovlašćenog službenog lica" koji daje neslućene mogućnosti za rad u noćnim klubovima i restoranima), em puno bolja organizacija rada i manje ponižavanja.\nU Žandarmeriji je, naime, tokom poslednjih pola godine oko 220 pripadnika dobilo rešenja o penzionisanju, mimo svoje volje ili su pak poslušali "sugestiju" da im je bolje da na to pristanu. Kriterijumi za penzionisanje nisu poznati. Neki "zlonamerni" kažu da je zbog odbijanja da to uradi komandant Goran Dragović smenjen jer je štitio te "ratne kadrove", ili one "nepodobne". Uglavnom, Žandarmerija je zbog toga ostala i bez dela komandnog kadra.\nČinjenica je da su posle saznanja da Žandarmeriji nedostaju ljudi, a posebno u niškom odredu, pripadnici 63. brigade podneli zahtev za prijem. Pošto za prelazak iz jednog u drugi državni organ ne treba konkurs, radi se o jednostavnom preuzimanju. Potrebne kvalifikacije imaju, a Žandarmeriji je bitno da dobiju kvalitetne i obučene ljude koji ne treba da prolaze ni selektivnu, a pogotovo ne specijalnu obuku. Krug je tako zatvoren i svi su na dobitku, osim Vojske i Vulina, sa sve njegovim "vrhovnim komandantom", jer Žandarmerijom, kao delom MUP-a, po zakonu komanduje premijerka Ana Brnabić.\nPosle molbi u Nišu za prelazak iz jedne državne službe u drugu, krenuli su i drugi, pa je verovatno zato Vulin i otišao nedavno u Pančevo, da održi "motivacioni govor" u sedištu Specijalne brigade.\n"Specijalna brigada je naša najelitnija i najobučenija jedinica. Ona je spremna da izvrši svako naređenje našeg državnog rukovodstva i vrhovnog komandanta i u potpunosti možemo da se oslonimo na nju. Srbija može da se osloni na Specijalnu brigadu i njenu spremnost da brani naš narod i naš način života bez obzira gde je on ugrožen… U narednom periodu još više ćemo uložiti u sve ono što je potrebno Specijalnoj brigadi da bude na visini zadatka, da odgovori na svaki izazov i potrebu. Već smo obezbedili poboljšanje materijalnog statusa svih pripadnika Specijalne brigade u skladu s naređenjem vrhovnog komandanta, a od iduće godine očekujemo još jedno povećanje plata od devet procenata. Sve to će značajno uticati na kvalitet života svih naših pripadnika, a posebno pripadnika Specijalne brigade, što će uticati da oni i njihove porodice budu stabilni i sigurni", rekao je tada Vulin.\nKo je razumeo – razumeo. A ko mu je poverovao, teško je znati. Možda bi najbolji pokazatelj bio, kad bi bio dostupan javnosti, broj zahteva pripadnika Specijalne brigade za premeštaj u Žandarmeriju.\nVojska na bolovanju\nDa stanje u Vojsci nije kako treba, Vučić je potvrdio sredinom godine izjavivši kako je, kada je bilo povećanja borbene gotovosti, nakon zabrane ulaska oslikanog voza na Kosovo, veliki broj vojnika podneo zahtev za raskid radnog odnosa; oni su, tobože, kukavice. Predsednik Srbije tada je i indirektno napravio aluziju kako Srbi neće da se bore za Kosovo. Prethodno, na upozorenja Vojnog sindikata Srbije da dnevno u proseku pet oficira, podoficira i profesionalnih vojnika podnese zahtev za napuštanje službe, ni Vučić ni Vulin nisu reagovali.\nZona odgovornosti prema severu Kosova pripada Drugoj brigadi Kopnene vojske, sa sedištem u Kraljevu. Javna je tajna da je ta jedinica nepopunjena, ali da u svim planovima za vežbe stoji da je popunjenost sto odsto. Ono što je Vučić javno priznao potkrepljuju i neke činjenice, koje je prećutao, verovatno da ne ugrozi "borbenu gotovost". Ali, kad znaju strani vojni atašei – onda to više nije tajna. Tada je skoro trećina profesionalnih vojnika najavila raskid ugovora, druga trećina je već bila na bolovanju, a preostalih 33 odsto su bili vojnici sa iskustvom od Krajine do Kosova u proseku stari 45–47 godina i čekali su rešenja za penziju.\nKada je u leto prošle godine Inspektorat odbrane došao u Drugu brigadu, utvrdio je da je na bolovanju 300 ljudi. Mislilo se da je tamo stanje najgore i da zbog Kosova ljudi žele da se izvlače, a onda je Inspektorat otišao i u Specijalnu brigadu, i tek tamo zatekao stanje o kojem je i predsednik države morao da progovori.\nPristigli komentari (13)\nVlast, opozicija i duboka država - za šta služi Služba\nAleksandar Vučić i ruski PVO sistem - više od obmane\nO donacijama i neznanju vrhovnog komandanta\nRado ide Vulin u vojnike\n„Lazar“ se rodi – čudo tehnike, ili „budževina“ za mazanje očiju\nPredsednik nas gleda, ili sliku tvoju ljubim\nLakirovka u Nikincima - velike priče i skromna realnost\nKo je rekao S-300?\nDok se ministar Vulin i njegov "vrhovni komandant" junače po konferencijama za štampu bespilotne letelice špartaju uzduž i popreko nebom iznad Srbije\nČudesni svet trgovine oružjem - profit napred, ostali stoj\nPartijska vojska u akciji\nŠef države, partije i "vrhovni komandant"\nLukava predaja Krajine dugo i temeljno pripremana\nMatija Bećković:\t"Nije na prodaju!" - tu parolu treba najkrupnijim slovima ispisati preko Prokletija\nDavor Lukač:\tVlast, opozicija i duboka država - za šta služi Služba\nSrećko Pulig:\tRađanje fašizma iz krize kapitalizma\nDavor Lukač:\tAleksandar Vučić i ruski PVO sistem - više od obmane\nCvijetin Milivojević:\tDuhovna kolaboracija - teško breme "Narodnog Spasioca"\nCvijetin Milivojević:\tO Tarabićima, Vučiću i Nediću\nPeter Handke:\tIz arhive - Kada vas volim, to je moja krivica\nNemanja Rujević:\tSirota Srbija i dalje ima 17 svršenih studenata medicine godišnje na 100.000 stanovnika, dok bogata Nemačka ima tek 11\nNikita Bondarjev:\tOtvoreno pismo srpskim prijateljima - Srpska opozicija je samo reberendirana prozapadna Demokratska stranka, ne mogu da verujem tom „savezu bivših“\nSlobodan Antonić:\tGrađanski rat ili kome je do tuče neka ide u bokserski klub


