Svet Autor:Ana Tašković26. jul. 202111:54 > 28. jul. 2021 11:48\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik oštro je reagovao na potez visokog predstavnika Bosne i Hercegovine Valentina Incka, koji je nametnuo zakon kojim se zabranjuje i kažnjava negiranje genocida. Dodikova partija SNSD (Savez nezavisnih socijaldemokrata) objavila je i spot u kome Dodik ističe da je posle nametanja zakona o zabrani negiranja genocida spreman da proglasi samostalnost Republike Srpske.\nDodik je poručio predstavnicima međunarodne zajednice da imaju još malo vremena tu odluku isprave. Istakao je da u protivnom niko „ne treba da se kasnije čudi koracima koje će preduzeti“. Šta to tačno znači? Da li to put bez povratka ili samo spin koji će se zaboraviti? Novinarka i politička analitičarka Tanja Topić za Nova.rs kaže da ni sam Dodik „ne veruje da će napraviti taj korak“.\n„Mislim da je ova priča o osamostaljivanju Republike Srpske poput pokvarene gramovonske ploče koja se vrti zadnjih 15 godina. I da Dodik ovog puta ima ozbiljnije namere, malo ko veruje da će taj korak učiniti, možda ni on sam. Ali dobro dođe da se zbiju nacionalni redovi i ojačaju oslabljeni nacionalni mišići. Koga ima na svojoj strani iz međunarodnih krugova: čini mi se tanku deklarativnu podršku Rusije i Srbije, a to je nedovoljno za izvođenje plana. Ta galama i busanje u nacionalna prsa, postali su neodvojivi deo političkog folklora u Republici Srpskoj“, ističe Tanja Topić.\nI Dragan Bursać, profesor filozofije i kolumnista, smatra da Dodik blefira i da se ni ovog puta ništa zapravo neće dogoditi.\n„Dodik kao i obično blefira. On je, neki broje, više od dvadeset puta pretio nenakvim otcepljenjem. Naravno, pričaćemo još neko vreme o svemu ovome (sve zavisi od odluka Skupštine RS-a), ali mislim da se suštinski neće dogoditi ništa. Zapravo, Dodik pokušava sramnom ultranacionalističkom retorikom da se spasi svog konačnog pada i nije mu teško da se u toj perverznoj igri krije iza naroda, izmišljajući kojekave peticije kojim se zapravo insistira na genocidnosti istog tog naroda“, navodi Dragan Bursać.\nKada je reč o tome kako kako bi Sarajevo moglo da odgovori na to i da li možda sledi destabilizacija BiH, Topić ističe da je ovog puta Sarajevo zadovoljno odlukom Valetina Incka i da se ne opterećuje previše Dodikovom reacijom i najavom iz Republike Srpske.\n„Prvi put je dobijen oštar odgovor Željka Komšića da bi Dodik proglašenjem nezavisnosti mogao izgubiti Republiku Srpsku. Mislim da su teške reči poput uvoda u rat preterane, jer ne postoji spremnost u regiji, sem nekolicine ludaka, za radikalne akcije. Nje nema ni među većim delom počitičara niti građana. Ovog puta je bezobrazno narod isturen u prve redove jer se u interpretaciji odluke imputira da je Valetin Incko Srbima nalepio etiketu genocidnog naroda i to su bezobrazne i opasne manipulacije od strane politike koje im služe za instrumentalizaciju sopstvenih interesa“, ističe naša sagovornica.\n„Srbija mora da usvoji rezoluciju o negiranju genocida“\nBursać ističe da ne bi pričao o Sarajevu nego o pravnom sistemu države Bosne i Hercegovine, koja je dužna da štiti državnost i ustavnopravni poredak na celoj svojoj teritoriji, pa tako i da se obračuna sa kojekakvim negatorima genocida, koji od pre par dana i zvanično krše zakon negiranjem istog i slavljenjem ratnih zločinaca.\n„Mislim da su predmeti u Tužilaštvu već spremni i da će se ući u pravnu proceduru sankcionisanja svih onih koji krše zakon. Za region ovo znači da je Bosna i Hercegovina uz Crnu Goru i Kosovo, koje su donele Rezolucije o zabrani negiranja genocida krenula putem civilizovanog sveta. Isto tako, ovo znači da se Srbija konačno mora otrezniti, razbuditi i da mora usvojiti istu takvu Rezoluciju, a ne da sramno čeka kao entitet RS, da joj ona bude nametnuta“, kaže Bursać za Novu.\nDa li je ovo samo Dodikovo skretanje pažnje ili bi sada zaista i mogao da se usudi na ovakav korak, s ozbirom na njegovu raniju retoriku, Topić misli da je ovo pokušaj inventure stanja etničke skupine i testiranja koliko se mogu zapaliti za neko nove zbijanje nacionalnih redova.\n„Stičem utisak da je ta priča potrošena i da je sve manje lepak za građane te da osim teatralnosti, emotivnog naboja neće doneti nikakav drugačiji rezultat. Sve ovo je već viđeno istom scenariju, imali smo i referendum, bezbroj zaključaka Narodne skupštine Republike Srpske, koji sem njenog obesmišljavanja, nisu ništa doneli“, navodi Topić.\nBursać dodaje da Milorad Dodik nema logističke, ali ni svake druge podrške da tako nešto i učini.