Izložba radova dece iz borovskog vrtića u Pedagoškom muzeju u Beogradu - Radio Borovo 100,7 FM\nPovodom 20 godina postojanja Dečjeg vrtića Zlatokosa iz Borova 23.oktobra je u Pedagoškom muzeju u Beogradu otvorena izložba radova dece polaznika ovog vrtića. Otvaranju izložbe prisustvovalo je 32-oje dece iz Borova u pratnji direktorice i vaspitača te načelnika opštine Zorana Baćanovića.\n“Deo izloženih radova posvećen je obeležavanju 20 godina postojanja vrtića, a na njima su deca oslikavala sam vrtić. Drugi deo izložbe čine radovi na kojima su deca slikala Borovo i nosi naziv “Borovo u dečjim očima”, a ostali radovi nastajali su u okviru dečije likovne radionice koja su u DV Zlatokosa održava 19 godina. Kroz dečije radove smo želeli da prikažemo priču o našem vrtiću kroz ovih 20 godina. Sve radove naše dečice mi volimo da čuvamo, a prostora za to imamo”, rekla je prilikom otvaranja izložbe direktorica vrtića Radmila Latas.\nIdeja za uspostavljanje saradnje rodila se prošle godine prilikom posete direktorice i zaposlenih borovskog vrtića Pedagoškom muzeju, ističe kustos Nina Atlagić.\n“Ovo je mali korak, ali mislim da je veliki za ubuduće, i iskreno se nadam da ćemo i dalje sarađivati i proširivati našu saradnju. Ona za nas znači, pre svega, povezivanje sa našim narodom i sagledavanje života našeg naroda koji je sa druge strane granice, da vidimo kako oni tamo neguju našu tradiciju i kulturu, što je od izuzetne važnosti. Mi smo pedagoški, odnosno školski muzej koji sabira, čuva i pribira sve znanje kroz istoriju srpskog školstva i za srpske zemlje, tako da nam je od izuzetnog značaja svaki pomak i svaka borba za očuvanje naše tradicije i kulture”, rekla je Atlagićeva i dodala da radovi dece iz Borova odišu toplinom, verom i optimizmom.\nZa borovski vrtić i opštinu koja je njegov osnivač ovo je još jedan iskorak ka boljem povezivanju sa matičnom državom, istakao je načelnik Zoran Baćanović, koji je izložbu i službeno otvorio.\n“Ovo je prilika da se vidi kako naša deca čuvaju svoj identitet i kako čuvaju svoj duh. Ovo za nas puno znači budući da smo pripadnici srpske nacionalne manjine u republici Hrvatskoj koja je, na neki način, uvek u podređenom položaju u odnosu na većinski hrvatski narod. Svaka prava i iskrena podrška koja nam dolazi, dolazi iz naše matične zemlje Republike Srbije”, istakao je Baćanović.\nDobrodošlicu borovskim predškolcima poželeo je i direktor Pedagoškog muzeja Slobodan Vuksanović, naglasivši da će u ovom muzeju i u Srbiji uvek imati sigurnu luku i sigurnu kuću.\n“Pedagoški muzej u Beogradu osnovan je 1896. godine. Osnivač ove ustanove je Grad Beograd, a po svojoj prirodi pripada đacima iz cele Srbije i dijaspore jer zbog njih i postojimo. Muzej ima svoju stalnu postavku koja prati istoriju školstva u Srbiji od Ćirila i Metodija pa sve do današnjeg dana. U sklopu muzeja je i ova galerija u kojoj se smenjuju razne izložbe, a najviše se radujemo kada ovde izlažu deca”, kaže direktor Vuksanović.\nIzložba radova dece iz Dečijeg vrtića Zlatokosa u Pedagoškom muzeju u Beogradu biće otvorena naredne dve nedelje.\nU sklopu posete Pedagoškom muzeju i Beogradu deca iz DV Zlatokosa obišla su i Kalemegdansku tvrđavu.\nUkupan broj poseta: 1547196


Elita Cop tim – Elita Cop\nElita Cop tim\nMediji o Eliti Cop\nKompanija „ ELITA- COP“d.o.o. trenutno ima 350 zaposlenih. Menadžment kompanije sa timom stručnjaka i obučenim radnicima svih potrebnih profila, pruža podršku i razvija inovativna rešenja, u obavljanju sklopljenih poslova, sa ciljem što bržeg, kvalitetnijeg, i savremenijeg odgovora na zahteve klijenata. Takođe, pronalazi ekonomična rešenja koja su u skladu sa ekološkim normama.\nOvakav pristup poslovanju kroz zajednički dijalog između klijenata i „ ELITA- COP”d.o.o., doprineo je da kompanija beleži i na dalje postiže rezultate najvišeg kvaliteta.\nTim sa dugogodišnjim iskustvom, kao i projekti koji su iza nas, stvorili su sliku o „ ELITA- COP”d.o.o. kao pouzdanom partneru.\nVese Romić, direktor\nSEKTOR ZA IZVOĐENJE GRAĐEVINSKIH RADOVA\nSektor je sastavljen od tri operativne jedinice – tehničke pripreme, jedinice za rušenje građevinskih objekata i jedinice za izgradnju objekata (niskogradnja i visokogradnja) . Tim sektora za izvođenje radova čine licencirani inženjeri građevine, arhitekture, geodezije, mašinstva, elektrotehnike, lice odgovorno za bezbednost i zdravlje na radu, građevinski tehničari, i ostala kvalifikovana radna snaga (rukovaoci građevinskim mašinama, vozači teretnih vozila, zidari, tesari, armirači, pomoćni građevinski radnici). Obavljaju izvođenje radova u oblasti rušenja, kao i u oblasti zemljanih radova i radova niskogradnje, visokogradnje, izgradnju hala, magacina i poslovnih objekata.\nSektor je sastavljen od tri operativne jedinice – proizvodnja betona i separacija šljunka, reciklaža i laboratorija. Tim sektora za proizvodnju betona i separaciju šljunka čine licencirani inženjeri geologije, mašinske i elektro struke, laborant i ostala kvalifikovana radna snaga (električari, mašinisti, rukovaoci građevinskim mašinama, bravari, operateri, vozači mešalica za beton, pomoćni radnici). Prisustvo tehnologa za spravljanje betona je stalno. Fabrika raspolaže novom laboratorijom CONTROLS koja je pod patronatom IMS – a. Standardi koje koristi u svom rada su ISO 9001, ISO 14001 i OHSAS 18001.\nSektor je sastavljen od dve operativne jedinice – jedinice za finansijske poslove i jedinice za opšte, kadrovske i pravne poslove. Tim sektora za zajedničke poslove čine diplomirani ekonomisti – računovođe, kao i diplomirani pravnici. Sektor se bavi praćenjem ugovorenih projekata, evidentiranjem ulaznih i izlaznih faktura, kontaktom sa kupcima i dobavljačima, obradom podataka vezahih za proizvodnju betona i separaciju šljunka, kao i sve poslove koji se tiču kadrovskih pitanja.\nSEKTOR ZA GRAĐEVINSKU MEHANIZACIJU, TRANSPORT I ODRŽAVANJE\nSektor je sastavljen od tri operativne jedinice – jedinica za građevinsku mehanizaciju, jedinica za transport i jedinica za održavanje. Tim sektora čine diplomirani mašinski i saobraćajni inženjeri, rukovaoci građevinskim mašinama, dizaličari kranisti, dizaličari autodizalica, vozači teretnih motornih vozila, automešalica za beton, autopumpi za beton, mehaničari, bravari, električari.\nPreduzeće „ ELITA- COP“ d.o.o. osnovano je 2002. godine i vlasništvo je porodice Romić iz Zemuna.\nSinonim za „ELITA- COP“d.o.o. je rušenje objekata. Naša kompanija prepoznatljiva je po izvođenju ove vrste radova kako u zemlji tako i u regionu.\nPored toga ona je specijalizovano za zemljane radove i radove niskogradnje, visokogradnju, izgradnju hala, magacina i poslovnih objekata.\nMediji | Impresum | Kontakt


vremenska prognoza za pargu\nIliadis House Blue Sea Beach H\nKliknite na mapu za prikaz regija vremenska prognoza za pargu\nPretraga: vremenska prognoza za pargu Tekstovi\n• Ponudu preporučenih hotela i apartmana u Pargi pogledajte OVDE . Grad Parga je bez nedoumice jedan od najlepših gradova u Grčkoj. Grad je smešten na 68 km severozapadno od naselja Preveza i oko 50 km od mesta Igoumenitsa. Parga je grad koji izgrađen u obliku amfiteatra i bukvalno „udara“ u planine. Predstavlja idilično mesto za odmor koji kombinuje prelepe planine sa morem i ponosi se tradicionalnom arhitekturom sa starim popločanim ulicama, spomenicima, manastirima i raznovrsnim radnjama. Jedan od najznačajnijih lokaliteta grada Parge je srednjovekovni zamak iz 14. veka, koji je Sivota, Epir\nvremenska prognoza za pargu Objekti\nUtisci za: vremenska prognoza za pargu


Izmenjeno radno vreme - Kengur\nPoštovani kupci, na ovoj stranici možete pratiti sve informacije vezane za rad naših prodavnica i webshopa.\nKengur i vi – zajedno brinemo jedni o drugima i brinemo jedni za druge!\nZbog toga smo preuzeli sve neophodne mere kako bismo zaštitili naše zaposlene i kako bismo vam omogućili bezbednu kupovinu u Kengur objektima!\nNaš webshop normalno funkcioniše i moguće je poručivanje robe na sajtu kengur.com\nZbog trenutne situacije, molimo kupce za strpljenje i razumevanje usled mogućeg kašnjenja online porudžbina.\nČuvajte se i skakućite po kući!\nU skladu sa odlukom Vlade Republike Srbije, deo naših prodavnica je privremeno zatvoren, dok ostale rade sa izmenjenim radnim vremenom.