\n„Ali zamislite, hipotetički i da izglasa nekakvu opskurnu nezavisnost. Šta bi to značilo? Da NATO tenkovi izađu u Brčko i tako rasklešte RS na dva dela ili da se uvedu međunarodne sanckije istom tom entitetu koji je uz Moldaviju i okupirane delove Ukrajine od strane ruskog okupatora najsiromašnija regija u Evropi. Dakle, to bi bio i definitivni kraj RS-a, a Dodik bi i zvanično postao grobar ovog entiteta“, zaključuje Bursać.\nNa pitanje da li Dodik ima pravo i ovlašćenja da preduzme ovakav korak, Topić navodi da Dejtonski mirovni sporazum u koji se zaklinju upravo ovi političari, ne dopušta osamostaljivanje entiteta niti daje mogućnost otcepljenja.\n„Dakle, vinovnici ovog koncepta nemaju pravo na njega, jer odluka o tome se može doneti samo u saglasnosti tri etničke grupe (tri naroda) i dva entiteta. Dakle ako ćemo govoriti o ovlašćenjima ona bi mogla biti viđena samo kao samoprolašena i kao takva korišćena za dnevnopolitičku upotrebu“, zaključila je Tanja Topić za Novu.\nBursać dodaje da je Dodik odavno izašao iz svih zakonskih, ljudskih, moralnih i civilizacijskih regula.\n„On pre svega nije funkcioner u RS-u, ne zaboravite nego na nivou BiH (član je Predsedništva). A Republika Srpska ima, valjda, svoje nekakve vlasti -od predsednice Cvijanović, do premijera Viškovića. Naravno, sve je to farsa, ali zaista, Milorad Dodik i pravo i ovlašćenja ne idu u istu rečenicu. Hoću reći, sve što uradi je protizakonito i bespravno“, zaključuje Bursać.\nBiHBosna i HercegovinagenocidMilorad Dodiknezavisnostpolitička partijaRepublika SrpskaSpotSrebrenicaValentin Inckovisoki predstavnik BiHzakon


Završeni Dani srpskog filma u Zagrebu\nnedelja, 09. april 2017. | 17:04\nZAGREB - Projekcijom filma "Travelator" Dušana Milića završili su Dani srpskog filma tokom kojih je u zagrebačkom kinu "Tuškanac", od 3. do 7. aprila, prikazano 14 filmova srpske i jugoslovenske kinematografije. Na inicijativu Ambasade Srbije u Hrvatskoj, Jugoslovenska kinoteka je u suradnji s Filmskim centrom Srbije i nekoliko producentskih kuća i režisera te uz pomoć Srpskog narodnog vijeća, organizirala projekciju filmova koji su do sada uglavnom bili nedostupni hrvatskoj publici. Manifestaciju je za "Novosti" komentirao direktor Jugoslovenske kinoteke Jugoslav Pantelić.\n- Izuzetno mi je drago da je Danima obuhvaćeno više perioda u kojima su nastali kvalitetni filmovi srpske kinematografije. Naš je cilj bio da obuhvatimo same početke nastanka srpskog filma, preko predstavnika te kinematografije u onoj jugoslovenskoj, sve do novih ostvarenja reditelja na koje tek računamo - rekao je Pantelić i dodao da je publika izuzetno dobro prihvatila velike hitove iz doba\nzajedničke kinematografije: "Plastičnog Isusa" Lazara Stojanovića, "Maratonce" Slobodana Šijana i "Nacionalnu klasu" Gorana Markovića.\n- Drago mi je što je u razgovorima s mladim glumcima publika pokazala interesovanje za ono što možemo nazvati novim tendencijama u srpskom filmu. Tu mislim na film "Otvorena" Momira Miloševića koji je srpska filmska kritika ocenila najvišom ocenom nakon prošlogodišnjeg prikazivanja - rekao je.\nPantelić je ukazao i na dva vrlo značajna autora: Nikolu Ljucu s filmom "Vlažnost" i Bojana Vuletića, autora filma "Praktični vodič kroz Beograd sa pevanjem i plakanjem", čiji je najnoviji film "Rekvijem za gospođu J." nedavno prikazan na Berlinskom festivalu, a onda je trijumfirao i na beogradskom FEST-u.\nZa dojmove smo pitali i Kostu Đorđevića, autora filma "S/Kidanje" koji je doživio ovacije nakon prikazivanja. On bi volio da mu film s temom nesretnih ljubavi mladih ljudi bude prikazan još negdje kako bi ga vidjelo što više ljudi. Smatra da je koncepcija Dana srpskog filma odlično osmišljena.\n- Drago mi je i da sam prvi put mogao da vidim restaurisane "Maratonce" na velikom platnu na koje je publika burno reagovala i koji i nakon 35 godina izaziva emocije - kazao je Đorđević. Da bi se ova manifestacija trebala nastaviti održavati, smatra i Agar Pata iz Hrvatskog filmskog saveza.\n- Publika je bila impresionirana filmovima, uključujući i "Karađorđa", prvi film snimljen na Balkanu 1911. godine. Drago mi je da i je "Nacionalna klasa" imala brojnu publiku jer je to kultni film koji jako dugo nije bio na velikom ekranu - rekla nam je ona i dodala da se trenutno pregovara o nastavku ove ili slične manifestacije.\nPodsjetimo da je kao u uvod u Dane srpskog filma filmski kustos, pisac i prevodilac Greg de Cuir Jr. održao predavanje "Serbian Cutting: Rekvijem za Branka V. i Lazara S." o montaži, humoru i povijesti srpskoga filma. Suprotno očekivanjima policije da će ova manifestacija biti visokorizična, i koja je "za svaki slučaj" drugog dana navratila u kino i ispitivala ljude iz HDS–a koliko su karata prodali i zašto nisu prijavili manifestaciju, skup je protekao bez izvanrednih situacija.


"Kriptoimovinskim regulatornim okvirom urediće se poslovanje lica koja obavljaju poslove s virtuelnom imovinom (kriptovalute i kriptotokeni) u Srbiji, što bi trebalo da dovede do daljeg unapređenja poslovnog i regulatornog okruženja", navode u Narodnoj banci.\n"Ako gledam iz ugla svoje firme, i nama bi značilo da se ta regulativa donese, naravno, pod uslovom da nije previše restriktivna, što mi do sada deluje da neće biti, jer mi smo konstantno suočeni sa izazovima, kako knjigovodstvenim tako i operativnim", kaže on.\nU Srbiji posluje sve više IT kompanija koje su upućene na transakcije kriptovalutama u okviru blokčejn (eng. blockchain) sistema\nDonošenjem zakona o blokčejnu i kriptovalutama bi kriptovalute bile prepoznate kao finansijski instrument koji se može koristiti u poslovanju, objašnjava Marija Blešić, članica udruženja Belgrade Crypto Community, koje se bavi edukacijom o blokčejn tehnologiji.\n"Mi već imamo solidan broj preduzetnika koji su spremni da prodaju svoja dobra i usluge za kriptovalute kao što su bitkoin, lajtkoin, sejfeks, a ovim zakonom oni bi samo mogli da budu ohrabreni za takvu vrstu poslovanja", kaže Blešić.\n"Kod kriptovaluta ne postoji izdavalac, to jest institucija, firma niti čovek koji stoji iza određene kriptovalute, već njima upravljaju sami njeni korisnici", objašnjava Aleksandar Matanović i dodaje da je ljudima takav koncept i dalje neobičan, s obzirom da su navikli na transakcije sa tradicionalnim posrednicima, poput banaka.\n"To znači da su sve transakcije zauvek zapisane u toj knjizi i da se one nikada ne mogu izbrisati niti im se redosled može poremetiti. Ako sam ja poslala novac juče, to znači da će ta informacija uvek biti zapisana na blokčejnu. To znači da je blokčejn praktično neuništiv", objašnjava Marija Blešić.\nBitkoin je samo jedna od kriptovaluta, a sve one vezane su za blokčejn sistem transakcija\nPrivrednici koji se bave virtuelnim transakcijama su, kako se navodi u pisanom odgovoru Narodne banke za RSE, dužni da, između ostalog, "vrše identifikaciju stranke na propisan način (kod fizičkih lica uvidom u lični identifikacioni dokument sa fotografijom), da prate njeno poslovanje, da izrade spisak pokazatelja (indikatora) za prepoznavanje lica i transakcija za koje postoje osnovi sumnje da se radi o pranju novca ili finansiranju terorizma, da izrade odgovarajuće unutrašnje akte, vode odgovarajuće evidencije, dostavljaju informacije, podatke i dokumentaciju Upravi za sprečavanje pranja novca i dr".\n"Mi smo, za početak, imali veliki problem da uopšte nađemo knjigovodstvenu agenciju koja hoće da radi sa nama, jer oni nisu znali šta s tim da rade i kako to da zavode u knjige", kaže Aleksandar Matanović i dodaje da knjigovođe "i dalje nisu 100 posto sigurni šta treba da rade" i da će to znati tek kada bude donet zakon.\n"Neki ih vide kao novac, neki kao digitalnu imovinu, neki kao špekulativni instrument. I ako bi neka firma trebalo da na stanju prikaže kriptovalute, ne zna se u kojoj kategoriji treba da ih prikaže", kaže Matanović.\n"Svi srpski državljani koji se prijave na berzama moraju da se pridržavaju Zakona o sprečavanju pranja novca. Iako ovo stanje sada neki ljudi nazivaju 'sivom zonom', mi se zaista nadamo da će ovaj zakon još dodatno da olakša i unapredi poslovanje, a da neće uvesti neke negativne posledice za korisnike", kaže Marija Blešić iz Belgrade Crypto Community.