Ovo su izuzetno vredne informacije koje vam mogu spasiti i život! | Vestinet.rs\nPočetna ZANIMLJIVOSTI\tOvo su izuzetno vredne informacije koje vam mogu spasiti i život!\nTiču se predmeta koje svakodnevno koristite, i situacija u kojima se možete naći, a da pri tome ne znate, kako vam mogu pomoći funkcije vaše bankovne kartice, mobilnog telefona, automobila..\nUnesite svoj PIN naopako. Tako, ako je vaš PIN 1254, vi unesite 4521. Bankomat će vam dati vaš novac, ali će to automatski prepoznati kao poziv upomoć i alarmiraće policiju, a da to lopov ne zna. Ta opcija postoji na svim bankomatima, ali mnogo ljudi to ne zna. Podelite ovu informaciju sa prijateljima, trebalo bi to da znaju.\nPrvo morate znati serijski broj vašeg mobilnog. Da biste saznali koji je to broj, ukucajte * # 0 6 # i na displeju će se pojaviti 15-cifreni broj. Ovaj broj je jedinstven za vaš aparat. Zapišite taj broj i čuvajte ga na sigurnom. Ako vam neko ukrade telefon, pozovite vašeg operatera, izdiktirajte serijski broj, i operater će moći blokirati vaš telefon, koji će biti potpuno beskoristan čak i ako lopov promeni sim-karticu. Iako verovatno nećete dobiti nazad vaš telefon, barem ćete znati da kradljivac od njega nema ništa.\nKada bi svi ovako postupali, dalje krađe mobilnih ne bi imale svrhe.


Redragon – OK PC\nRedragon DRAGONBORN K630 BRZO TIPKANJE\nDanas smo se bacili na ASMR tipkanje uz Redragon DRAGONBORN K630 koju smo predstavili prije par dana. Još uvijek se donekle čuje pinganje prekidača iako smo postavili podlogu za smanjenje šuma u kućište tipkovnice. Pa ipak ovo je odlična tipkovnica razumne cijene, s vrlo ugodnim smeđim Outemu prekidačima na kojima se može tipkati "do sutra" (za igranje još i bolje imate mjesta za miša koliko hoćete).\n26. veljače 2021.\t 0\nREDRAGON DRAGONBORN K630 – najbolja mehanička tipkovnica 2021. godine za 300 kuna!\nZamislite hot swap mehanička tipkovnicu u 60% formatu s Outemu smeđim prekidačima, USB type C kabelom, pozadinskim osvjetljenjem, makro mogućnostima, plug and play bez glomaznih programa koji opterećuju računalo, uz cijenu od 300 kuna. Sigurno mislite da je takvo što nemoguće, e pa prevarili ste se. Predstavljamo vam Redragon Dragonborn K630 - tipkovnicu koju od... Continue Reading →\n17. veljače 2021.\t 0


Topic: Fudbal, nogomet i još ponešto\nRe: Fudbal, nogomet i još ponešto\nhttps://www.nytimes.com/2021/04/13/maga ... ngers.html\nsrbi i jugosi zapjenili :lol: :thumbup: meći jusufe :izet: Ceka se Ivana :D https://mobile.twitter.com/Ivana__Maric/status/1381714896086241284?ref_src=twsrc%5Etfw%7Ctwcamp%5Etweetembed%7Ctwterm%5E1381714896086241284%7Ctwgr%5E%7Ctwcon%5Es1_&ref_url=https%3A%2F%2Fcms.radiosarajevo.ba%2Fadmin%2Far...\nizvrsni direktor wrote: ↑09/04/2021 13:21 Jesul botovi konacno pojeli muda ili nastavljaju kmecati?\nNisu, i dalje se kote\nHmmm... Barem 85% njegovih objava na fb su direktno vezane za zvanična saopštenja i konkretne aktivnosti opštine Centar i njega kao načelnika. Ostalih 15-ak posto su uglavnom praznične i druge protokolarne čestitke i (nažalost) izjave saučešća. Najmanje je stranačkih i/ili koalicionih saopštenja i ...\nKote se novi SDA botovi\nLogovan wrote: ↑03/04/2021 10:37\nJoš ce koji biti\nTopic: Gledanje serija online\nRe: Gledanje serija online\nTopic: Parfemi kod nas nisu original\nRe: Parfemi kod nas nisu original\nSamo dezodorans FA\ntovarish wrote: ↑02/04/2021 13:15 Odakle je Đokanović došao?\nNeka ekipa sa Pala, zaboravio sam kako se zovu\nRe: Video dana 2011-2020\nhttps://www.southparkstudios.com/video- ... te-you-all\nU pravu si, šta ako nije.\nObjavljene fotografije muškarca koji je nacrtao kukasti križ na smrtovnici Želimira Altarca Čička https://www.klix.ba/vijesti/bih/objavljene-fotografije-muskarca-koji-je-nacrtao-kukasti-kriz-na-smrtovnici-zelimira-altarca-cicka/210401086 Kažu na klix komentaru Žarko Ostojić ovde lik fakat liči http...\nKrenulo dijete iz skolem pa se zaigralo.... To je neka budaletina... Slucajno neko napisao.... Ivana Maric... Fgr... Birtija.... https://youtu.be/IA_AqsvnWWA Prijavite ako prepoznate. Rulof haha Da je ovo Rulof, fino bih ga pendrekom mlatio 3 dana i 4 noći, sve mu bubrege izbio. Pa bih ga onda ko c...\nHaris.ba wrote: ↑01/04/2021 15:00 Krenulo dijete iz skolem pa se zaigralo....\nTo je neka budaletina...\nSlucajno neko napisao....\nPrijavite ako prepoznate.\nEvo neko napisa na komentarima na klicu da je Žarko Ostojić\nAli svaki put je zastava tu, i kad je bio gost na TVSA ili bilo gdje drugo.