\n"Estonija čak pokušava da kroz regulativu bude centar Evrope u smislu da pokušavaju da motivišu firme koje se bave kriptovalutama i blokčejnom da se tamo registruju i da odande rade. To rade kroz sistem licenciranja koji je dosta jeftiniji i jednostavniji nego, na primer na Malti, koja takođe pokušava da se izbori za svoje mesto", kaže Matanović.\n"Izuzetno je priznanje da partneri iz Privredne komore Dubaija prepoznaju nameru Srbije da se pozicionira kao lider u razvoju blokčejn tehnologije u regionu i Evropi", navodi se u pisanoj izjavi Marka Selakovića iz PKS.\nTwitter nalozi poznatih na meti hakera i bitcoin prevare


Mirović i Bjelić u Žablju i Čurugu – Покрајински секретаријат за енергетику, грађевинарство и саобраћај\n„Počeli su radovi na izgradnji novih i rekonstrukciji postojećih objekata Doma za duševno obolela lica u Čurugu, što je jedna od najvećih investicija u sistemu socijalne zaštite u našoj zemlji vredna više od 920 miliona dinara“, izjavio je danas predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović tokom posete tom domu.\nRealizacijom ovog važnog projekta biće povećan kapacitet ustanove i funkcionalnost objekata, što će omogućiti kvalitetniji boravak i negu korisnika, kao i pružanje medicinskih usluga i socijalne zaštite u skladu sa propisanim standardima.\n„Za dve godine, kada radovi na ovom velikom projektu budu završeni, više od 200 korisnika imaće kvalitetne uslove za boravak i moći ćemo da kažemo da smo ispunili jednu važnu obavezu“, naveo je Mirović i dodao da je plan da se u narednom periodu sredstva izdvoje i za specijalnu bolnicu u Kovinu i dom u Staroj Moravici, čime će svi objekti socijalne zaštite biti dovedeni na mnogo viši nivo nego pre šest godina.\nOn je u okviru radne posete opštini Žabalj obišao i radove na rekontrukciji ulica u Čurugu, koji se izvode u okviru uređenja putne mreže u ukupnoj dužini od sedam kilometara.\n„U proteklih šest godina u opštinu Žabalj uložili smo više od 850 miliona dinara za uređenje komunalne infrastrukture, rekonstrukciju osnovnih i srednjih škola u Žablju, Čurugu i Gospođincima, kao i za niz drugih projekata. Sve što smo zajedno isplanirali – i realizovali smo, i na taj način doprineli poboljšanju uslova života stanovnika ove opštine“, rekao je Mirović.\nPredsednik je danas obišao i Osnovnu školu „Miloš Crnjanski“ u Žablju, gde se odvijaju radovi na sanaciji fasade i toaleta.\n„Kompletno smo rekonstruisali i Vatrogasnu stanicu u Žablju, gde je postavljena nova krovna konstrukcija, fasada, podovi, stolarija i uvedeno centralno grejanje, čime smo podigli kvalitet rada ove službe. Do sada smo zajedno realizovali važne poslove, a Pokrajinska vlada nastaviće sa ulaganjem u sva naseljena mesta u ovoj opštini“, istakao je Mirović.\nPredsednik Opštine Žabalj Uroš Radanović izjavio je da su zahvaljujući velikoj podršci Pokrajinske vlade na teritoriji opštine realizovani značajni infrastrukturni projekti koji su doprineli unapređenju kvaliteta života svih stanovnika.\nDogađaju su prisustvovali i pokrajinski sekretar za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj Ognjen Bjelić, pokrajinski sekretar za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova Predrag Vuletić i direktor Uprave za kapitalna ulaganja Vojvodine Nedeljko Kovačević.