Sinopsis: Njujork, 1930-ih godina. Bobi Dorfman svakodnevno se suočava sa nemilosrdnim svađama roditelja, sukobljava sa bratom Benom ogrezlim u kriminal i odlučuje da promeni scenario svog života i napusti dom u Bronksu. Namerava da sreću okuša u Holivudu, gde ga ujak Fil, uticajni filmski agent zapošljava kao potrčka. Ubrzo se zaljubljuje u ujakovu šarmantnu asistentkinju Voni, ali ona je već zauzeta. Slomljenog srca on se vraća u Njujork i počinje da radi za Bena koji je iskoristivši svoje veštine i postao vlasnik noćnog kluba. Bobi pokazuje prirodan talenat kao impresario i brzo promoviše klub kao najbolje mesto u gradu. Sve izgleda kao da je napokon došlo na svoje mesto, sve do noći kada je u klub ušla Voni…\nSinopsis: Megi (Sara Džesika Parker) je samohrana majka iz Njujorka koja kreće na put sa svojom buntovnom ćerkom tinejdžerkom, Samer (Rouzi Dej). Po dolasku u toskanski gradić, Megi naleti na njenog bivšeg dečka, zgodnog Luku (Raul Bova), koji je još uvek neženja i živi s 80-godišnjom majkom, Karmen (Klaudija Kardinale). Ali kada Samer i Karmen ukradu Lukin auto da otputuju u Rim, počinje potraga za njima, u kojoj bivši ljubavnici razvijaju nova osećanja i međusobno razumevanje.\nOriginalni naziv: Nine Lives\nSinopsis: Tom Brend je milijarder, radoholičar, na vrhuncu svoje karijere. Međutim, taj način života ga je udaljio od njegove predivne žene i ćerke Rebeke. Bliži se jedanaest rođendan njegove ćerke i ono što je oduvek htela je bila je mačka, koju nikada nije dobila. Tom mrzi mačke, ali kako mu vreme za kupovinu poklona ističe, odlučuje da joj mačku ipak kupi. U toj potrazi on završava u mističnoj radnji sa ekscentričnim vlasnikom - Feliksom Perkinsom (Kristofer Voken), koji mu predstavlja veličanstvenu mačku, zvanu „Mr. Fuzzypants“. Na putu da donese ćerki ljubimca iz snova, dogođa se nešto bizarno i Tom završava zarobljen u telu „Fuzzypants-a“. Usvojen od svoje porodice kao mačka „Fuzzypants“, Tom počinje da gleda na svoj život i porodicu drugim očima.\nOriginalni naziv: The Accountant\nSinopsis: Iza maske naizgled dosadnog računovođe Krisa Volfa, krije se jedno sasvim drugo lice koje nije ni najmanje dosadno. On radi za teške kriminalce i plaćene ubice. Volf (Aflek) je matematički stručnjak koji ima više afiniteta prema brojevima nego prema ljudima. Dok kao računovođa radi u malom CPA ofisu, istovremeno isti posao obavlja i za najopasnije svetske kriminalne organizacije. Zbog svojih sposobnosti zapao je za oko Ministarstvu finansija koje vodi Rej King (J.K. Simons), ali sa vremenom počinje da radi za kompaniju unutar koje je Dejna Kamings (Kendrik) otkrila finansijsku malverzaciju koja uključuje milione dolara. Nakon knjigovodstvene kontrole, Kris polako razotkriva istinu.\nSinopsis: Godina je 1879. Devetogodišnja Marija Sautuola (Alegra Alen) i njen otac Marselino (Antonio Banderas) na svom imanju u Kantabriji otkrivaju prve praistorijske crteže galopirajućih bizona na zidovima pećine Altamira. Končita (Golšifte Farahani), Marijina majka, međutim, uznemirena je činjenicom da su divljaci iz paleolita mogli stvoriti nešto tako divno. Katolička crkva predvođena lokalnim monsinjorem, koga tumači Rupert Everet, osuđuje otkriće porodice Sautuol kao direktan napad na Bibliju, posle čega Marselina proglašavaju za jeretika i plagijatora koji je sam oslikao zidove Altamire. Njegova porodica lišena je svakog ugleda, a pećina je zatvorena za javnost. Ljubav je jedino oružje kojim se mogu spasiti od potpune propasti.\nSinopsis: Hulieta živi u Madridu sa ćerkom Antiom. Obe u tišini pate zbog gubitka Huana, Antijinog oca i Hulietinog supruga. Njihova bol ih ne približava, već udaljava. Kada napuni osamnaest godina Antia napušta majku bez objašnjenja. Hulieta pokušava da je pronađe na svaki mogući način, ali sve što otkriva je koliko malo zna o svojoj ćerki. Film govori o borbi majke da preživi nesigurnost, ali i o kompleksu krivice i nedokučivoj misteriji koja navodi ljude da napuste one koje vole, brišući ih iz života kao da nikada za njih ništa nisu značili, kao da nikada nisu postojali.\nSa zemlje Meseca\nSinopsis: Gabriela (Marion Kotijar) dolazi iz malog sela na jugu Francuske, u vreme kada se san o pravoj ljubavi smatrao skandaloznim, pa čak i znak ludila.\nSinopsis: Jednog dana tokom 1929. godine, Vulf odlučuje da ode na sastanak na koji ga je pozvao Maksvel Perkins, čuveni urednik u izdavačkoj kući Skribner. Nije gajio iluzije, mislio je da će njegov rukopis biti odbijen kao što je to uvek bio slučaj. Na njegovo veliko iznenađenje, roman je prihvaćen za objavljivanje. Jedini problem je što je predugačak (5.000 strana) i mora biti skraćen. Iako nerado, Vulf pristaje i pomaže Perkinsu, koji mu postaje iskreni prijatelj, da izbaci 90.000 reči iz knjige koja je rezultirala kao „Pogledaj dom svoj anđele“ postala bestseler i dobila odlične kritike. Uspeh je bio još veći kada je 1935. godine objavljena knjiga „O vremenu i reci“, ali borba da se skrati Vulfovo opširno izražavanje uzima svoj danak i njegov odnos sa Perkinsom postepeno se pogoršava.\nSinopsis: Dok mu je majka na rehabilitaciji, a njegov otac na poslovnom putu sa svojom mladom asistentkinjom, 14-godišnji autsajder Majk provodi letnje praznike u dosadi, sam u porodičnoj vili. Uzbuđenje u njegov dosadni život unosi buntovni tinejdžer Čik, ruski imigrant i odmetnik. Čik krade auto, Ladu Nivu i odlučuje da pozove Majka na daleki put, van Berlina. Tako počinje putovanje bez karte i kompasa, prepuno divljih avantura, koje nikada neće zaboraviti.\nSinopsis: Ovo je priča, u stvari bajka za odrasle, o tome kako bi život mogao da bude lep kada čovek ne bi bio čoveku vuk.\nCopyright © Cinema fest 2017 - Made by LBS TEAM


"Dokumentaciju, potrebnu za ostvarivanje naknade zarade za vreme trajanja porodiljskog odsustva i odsustva sa posla zbog nege deteta, trudnice i porodilje mogu da dostave elektronskim putem, tokom trajanja vanrednog stanja", navodi se u saopštenju i dodaje da se Zahtev za naknadu može "skinuti" sa sajta Ministarstva.\nTRUDNICE I PORODILJE OSTALE BEZ PLATA I UGOVORA Podneta 41 prijava u 2019. godini, a ovo su KAZNE ZA NESAVESNE POSLODAVCE\nU saopštenju se dodaje da je popunjen formular zahteva, sa pratećom dokumentacijom potrebno skenirati i poslati na e-mail prijem.zahteva@beograd.gov.rs za Grad Beograd, odnosno na drugu odgovarajuću e-mail adresu za ostale gradove u Srbiji, objavljenu na portalima gradskih opštinskih uprava.\nNAKON HOROR PRIČE IZ DOMOVA Formiran stručni tim koji će obići ustanove socijalne zaštite, evo ko su članovi\nMinistarstvo odgovara na tvrdnje da deca u ustanovama socijalne zaštite trpe zlostavljanje: "Dostavite dokaze"\nPriština zabranila dolazak na Kosovo i Metohiju Dariji Kisić Tepavčević


Press Komunikacijskog tima Grada Bihaća - Godinu dana migrantske krize | Grad Bihać - bihac.org\nPress Komunikacijskog tima Grada Bihaća - Godinu dana migrantske krize\nKomunikacijski tim Grada Bihaća održao je danas redovnu konferenciju za medije na kojoj su javnosti predstavljene aktivnosti gradskih ustanova, organizacija i pripadnika MUP USK-a u svijetlu migrantske krize u proteklih godinu dana. Budući da je prošlo nešto više od godinu dana od kako se Grad Bihać našao na udaru migrantske krize, u Gradskoj upravi smatrali su da je neophodno sumirati aktivnosti naših domaćih institucija koje se na neki način nalaze na prvom frontu i podnose najveći teret kada je u pitanju grad Bihać.\n„Tu prije svega mislim na Policijsku upravu Bihać, Crveni križ Grada Bihaća i Centar za socijalni rad Bihać. Aktivnosti ovih ljudi su se dolaskom migrantske krize upetorostručili ili udesetorostručili, a kako oni nisu skloni medijskom eksponiranju niti promoviranju, nego samo obavljaju svoj posao, smatrali smo da je godina dana od migrantske krize u Bihaću prilika da se to predstavi javnosti.Također, ovdje moram naglasiti i važnost uloge zdravstvenih ustanova, prije svega Doma zdravlja Bihać, Kantonalne bolnice i Zavoda za javno zdravstvo USK-a, a to je segment koji ćemo posebno tretirati” – kazao je Edin Moranjkić, Savjetnik gradonačelnik Bihaća i voditelj Komunikacijskog tima.\nKada je u pitanju statistika Policijske uprave Bihać i evidencije krivičnih djela i narušavanja javnog reda i mira, prema riječima Elvedina Omanovića, zamjenika komandira PU Bihać, na području Grada Bihaća u toku 2018. godine ukupno je evidentirano 413 krivičnih djela, od čega su migranti počinili 75 krivičnih djela. Istovremeno u 2017. godini evidentirano je 405 krivičnih djela.\n„Također, na području Grada Bihaća u toku 2018. godine ukupno je evidentirano 492 narušavanja javnog reda i mira, od čega su migranti učestvovali u 34 događaja, te tom prilikom počinili 43 prekršaja. Treba istaći da su pripadnici PU Bihać imali u 2018. godini 289 intervencija, da su legitimisali 10.241 migranata, te zahvaljujući našim aktivnostima deportovali smo 50 migranata koji su počinili krivična djela“- dodao je Omanović.\nVeliki doprinos u stabilizaciji stanja i sprečavanju humanitarne katastrofe pružili su volonteri i članovi Crvenog križa Bihać koji su zahvaljujući podršci IOM-a, brojnih donatora i Grada Bihaća od početka migrantske krize podijelili 1. 356 000 obroka.\n„Od početka migrantske krize pritekli smo u pomoć svim tim ljudima koji su iz dana u dan dolazili u naš grad. Na početku nas je bilo oko 15 a sada je preko 60 osoba angažirano u Crvenom križu Bihać i ti ljudi ulažu maksimum napora da obezbijede hranu, te ostalu pomoć migrantima koji privremeno borave u našem gradu“- kazao je Abdulah Budimlić, predsjednik Crvenog križa Bihać.\nPrema riječima Senada Tutića, direktora Centra za socijalni rad, dolaskom migranata na područje Grada Bihaća, ovaj Centar kao organ starateljstva suočio se sa povećanim obimom posla.\n„Naime, u skladu sa Zakonom o strancima BiH i Zakonom o azilu BiH maloljetnicima bez pratnje je nadležni centar za socijalni rad dužan imenovati staratelja pod istim uvjetima kao u državljanima BiH. U proteklih godinu dana na JU Centar za socijalni rad Bihać je imenovao staratelja za 497 maloljetnika bez pratnje. Kako svakodnevno jedan broj migranata napušta Grad Bihać i državu, a novi dolaze na područje Bihaća trenutno se u Biri nalazi oko 300 maloljetnika bez pratnje i Centar je ovoj ranjivoj kategoriji migranata pružio svu pomoć u skladu sa svojim mogućnostima, pa su i za staratelja imenovane zaposlenice organa starateljstva”- dodao je Tutić.


Dvoje lakše povređeno u udesima u Novom Sadu | Novosadski informativni portal 021\nDvoje lakše povređeno u udesima u Novom Sadu\n08:17 > 08:34\nDve osobe povređene su u ukupno dva udesa proteklog dana u Novom Sadu.\nPrema rečima dr Nikoline Marić iz novosadske Hitne pomoći, lekarska ekipa prvu intervenciju imala je u četvrtak u 9.45h na skretanju za Ledince.\nU sudaru dva motorna vozila na ovoj lokaciji povređena je 39-godišnja putnica.\nOna je u svesnom stanju prevezena u Urgentni centar.\nSudar više vozila dogodio se u 14.45h kod Pokrajinske vlade. Kako dodaje dr Marić, 47-godišnji muškarac je povređen, ali je i on u svesnom stanju prevezen na odeljenje hirurgije Urgentnog centra.\nGde je vd direktor hitne pomoci? Kada ce aktuelna vlast na celu sa Mirovicem i dr Gojkovicem da ga menja?? Zasto i ko mu je iz vrha vlasti dozvolio da vise od osam godina bude u VD statusu direktora hitne pomoci Novi Sad! Po zakonu vd moze biti najduze godinu dana i ne moze se ponovo birati i postavljati isto lice vd direktor. CEO posao vodi iz kafane "Kruna" u Sremskim Karlovcima.Tesko nama gradjanima sa ovakvima.\n19.11.2021\t• 11:06\nGde je dr Zoran Krulj?