16:05 >> 16:27\nPostoji ogroman prostor za dalji napredak saradnje dve zemlje, istakao je ministar finansija i pozvao privrednike da investiraju u Republiku Srpsku\nTANJUG/ PRIVREDNA KOMORA SRBIJE/ BRANIMIR GAJIC/ nr\nMinistar finansija Siniša Mali učestvovao je danas na konferenciji “Investicioni potencijali Republike Srpske“ u Privrednoj komori Srbije i tom prilikom istakao da Srbija sa Republikom Srpskom radi na realizaciji zajedničkih projekata vrednih 800 miliona evra.\n– Dobio sam informaciju da je 148 privrednih subjekata otvoreno od 2019. godine do danas. Nije to mali broj, ali to može još bolje, a ovakvi skupovi tome doprinose – rekao je Mali.\nZajednički prihodi 2,2 milijarde evra\n– Kompanije iz Srbije investirale su u Republiku Srpsku više od milijardu evra što potvrđuje da je Srpska atraktivna destinacija za ulaganje i širenje poslovanja domaćih kompanija – poručio je Marko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije.\n– Srbija jeste najveći investitor u Republiku Srpsku. Kompanije koje su danas prisutne su ozbiljni investitori. One su u prošloj godini u Srbiji zajedno ostvarile 2,2 milijarde evra poslovnih prihoda, 313 miliona evra izvoza i zapošljavaju oko 15.000 radnika – naveo je Čadež.\nPrema njegovim rečima, Republika Spska je za našu zemlju jedan od najvažnijih spoljno-trgovinskih partnera.\n– Više od 50 odsto razmene sa Fedaracijom BIH odlazi na razmenu sa Republikom Srpskom. Mislim da smo prvo uvozno tržište, a posle Hrvatske i Italije, treće izvozno tržište. To dovoljno govori o našem obimu saradnje. Međutim, mi nismo zadovoljni i hoćemo da to bude još bolje – naveo je Mali i dodao da smo mi već ove godine dostigli nivo razmene pre pandemije koronavirusa.\nUčesnici konferencije “Investicioni potencijali Republike Srpske“; Promo/Ministarstvo finansija\nKako je istakao, jedan od prioriteta Srbije su ulaganja u putnu i železničku infrastrukturu kako bi podigli kvalitet života građana i nivo atraktivnosti, konkuretnosti okruženja u kome privreda obavlja svoju delatnost. To isto se odnosi i na ulaganja u Republici Srpskoj.\nGrend slem u poljoprivredi: Šta je pravi “sport za seljake“ i zašto svi bikovi nemaju dve tone (FOTO+VIDEO)\n– Upravo smo takve projekte definisali sa Republikom Srpskom. Tu su projekti u oblasti energetike, koji se odnose na hidropotencijale gornjeg toka reke Drina, hidroelektrane Paunci, Foča, Buk Bijela, a investicije koje sledeće godine kreću su aerodrom Trebinje, a tu su i ulaganja koja se odnose na autoput Beograd-Sarajevo – naveo je Mali.\ninvesticioni potencijali projekti sa Republikom Srpskom saradnja Srbije i Republike Srpske


Danas je ponedeljak, 6. jul\nZaposleni u kikindskoj Hitnoj pomoći juče su intervenisali 37 puta. Na poziv pacijanata bile su 23 intervencije, dok je u ambulanti pomoć zatražilo 17 građana.\nNa teritoriji Severnobanatskog okruga, u toku proteklog vikenda, registrovane su dve saobraćajne nezgode na području Kikinde, u kojima su dva lica lakše povređena.\nKoronavirus u Kikindi, situacija nije dramatična:\nNakon nešto više od 2 meseca, koliko u Kikindi nije bilo novoobolelih od koronavirusa, registrovani su slučajevi i u našem gradu. Tim povodom, gradonačelnik Pavle Markov je apelovao na sve sugrađane da budu odgovorni i da se pridržavaju svih mera zaštite, kako bi sačuvali i svoje i zdravlje svojih najbližih.\nZbog planiranih radova na električnoj mreži u utorak, 7. jula, od 9 do 11 sati bez struje će ostati Trg srpskih dobrovljaca broj 20, a od 10 do 12 Ulica Jovana Jovanovića Zmaja, od Vuka Karadžića do Iva Lole Ribara.\nNarednog dana, u sredu, 8. jula, od 8 do 12 sati struju neće imati sledeće ulice u Kikindi: Albertova, od Žarka Gavranova do Đure Oličkova, Kumanovska, od Žarka Gavranova do Đure Oličkova, Kraljevića Marka, od Žarka Gavranova do Đure Oličkova, neparna strana Albertove, od Đure Oličkova do polovine ulice prema Ulici Stevana Lakaija Gige, Đure Oličkova, Kraljevića Marka, od Kiš Mihalja do Žarka Gavranova, Albertova, od Stevana Lakaija Gige do Đure Oličkova, Stevana Lakaija Gige, Kumanovska, od Đure Oličkova do Kiš Mihalja, Kiš Mihalja, Kraljevića Marka, od Kiš Mihalja do Miloša Crnjanskog, Kumanovska, od Kiš Mihalja do Stevana Lakaija Gige, Kumanovska, od Kiš Mihalja do Veljka Petrovića, Albertova, od Miloša Crnjanskog do Žarka Gavranova, Miloša Crnjanskog i Kraljevića Marka, od Miloša Crnjanskog do Žarka Gavranova.