Globalizacija se u najširem smislu reči odnosi na ekspanziju globalnih veza i obuhvata više velikih procesa. Definicije globalizacije se stoga razlikuje zavisno od toga šta im je u fokusu. Globalizacija je istorijski složena pojava. I samo značenje ovog termina je tema opšte rasprave. Može se odnositi na « stvarne » procese, ideje koje ih opravdavaju i na načine njihovog promišljanja. Termin nije neutralan, jer definicije odražavaju različite ocene globalnih promena.\nNaredne defnicije izražavaju preovlađujuće uticaje u teoriji globalizacije\n“Neumoljiva integracija tržišta, država-nacija i tehnologija u do sada neviđenom stepenu koja omogućava pojedincima, korporacijama i državama-nacijama da dr protežu širom sveta dalje, brže, dublje i jeftinije nego ikad pre…širenje slobodnog tržišta kapitalizma do svake zemlje na svetu " (T.L. Friedman, The Lexus and the Olive Tree, 1999, p. 7-8).\n"Kompresija sveta i intenzifikacija svesti sveta kao celine … konkretna globalna međuzavisnost i svest o globalnoj celini u dvadesetom veku " (R. Robertson, Globalization, 1992, p. 8).\n"Društveni procesi u kojem iščezavaju geografska ograničenja na društvena i kulturna zbivanja i u kojem ljudi sve više postaju svesni toga." (M. Waters, Globalization, 1995, p. 3).\n“Istorijska transformacija koju čini zbir određenih formi i instanci koje postaju globalne putem (i) aktivnog širenja praksi, vrednosti, tehnologija i drugih proizvoda ljudi na čitav svet, (ii) kada globalne prakse vrše rastući uticaj na živote ljudi, (iii) kada svet služi kao fokus za sve, ili kao premisa u uobličavanju ljudskih aktivnosti.” (M. Albrow, The Global Age, 1996, p. 88).\n“Integracija na osnovu projekta koji se izvodi na osnovu “pravila tržišta na globalnom nivou” (P. McMichael, Development and Social Change, 2000, p. xxiii, 149).\n“Dominantna forma globalizacije označava istorijsku transformaciju: u ekonomiji na način sticanja prihoda i egzistencije; u politici gubitak stepena lokalne kontrole, a u kulturi gubitak dostignuća kolektiviteta…Globalizacija nastaje kao politički odgovor na ekspanziju moći tržišta…Ona je na području znanja.” (J.H. Mittelman, The Globalization Syndrome, 2000, p. 6).\n“…širenje, produbljavanje i ubrzavanje međuzavisnosti u svim aspektima savremenog društvenog života od kulture do kriminala, od finansija do duhovnosti. (Held and McGrew 1999.).\n“Intenzifikacija društvenih odnosa širom sveta koji povezuju udaljene lokalitete na način da se lokalni događaji uobličuju na osnovu događaja koji se dešavaju miljama daleko i obratno.» (Giddens 1990: 21)\n“Integracija svetske ekonomije” (Gilpin R., 2001, Global Political Economy, p. 364)\n“Deteritorijalizacija – ili … rast suprateritorijalnih odnosa među narodima” (A. J. Scholte, 2000, Globalization – a critical introduction, p. 46)\n“Skup razvoja koji čine svet jednim mestom, menjajući značenje i značaj udaljenosti i nacionalnog identiteta u svetskim poslovima.” (J. A. Scholte, “Globalization and Collective Identities”, in Identities in International Relations, edited by J. Krause and Neil Renwick, p. 44)\n“Kompresija vremena-prostora” (Harvey 1999)\n“Istorijski process koji uključuje značajno pomeranje ili transformaciju društvenih organizacija na prostornoj skali koja povezuje udaljene zajednice i proširuje doseg uticaja moći preko regija i kontinenata.” (J. Baylis, S. Smith, The Globalization of World Politics, 2005: 24)\n“…nije ništa drugo do ‘rekolonizacija’ u novom ruhu.» (J. Neeraj, (2001), Globalisation or Recolonisation, p. 6-7)\n“… integracija nacionalnih ekonomija koja vodi do pojma globalne ili planetarne ekonomije bez granica…ispreplitana mreža fabrika, oranica i šuma, banaka, vlada, radne i seljačke populacije, gradova i transporta širom planete zemlje.” (Avinash J., (2000), Background to Globalisation, Center for Education and Documentation, Bombay, p. 3)\nTermin globalizacija prvi put je upotrebio profesor T. Levit sa Harvardske škole za biznis 1983. godine kako bi opisao finansijska tržišta. Nakon toga termin je proširen na delovanje multinacionalnih kompanija.\nGlobalizacija označava dinamično ekonomski, politički i kulturni proces koji je omogućen brzim razvojem na poljima transporta i komunikacija, a koji je često vođen željom velikih korporacija za osvajanjem novih tržišta. Globalizacija je kontroverzan proces.\n• Ekonomska globalizacija označava u prvom redu stvaranje i utvrđivanje pravila jedinstvenog svetskog tržišta koje podstiče konkurenciju i razvoj. Protivnici sa druge strane tvrde da velike multinacionalne korporacije koriste već zarađeni kapital da onemoguće stvaranje konkurenata sa kojima bi morali deliti tržište.\n• Politička globalizacija je tesno vezana uz ekonomsku globalizaciju. Postojanje jedinstvenog svetskog tržišta smanjuje mogućnost nacionalnih država da direktno podstiču razvoj vlastite ekonomije postavljanjem pravila koja daju prednost vlastitim firmama. Mesto donošenja odluka se prenosi iz državnih u međunarodne institucije čime se smanjuje mogućnost ljudi da direktnim izborima predstavnika vlasti utiču na vlastiti razvoj.\n• Kulturna globalizacija je susret različitih setskih kultura i običaja. Protok robe, kapitala i ljudi preko državnih granica nosi sa sobom i protok navika, običaja i kultura. Ovaj proces kod različitih ljudi često izaziva različite reakcije. Neki smatraju uticaj nove kulture pozitivnim razvojem koji obogaćuje postojeću kulturu dok drugi u novoj kulturi vide pretnju utvrđenim vrednostima i pravilima.\nGlobalizacija upućuje na sliku sveta kao zajedničkog prostora u kome se niti međuzavisnosti tehnološke, političke, ekonomske i ekološke - pletu ogromnom brzinom, poništavajući geografske distance, univerzalizujući demokratski oblik vlasti i uvećavajući bogatstvo. Dakle, osnovno obeležje globalizacije jeste tehnološka revolucija, odnosno stvaranje globalne ekonomije sa svetom bez granica i univerzalnom kulturom: jednake forme, moderne tehnologije, tržišne ekonomije i demokratija.\nIako se globalizacija ponekad meša sa amerikanizacijom i smatra se za opasnost po kulturni identitet, suverenost država ili razvoj lokalne privrede, SAD nisu prouzrokovale taj fenomen. On je pre svega rezultat tehnološke revolucije koja je omogućila efikasniju organizaciju. Amerikanci samo preusmeravaju plodove globalizacije prema sebi zahvaljujući svom vodećem položaju u svetskim odnosima.\nPozitivne i negativne konotacije globalizacije\nBrojne rasprave o globalizaciji podelile su političare, ekonomiste, naučnike i filozofe. Na jednoj strani su oni koji smatraju da je globalizacija nužnost, objektivan i spontan proces koji stvara novu mapu sveta i koju niko ne može zaustaviti. Pristalice globalizacije smatraju da je to proces koji vuče ka društvenom progresu u svim njegovim aspektima (ekonomsko-političkom, tehnološkom, kulturno-naučnom), doprinoseći da svi (i bogati i siromašni) postaju bogatiji.\nNa drugoj strani su oni koji smatraju da je globalizacija isključivo "Projekat dominacije Zapada", nove imperijalne politike i "amerikanizacije" sveta. Dok za jedne globalizacija označava integraciju sveta i stvaranje globalne ekonomije i kulture, za druge ona označava podele i sukob civilizacija. Za dobitnike ona predstavlja civilizacijski napredak, dok je za gubitnike destruktivna sila, koja produbljuje jaz između bogatih i siromašnih, stvarajući uslove da bogati budu još bogatiji, a siromašni još siromašniji.\nSuština problema odnosa prema globalizaciji nije u opredeljenju "za" ili "protiv" globalizacije (ili tranzicije), odnosno za jednu od suprotstavljenih (rivalskih) struja. S obzirom da je globalizacija realnost, bitno je da se od simplifikovanih uvida i analiza pređe na kompleksno poimanje globalizacije, kako bi se, zahvatanjem njenih krajnje različitih obeležja, savlađivale i potiskivale negativne, a maksimalno koristile i afirmisle njene pozitivne dimenzije, pogotovo što savremeni oblik globalizacije, za razliku od svih predhodnih, upravo zbog ogromne međuzavisnosti pojedinačnih društava, ima šansu da se relativno stabilizuje na (istorijski) relativno duži vremenski period, bez obzira na sve nepravde koje sa sobom nosi, pre svega, prema nerazvijenom delu sveta.\nGlobalizacija danas rađa raznovrsne izazove, rizike i nejednakosti. Kao takva, ona predstavlja veliku neizvesnost, ali i različite alternative (realne opcije) i to: demokratski (i humaniji) ili autoritarni svetski poredak; "održivi razvoj" ili ekološko i tehnološko samouništenje planete; stabilniji razvoj međunarodnih odnosa ili novi talasi globalizacije i regionalna sukobljavanja; racionalno usmeravanje globalizacijskih tokova ili ciklične smene svetskog haosa; jačanje političke demokratije ili umnožavanje autoritarnih režima, praćenih masovnom represijom i dr. Koja će alternativa u budućnosti biti dominantna, pokazaće vreme.\nAtiglobalizam i antiglobalisti\nAntiglobalizam je političko stanovište koje se decidno protivi negativnim konsekvencama procesa globalizacije.\nAntiglobalisti nisu protivnici globalizacije po sebi, oni su u opoziciji kapitalističkoj, globalizaciji odozgo pa se njihov pokret može nazvati i antikapitalistički ili antikorporativni.\nAutonomni pokreti su deo, a dobrim delom iinspiracija, tzv. antiglobalističkog pokreta. Antiglobalistički pokret je termin koji se najčešće koristi da uopšti društvene grupe koje protestuju protiv globalnih trgovinskih sporazuma, negativnih efekata slobodne trgovine na siromašan svet, ugrožavanja životne sredine i međunarodnih vojnih intervencija. Antiglobalizam je medijska kovanica i sami učesnici ovog pokreta čestosebe nazivaju drugačijim imenima, a to su: pokret za globalnu pravdu, alterglobalistički pokret (jer su za drugačiju globalizaciju), altermondijalistlički (jer se bore za drugačijisvet), pokret pokreta i sl.\nPokret je u svojoj suštini internacionalistički, sa težnjom ka globalnom organizivanju. Bitno svojstvo mu je solidarnost sa ugnjetavanim ljudima širom sveta. Pokret je privukao znatnu medijsku pažnju tek nakon velikih protesta protiv Svetske trgovinske organizacije u Sijetlu, decembra 1999. godine (poznatih kao "bitka za Sijetl"), što se smatra prvim znatnijim rezultatima borbe koju su autonomni započeli još 1980-ih, kada njihov diskurs i njihovi zahtevi ulaze u mejnstrim medije.\nGlavni argumenti antiglobalista se sastoje u tome da će neograničena globalizacija dovesti da siromašne države Trećeg sveta učine u potpunosti zavisnim o bogatim industrijskim državama te zaustaviti njihov razvoj a ojačati multinacionalne korporacije kojima je profit važniji od javnog interesa. U poslednje vreme se kao antiglobalistički argument sve češće spominje intenziviranje etničkih, verskih i rasnih sukoba kao posledica pojačanog protoka ljudi među državama.\nEkonomski aspekt globalizacije\nGlobalizacija ekonomskih tokova možda je danas najviše izražena i to je upravo ono prvo na šta se pomisli kada se o samoj globalizaciji govori. Ograničenje nekad suverene uloge nacionalne države, širenje tržišta preko cele planete bez vidljivog izgleda da im neko stane na put, gomilanje bogatstava u sve manje zemalja, a i unutar tih zemalja, sve je veća disproporcija između bogatih i siromašnih. Ono što je izgledalo izvesno tokom nekoliko decenija nakon drugog svetskog rata – istaknuta uloga tzv. socijalne države, briga o slabije pokretnom, manje zdravom i starijem stanovništvu, besplatno školstvo i zdravstvo – kao da sve više odlazi u istorijski zaborav. Na delu je sve izraženiji prastari princip jačeg, koji se i ne trudi previše da svoju ulogu zamaskira, tobože, humanim ciljevima. Dalekovidi ekonomisti su još pre dvadesetak godina predvideli stvaranje nove, globalne ekonomije, koja će biti nešto različito od do tada poznate i naširoko prihvaćene, internacionalne ekonomije.\nTakozvane države blagostanja za većinu svojih tekućih problema mogu zahvaliti strukturnoj promeni sistema svetske privrede koja je za neke i sinonim za globalizaciju. Te promene, kao što je već rečeno, uveliko ograničavaju (pa čak idu i ka tendenciji potpunog ukidanja!) snagu delovanja nacionalnih država, tako da ove, sve da to i žele, (više) nisu u stanju pružiti svojim građanima ono na šta su ovi već decenijama navikli.\nNadnacionalni kapital nema mnogo milosti prema socijalnoj politici, ravnomernoj brizi za sve slojeve stanovništva, a posebno za one koji nisu u stanju da stvaraju profit. Sve veća nezadovoljstva masa koja se tim povodima javljaju, usmerena su na svoje vlade kojima su, pak, ruke vezane. Ukoliko se u dogledno vreme ne sačini takav međunarodni pravni poredak kojim će ovlašćenja i slobode država, korporacija i pojedinaca biti jasnije regulisane, sve su manji izgledi da će građani od svojih vlada moći da dobiju bilo kakvu zaštitu. Time se obesmišljava i institucija demokratskih izbora i svodi na ulogu pukog političkog folklora.\nPrisutni su trendovi “selidbe” kapitala u nerazvijena područja, ali ne kako se to deklarativno tvrdi – zbog brige za dobrobit tamošnjeg stanovništva – već zbog njihovog surovog izrabljivanja. Istovremeno, takvim načinom redistribucije proizvodnje u siromašne krajeve trećeg sveta, bez kakvog-takvog posla ostaju i milioni domaćih građana, čime se krug bede zatvara i to uprkos proklamacijama o “vidljivom napretku” svetske ekonomije. Zaustavljanje ovog procesa značilo bi prepuštanje nerazvijenih područja njihovoj "sudbini", a što bi značilo prestanak sadašnjeg trenda globlizacije. To je opasnost i za samu globalizaciju, ukoliko se ona shvata kao izvoz zapadnog, potvrđenog modela organizacije ljudskog društva. Ako bi se ona zadržala samo u nekim područjima planete, onda više ne bi mogla sasvim opravdano da se naziva globalizacijom. Ako bi to bio generator nastanka neke alternativne globalizacije, tada bi rezultati po neoliberalnu ideologiju bili još utoliko gori.\nNema sumnje da je ovo jedan od najvećih problema za koji, gore navedeni, zasad ne pružaju adekvatan odgovor.\nMoramo da imamo u vidu da su tokom istorije uvek postojale interesne grupe koje su tražile način da svoje megalomanske ambicije prošire do krajnjih granica, a vladavina nad celim svetom je svakako ostvarenje svih snova. Kroz istoriju se, međutim, pokazalo da vojna osvajanja ipak nisu davala krajnje rešenje. Stoga, globalizacija je u ovom obliku nista drugo do podele interesnih svera vodećih na tržištu, a to znači da drže ceo svet pod kontrolom uz podelu moći.\nU celini gledano globalizacija sa sobom nosi brojne pozitivne, a li i veoma značajne negativne posledice, koje izazivaju znatan otpor pre svega u nerazvijenim ali i u nekim razvijenim zemljama. Proces globalizacije je neumoljiv i teško zaustavljiv i zbog toga na margini ostavlja sve one zemlje koji mu se suprotstavljaju. Zbog toga se procesu globalizacije, više silom ekonomskih nužnosti nego dobrovoljno, prepuštaju i zemlje koje su njegovi javni kritičari.\nNa osnovu iznetog može se konstatovati da je osnovna karakteristika globalizacije sveobuhvatnost prostora, ekonomije, politike, kulture, stanovništva i ostalih faktora društvenog života u svetskim razmerama. Nosilac ili protagonista globalizacije je zemlja, odnosno država koja se u datim društveno-ekonomskim, političkim, vojnim, tehnološkim, kulturnim, demografskim i ostalim okolnostima javlja u ulozi globalne super-sile, a to su danas SAD.\nU svakom slučaju izbor nije nimalo lak, a rezultat je u startu neizvestan, jer je odabrani put, put bez povratka.\n1. “Ten Principles to Challenge Neoliberal Globalization” (“Deset načela za otpor neoliberalnoj globalizaciji”, (“Činjenice i teme”, br. 6, decembar 2003.)\n2. Fleksibilizacija tržišta rada kao zahtev globalizacije, dr Danica Drakulić i mr Drago Pupavac, (2011)\n3. Drakulić, D.: Makroekonomija i tehnološke promene, Subotica, Ekonomski fakultet Subotica, (2003) .\n4. Drakulić, D.: «Tržište rada i zaposlenost u globalnim reformskim procesima», Monografija: Institucionalne promene kao determinanta privrednog razvoja Srbije, Ekonomski fakultet, Kragujevac, (2003)\n5. Mr Irina Bjelica (2007): Evropska unija i globalizacija, Međunarodna politika, Institut za međunarodnu politiku i privredu, br.1125-1126, Beograd, januar-jun 2007.\n6. Prof. dr Todor Petković (2007): Globalna ekonomija i poslovna diplomatija, Čačak;\n7. dr Zoran Avramović (2002): Globalizacija Srbije, Zbornik matice srpske za društvene nauke, br.112-113, Novi Sad;\n8. Mlađen Kovačević (2006): Neki elementi i posledice procesa globalizacije, Teme, časopis za društvene nauke, Niš,br.1/2006.\n9. Laslo Sekelj i Jovan Teokarević (2004): Tranizicija deceniju posle: pouka i perspektive, Institut za evropske studije. Beograd;\n10. Dejan Petrović, Ekonomski aspekti globalizacije, Izvod iz neobjavljenog rada « Filozofske implikacije globalizma i antiglobalizma », Beograd, 2004.


DOLAZAK ZELENIH ĆE ZA SRBE BITI TRAGIČAN Srđa Trifković upozorio naciju - Velika opasnost se nadvila nad našom zemljom (VIDEO) | Novi Centar\nNaslovna Aktuelno DOLAZAK ZELENIH ĆE ZA SRBE BITI TRAGIČAN Srđa Trifković upozorio naciju –...\nDOLAZAK ZELENIH ĆE ZA SRBE BITI TRAGIČAN Srđa Trifković upozorio naciju – Velika opasnost se nadvila nad našom zemljom (VIDEO)\nProf. dr Srđa Trifković, publicista i istoričar, komentarisao je odnos zapadnih sila prema Srbiji\nPodsećamo, poslanik nemačke stranke Alternativa za Nemačku (AfD) Jens Kestner izjavio je na sednici Bundestaga rekao da Srbiju, čiji je sastavni deo Kosovo, Nemačka mora više da približi sebi, umesto što traži ono što stvara razlike.\n– Rekao bih da ne treba suviše poklanjati kredibiliteta onom što je izjavila AFT . Alternativa za Nemačku ima trezvena spoljnopolitička razmišljanja, ali ona je unutar samog nemačkog političkog establišmenta marginalizovana i demonizovana, čak od strane Zelenih postoji predlog da bude podvrgnuta policijskom nadzoru. Ako Zeleni budu dominantni u sledećoj nemačkoj kolicaji, to će za Srbe biti tragično. Dakle, oni su fanatični antisrbi, ne zato što su svi Srbi kao takvi bitni, već zato što su oni fanatični protivnici bilo kog ispoljavanja kontinuiteta nacionalnog osećaja i kolektivnog sećanja koji pripisuju Srbima, čak ako Srbi to i ne ne zaslužuju u punoj meri – rekao je profesor Trifković.\nEvropska unija u celini ona ima šizofrenu politiku prema ovim prostorima, smata profesor Trifković.\nSrđa Trifković ocenjuje da se zajednička vežba “održava sa jednom fikcijom od vojske jer oružane snage BiH ne postoje kao koherentna sila”.\n– U slučaju izbiljnih ratnih dejstava sa bilo koje strane, te oružane snage bi se raspale brže nego vojska Kraljevine Jugoslavije u aprilskom ratu 1941. godine. Hoću da kažem da unutar tih oružanih snaga postoje tri zavađene i zakrvljene frakcije kao što postoje na političkom nivou i kao što su vazda postojale – kaže Trifković za Pink.\nDodaje da je reč o tragikomičnoj priči.\nPrethodni članakĐOKOVIĆ DOBIO SVOJ LIK U SIMPSONOVIMA! Novaku stigla posebna čestitka iz Amerike! (FOTO)\nSledeći članakAmerički ambasador Godfri PRIZNAO SVE! Tiče se Srbije