\nU okviru prolećne akcije sakupljanja kabastog otpada, koju organizuju kompanija FCC i Sekretarijat za zaštitu životne sredine, od danas do srede kontejneri će se nalaziti na uglovima sledećih ulica u Bašaidu: Žarka Zrenjanina i Svetozara Miletića, Žarka Zrenjanina i Zmaj Jovine, Branislava Nušića i Svetozara Miletića i Branislava Nušića i Zmaj Jovine, a od srede do petka: Branislava Nušića i Nikole Tesle, Branislava Nušiča i Raše Lazarevića, Žarka Zrenjanina i Nikole Tesle i Žarka Zrenjanina i Raše Lazarevića.\nU gradskoj zoni, od danas do srede 5 kontejnera nalaziće se u Ulici Vojvode Mišića, a jedan u Srbobranskoj, na uglu sa Moravskom. Od srede do petka 2 kontejnera biće postavljena u Srbobranskoj ulici, od Vojina Zirojevića do Omladinske, a 4 u Ulici Ivana Jakšića. Telefon za informacije: 0800/ 111 666.\nIzložbom skulptura nastalih na prošlogodišnjem sazivu u utorak, 7. jula sa početkom u 19 sati, na Trgu ispred Galerije „Tera“, biće zvanično otvoren 39. po redu Internacionalni simpozijum vajara. Do kraja jula u našem gradu skulpture velikog formata u terakoti stvaraće šestoro umetnika iz Srbije, Hrvatske, Rumunije i Sjedinjenih Američkih Država.\nU okviru letnjeg bioskopa u dvorištu Narodne biblioteke „Jovan Popović“ u utorak, 7. jula biće prikazan kriminaslitički triler iz 2017. godine „Nevidljivi svedok“. Početak je u 21 sat, ulaz je slobodan.\nNaša sugrađanka Staša Terzić proteklog vikenda donela je još jedan pehar u Kikindu. Ona je na Otvorenom prvenstvu Subotice, u kategoriji devojčica do 10 godina, osvojila prvo mesto. Na istom turniru Luka Mandžuković, takođe član TK „Mokrin“, bio je treći u muškoj konkurenciji.\nZvanični srednji kurs dinara iznosi 117,57 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije.


ZAA & Bosnische Post @ Klub Underground, Sarajevo | Dešavanja\nZAA & Bosnische Post @ Klub Underground, Sarajevo\nDodao Zvrčkica Zvrčkasta Pogledano 447 puta\t, 1 posjeta danas\tDatum: 18/05/2012 do: 19/05/2012 Vrijeme: 20:00\tto 02:00 Lokacija: Underground, Sarajevo\nSend Inquiry for ZAA & Bosnische Post @ Klub Underground, Sarajevo\nLjubitelji dobrog provoda i dobrih svirki mogu da se raduju predstojećem vikendu. Naime, u petak, 18.05. sarajevskoj publici, u klubu Underground, po prvi put, predstaviće se srbijanska grupa ZAA iz Kruševca, te kao support, domaći bend Bosnische Post.\nBend ZAA je počeo sa radom krajem februara 2008.\nMuzika koju sviraju je stilski raznovrsna, bazirana na ska korijenima sa raznolikim uticajima, od jazz do punk zvuka.\nOd samog početka, bend je krenuo sa intenzivnim koncertnim aktivnostima po klubovima i festivalima o kojih se mogu izdvojiti:\n-Demofest u Banjaluci 2010.godine, kao predgrupa britanskom sastavu Stereo MC’s\n-EXIT festival na kojem su nastupali posljednje tri godine\n-Reggae Serbia festival, Trenchtown …\nNa banjalučkom Nektar Demofestu, 2009. godine osvojili su treće mjesto.\nDrugi takmičarski festival na kome je bend nastupao je španski Rototom. U okviru konkursa za najbolji evropski reggae bend 2011. godine, u kokurenciji sastava iz istočne Evrope, bend ZAA je izabran za jednog od troje finalista.\nZAA je svoj prvi album objavio 13.1.2010. godine kao online izdanje koje se može besplatno preuzeti sa sajta www.zaa.rs. Album je propraćen sa dva spota za pesme Fire i No war.\nDrugi album ‘ Good things ‘ objavljen je sredinom maja 2011.godine i takođe se može preuzeti sa zvaničnog sajta benda.\nČini se da u posljednje vrijeme ništa ne može proći bez sve traženijeg i popularnijeg fusion reggae benda Bosnische Post.\nNakon mnogobrojnih uspješnih svirki po sarajevskim klubovima, festivalima, te gradovima širom BiH, ovaj bend koji sve više i više osvaja srca sarajevske, a i publike šire, nastupiće kao support kolegama iz Srbije.\nBend je u prvobitnom sastavu formiran u januaru 2010. godine.\nTrenutno je okupiran sve većim brojem svirki , a momci se polako spremaju i za snimanje svog prvog studijskog albuma i realizovanje ideja za spotove odgovarajućih pjesama.\nProfil benda i pjesme, mogu se pronaći na myspace-u, youtube-u i facebook-u.\nPoslije svega, ostaje nam samo još da vas pozovemo da se ispunite mirom i ljubavlju, te dođete da svi zajedno uživamo u odličnoj svirci ova dva benda. Zabava je zagarantovana.\nSvirka počinje u 22.00h. Ulaz slobodan.


Oprema za poslovanje : Veliki OTKUPI namestaja i opreme - BGD 06.02.2018 - ID 56591661 - KupujemProdajem\nOprema za poslovanje > Kancelarija | Nameštaj > ID oglasa: #56591661 (postavljen: pre 2 nedelje)\nVeliki OTKUPI namestaja i opreme - BGD\nKOMPLETNU PONUDU POGLEDAJTE NA WWW. CPSMILE. COM


Sramna odluka Tužilaštva BiH! - Leutar.net\nSramna odluka Tužilaštva BiH!\n9. oktobra 2020. LEUTAR Vijesti, Bosna i Hercegovina 0\nJoš jedna sramna odluka Tužilaštva BiH! Donijeli su Naredbu o neprovođenju istrage na osnovu istraživačke priče Žurnala o kupovini diploma u BiH. Državni tužilac Oleg Čavka kaže da je „očigledno da ne postoje osnovi sumnje da je počinjeno prijavljeno krivično djelo“.\n„Učenik je završni ispit polagao od 28. 8. 2018. godine, do 31. 8. 2018. godine“, piše u svjedočanstvu.\nNo, učenik tih dana uopšte nije bio na teritoriji BiH. Kao redovni putnik u BiH je ušao tek 1. septembra u zoru, u 4 sata i 20 minuta, i to na sjeveru, na graničnim prelazu Kostajnica. Tek tada se uputio u Hercegovinu, odakle je, u 12 sati i 16 minuta izašao iz BiH preko Graničnog prelaza Osoje.\n„Vaša istraživačka priča, nakon formiranja predmeta je ovom Tužilaštvu značajno pomogla u smislu iniciranja istraživanja na evidentno brojne propuste u procesu školovanja na privatnim visokoškolskim ustanovama-više njih na području BiH, te je tim povodom istražna aktivnost dovela do sveobuhvatnih provjera validnosti diploma visokopozicioniranih službenika sigurnosnog sektora BiH, što je u konačnici dovelo zahvaljujući i Vašem istraživanju do donošenja Naredbe o provođenju istrage protiv Mehmedagić Osmana zbog falsifikovanja diploma“, naveo je državni tužilac Oleg Čavka.\nAli, i dalje ostaje otvoreno pitanje za čije interese radi Tužilaštvo BiH? I ova posljednja sramna odluka, pored niza drugih, pokazuje da postoji „osnov sumnje“ u nezavisnost i profesionalnost Tužilaštva BiH.


NAUČNICI TVRDE: Evo koje godine su savršene za majčinstvo - Informer\nSuperžena/informer.rs | 28.06.2017. | 12:21\nNAUČNICI TVRDE: Evo koje godine su savršene za majčinstvo\nPored briga, odgajanje deteta donosi neopisivu sreću i radost roditeljima, a to u velikoj meri zavisi i od njihove starosti\nPa, da li postoji idealno vreme za majčinstvo?\nNova istraživanja su pronašla da trudnoća nakon 35 godina starosti ima određene benefite, koji se pre svega odnose na zdavlje žene.\nU odnosu na prošlost, kada je smatrano da dobijanje bebe nakon 35 godine smanjuje životni vek, nova studija Univerziteta Južne Karoline otkrila je da dobijanje deteta nakon 35 godine poboljšava mentalnu sposobnost majke.\nIstraživači su okupili 830 žena u postmenopauzi, a učesnice su testirane u oblasti planiranja, vizualne percepcije, govornog pamćenja, koncentracije i pažnje.\nNaučnici su na osnovnu njihovih odgovora došli do zanimljivih podataka.\nŽene koje su rodile dete nakon 24 godine pokazale su se bolje na testovima mentalne oštrine, u verbalnom pamćenju i rešavanju problema, u odnosu na one koje su postale majke u periodu između 15 i 24 godine starosti.\nŽene koje su svoje zadnje detete dobile nakon 35 godine imale su bolju govornu memoriju i kognitivne sposobnosti.\ntrudnoća porodica beba majčinstvo\nKATASTROFA! ČAK 400.000 PAROVA NE MOŽE DA IMA DECU: Poražavajući podaci o sterilitetu u Srbiji!\nDARA BUBAMARA PROŠIRUJE PORODICU: Ništa od vantelesne oplodnje, Milan i ja sami pravimo blizance!\nNEMA VIŠE VRELIH FOTKI Dara Bubamara otkriva: Hoću da zatrudnim!\nKEJTLIN DŽENER traži surogat majku kako bi dobila bebu!