Inoviranjem do održivog rasta i konkurentnosti: Razgovor sa Sonjom Kresojević o novoj knjizi The Lean Product Lifecycle | ICT Hub\nInoviranjem do održivog rasta i konkurentnosti: Razgovor sa Sonjom Kresojević o novoj knjizi The Lean Product Lifecycle\n17.04.2019 @ 18:30 - 20:30\nU susret drugom ciklusu Akademije za upravljanje inovacijama, koja će se održati od 13. do 17. maja na adresi ICT Hub Playground, organizujemo još jedan Corporate Innovation Meetup 17. aprila od 18.30h, koji je ujedno i odlična prilika da se predstavi deo samog programa. Gošća će nam biti Sonja Kresojević, predavač na predstojećoj Akademiji i svetski stručnjak iz oblasti kreiranja inovacione strategije, uspostavljanja poslovne agilnosti i digitalne transformacije, sa kojom ćemo razgovarati o njenoj najnovijoj knjizi The Lean Product Lifecycle.\nU ovom praktičnom vodiču za korporativne inovatore koji, kako kritike kažu, morate da imate, Sonjini koautori su priznati inovacioni eksperti – Tendayi Viki i Craig Strong. Knjiga je rezultat višegodišnjeg rada na prevazilaženju izazova vezanih za oblikovanje metodologije razvoja proizvoda i donošenje investicionih odluka na osnovu lean principa, a sa kojima se Sonja suočavala u kompaniji Pearson, kao Senior Vice President of Product Lifecycle. Pored razgovora o tome kako je knjiga nastajala, Sonja će sa prisutnima podeliti i vrlo praktične savete iz oblasti razvoja proizvoda i upravljanja njihovim portfolijom i ono što je još važnije, na koji način se kompanije uče da prave proizvode koje ljudi žele i kako da upravljaju investicionim rizicima time što će prave odluke donositi u pravo vreme.\nNa događaju koji će se održati u sredu, 17. aprila, sa početkom u 18.30, u prostorijama ICT Hub Playground, Sonja će takođe ukazati i na neophodnost građenja odgovarajućeg inovacionog ekosistema, što je samo mali uvod u opseženije predavanje i radionicu koji će biti centralni deo novog programa Akademije za upravljanje inovacijama koja startuje 13. maja i na koju Vas pozivamo da se prijavite!\nVaše prisustvo na događaju možete da potvrdite na linku.


Dobra knjiga - Bojanka - Žaba - Knjige za decu i mlade -\nCena : 264,00 RSD\nEdicija Bojanke namenjena je deci uzrasta od dve godine starijoj.\nBojanka sadrzi 12 obojenih crteza – modela i 12 neobojenih crteza koje deca treba da oboje prema modelu. Dete na ovaj način uči da razlikuje boje, vežba pažnju i motoriku. Crteže moze da oboji i po sopstvenoj želji menjajuci boje koje ono želi.\nPovez: plastificirana brošura\nBojanka - Pčelica\nBojanke su veoma važan segment u odrastanju svakog deteta. Bojeći crteže I povlačeći svoje prve poteze olovkom I bojicama dete vežba grafomotoriku prstiju i ruku . Na taj način se priprema za pisanje i polazak u školu. Centri u mozgu za razvoj ...\nEdicija Bojanke namenjena je deci uzrasta od dve godine starijoj. Bojanka sadrzi 12 obojenih crteza – modela i 12 neobojenih crteza koje deca treba da oboje prema modelu. Dete na ovaj način uči da razlikuje boje, vežba pažnju i motoriku. Crteže ...\nBojanka - Životinje iz šume (305)\nŠesnaest strana i šesnaest različitih životinja iz šume. Crteži su jasni i bez mnogo detalja, tako da i deca koja nisu najveštija (mlađeg uzrasta) mogu da odgovore na zadatak. Na poleđini bojanke nalazi se svih 16 crteža, ali u boji, i pretstavljaju ...\nBojanka - Ptice (314)\nŠesnaest strana i šesnaest različitih ilustracija ptica. Crteži su jasni i bez mnogo detalja, tako da i deca koja nisu najveštija (mlađeg uzrasta) mogu da odgovore na zadatak. Na poleđini bojanke nalazi se svih 16 crteža, ali u boji, i pretstavljaju ...\nBojanka - Cirkus (315)\nŠesnaest strana i šesnaest različitih ilustracija motiva iz cirkusa. Crteži su jasni i bez mnogo detalja, tako da i deca koja nisu najveštija (mlađeg uzrasta) mogu da odgovore na zadatak. Na poleđini bojanke nalazi se svih 16 crteža, ali u ...\nBojanka - Dinosaurusi (308)\nŠesnaest strana i šesnaest različitih ilustracija dinosaurusa. Crteži su jasni i bez mnogo detalja, tako da i deca koja nisu najveštija (mlađeg uzrasta) mogu da odgovore na zadatak. Na poleđini bojanke nalazi se svih 16 crteža, ali u boji, ...\nBojanka - Prevozna sredstva (309)\nŠesnaest strana i šesnaest različitih ilustracija prevoznih sredstava. Crteži su jasni i bez mnogo detalja, tako da i deca koja nisu najveštija (mlađeg uzrasta) mogu da odgovore na zadatak. Na poleđini bojanke nalazi se svih 16 crteža, ali ...\nOboji po slici - Princeze\nBojanka za najmlađe sa obojenim modelom.


Gordana Tadić i Ružica Jukić ilegalno prisluškivane?\nGlavni tužilac BiH Gordana Tadić i potpredsjednik Visokog sudskog i tužilačkog savjeta /VSTS/ BiH Ružica Jukić su, najvjerovatnije, ipak, bile ilegalno prisluškivane, piše "Večernji list", izdanje za BiH.\nList saznaje da se čekaju nalazi vještačenja računara i uređaja preko kojih je navodno presretana veza, kao i da istraga o nezakonitom prisluškivanju Tadićeve i Jukićeve nije daleko odmakla.\n"Stručna provjera, koja je u toku, sprovodi se u Banjaluci, a nezvanične informacije pokazuju da je bio ostvaren kontakt, te da su curili detalji razgovora i komunikacije dvije funkcionerke u pravosudnim institucijama BiH", piše list.\nPrema pisanju lista, kada stignu nalazi ovog vještačenja i ako bude utvrđeno da je bilo nezakonite primjene mjera, sljedeći korak biće provjera u telekom operaterima i internet provajderima.\nList podsjeća da su Tadićeva i Jukićeva u više navrata komunicirale o osjetljivim pravosudnim slučajevima, uključujući i saobraćajnu nesreću u kojoj je učestvovao i jedan zaštićeni svjedok Tužilaštva BiH.\nU ovom slučaju vode se dva odvojena postupka.\nTužilaštvo BiH ranije je navelo da vodi opsežnu istragu u vezi sa nezakonitim prisluškivanjem Radićeve i Jukićeve, za koje se saznalo nakon što su objavljeni presretnuti SMS-ovi i telefonski pozivi, kao i lokacije kretanja Jukićeve i Tadićeve.\nDrugi postupak vodi Tužilaštvo Kantona Sarajevo protiv novinara Josipa Šimića koji je dostavio falsifikovane dokumente Agenciji za istrage i zaštitu BiH /Sipa/.\nOn je rekao da su mu ta dokumenta uručila dvojica pripadnika Sipe, ali nije utvrđeno o kojem je riječ.\nU javnosti se govorilo da su te dokumente Šimiću dala dvojica suspendovanih službenika za poslove sa strancima protiv kojih se vodi sudski postupak.


Grad Novi Pazar - Održan sajam obrazovanja i profesionalne orijentacije\nSajam obrazovanja i profesionalne orijentacije za novopazarske đake osmih razreda osnovnih škola održan je u Domu omladine, a predstavilo se deset srednjih škola sa teritorije grada. Cilj sajma je da se budući srednjoškolci informišu o programima srednjih škola i njihovim obrazovnim profilima i smerovima. Sajam tradicionalno organizuju grad Novi Pazar, Nacionalna služba za zapošljavanje i Kancelarija za mlade.\nOkupljenim đacima čestitke povodom završetka osnovne škole, uputio je gradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac, koji im je poželeo da upišu željenu srednju školu te da pametno biraju, kako bi odmah nakon završetka škole mogli da se zaposle i upišu prestižne fakultete.\nTim Nacionalne službe za zapošljavanje pružao je informacije o deficitarnim zanimanjima, stanju na tržištu rada i savetodavnu podršku budućim srednjoškolcima pri izboru zanimanja. Direktor Filijale NSZ Fahrudin Đekić uputio je poziv svim mladim ljudima da svakodnevno dođu u Filijalu NSZ i informišu se o deficitarnim i suficitarnim zanimanjima.\nKancelarija za mlade od ove godine osnovcima pruža posebnu vrstu podrške, pa iz te ustanove pozivaju sve buduće srednjoškolce da posete njihov sajt gde ih očekuje dosta olakšica koje će im značiti tokom polaganja završnih ispita.\nSajam je namenjen osnovcima završnih razreda i predstavlja priliku da se roditelji i đaci detaljnije upoznaju sa načinom rada i programima gimnazija i srednjih stručnih škola.\nŠkole su se predstavile kroz eksperimente, filmove i prezentaciju dostignuća svojih učenika.