Tuga posle poraza od Litvanije.\n(Mirko, 19. septembar 2015 03:03)\nKOmentatori na RTS_u, pogotovu Denda!\n(Zlobni cinik, 12. septembar 2015 13:41)\nZaista ne sumnjam u nase momke ali sledeca utakmica je vazna iz vise razloga. Primaran cilj je odlazak u Rio tako da od ove utakmice zavisi sve. Sa pobedom smo prakticno obezbedili min kvalifikacioni turnir. Druga stvar, sa pobedom smo prakticno u polufinalu i samim tim mozemo da igramo rastereceno. Ko god dodje u cetvrtfinalu ako pobedimo sutra ce proci kao bos po trnju. Mada gledajuci sve, uopste ne sumnjam da ce se cak ostvariti moja prognoza o setnji do zlata. Grci su dobri ali njihova prava snaga ne moze da se vidi u slaboj grupi kao i prosle godine na sp. Nase najglavnije oruzje sto imamo klupu i sto Sale fenomenalno rotira igrace. Prakticno svi igraju osim Milutinova koji je zamenski centar prvom dvojcu. Radulja bi mogao da popravi odbranu nekada izgleda previse lenj, ne skace dovoljno, Kuzmic je u tom segmentu znatno bolji.\n(Pera Peckalo i Paja Prikapalo, 12. septembar 2015 07:40)\nObelezili su komentari da mora da se izgubi neka utakmica, da biste postali prvak Evrope.\nStvarno steta sto smo mi, Grci i Francuzi izgubili sve sanse za trofej :(\n(Isterivac botova, 11. septembar 2015 19:28)\nhehe svi koji pljuju po NBA kosarci pocinju recenicu sa "nemas ti pojma..." i zavrsavaju je sa "... bolji su zato sto... da je evropa ujedinjena... da se ima vise para... da da da sam ptica bi naj verovatnije leteo.\nslozite klikere u glavi pre n'o sto komentarisete\n(miki_bgd, 11. septembar 2015 19:15)\nTriju dulo salo dalo se prikljucio galo ..\n(Aas, 11. septembar 2015 18:29)\nAmeri nedostizni... Nismo li ih mi i Argentinci urnisali? Nisu li ih Spanci dobili nekoliko puta, sa sve Dzejmsom? Cak i Grci ako se ne varam.\n(dex, 11. septembar 2015 17:23)\nPošto radim u Americi a trenutno sam kod kuće i pratim košarku kako i tu tako i tamo. Moje mišljenje o košarci u Europi je da će Ameri gazit sve ove reprezentacije redom barem još 100 godina sa 30 razlike. Ovo do sada je totalni amaterizam.\nRazlika nebo i zemlja nažalost.\n(basket fan, 11. septembar 2015 11:09)\nNeka Amerika od 300+ miliona stanovnika napravi tim od belih igraca i izgubice od Slovenije i Hrvatske koje imaju po par miliona, a kako bi prosli protiv nas da i ne pominjem...\nSvaki uspeh u kosarci duguju crnim igracima cije su pretke nekada davno uvezli kao robove\n(palop, 11. septembar 2015 17:08)\nKakva je slicnost izmedju fudbalera i kosarkasa?\nNi prvi ni ddrugi ne znaju igrati fudbal:)\n(branja, 11. septembar 2015 16:35)\nDo sada su EP ubedljivo obelezili kompleksi Hrvata.\n(him212, 11. septembar 2015 16:22)\npisete kako su amerikanci nedostizni. A ko su ti amerikanci? Sve dodjosi. Naravno da je dobra selekcika. Pustite prave amerikance(indijance) da igraju basket pa da vidimo kako ce da prodju.\n(sale, 11. septembar 2015 16:21)\nnajbolji komentar koji sam do sad pročitao.\n(upravotako, 11. septembar 2015 16:05)\nGrupa D je bila prejaka.Sve velesile.Srbija prosla krs grupu.5 tekmi u 6 dana.Jako malo.Ja bi licno stavio da jedan tim igra 2 tekme dnevno.\n($$$, 11. septembar 2015 14:41)\na katastrofa Rusije?!\n(PetrAleksA, 11. septembar 2015 14:35)\nPošto radim u Americi a trenutno sam kod kuće i pratim košarku kako i tu tako i tamo. Moje mišljenje o košarci u Europi je da će Ameri gazit sve ove reprezentacije redom barem još 100 godina sa 30 razlike. Ovo do sada je totalni amaterizam. Razlika nebo i zemlja nažalost.\nU evropi se igra kosarka a u americi je to sve soubiznis, i kao takve ih je nemoguce porediti.\nTamo se obrcu bukvalno milijarde kroz NBA, igra se nenormalnim tempom, utakmica za utakmicom. Koriste se ko zna kakve supstance, svaki igrac ima tim ljudi iza sebe kakav nema ni cela ekipa u evropi a kamoli igrac, dosta je tu i "naturalizovanih" kosarkasa, kao sto je i to sve vise slucaj u evropi. Al jbg nije ni sport to sto je nekad bio, videli smo ih u dvadesetom veku :)\n(lol, 11. septembar 2015 14:34)\nmozda za vas nebitno ali poslednji mec vlado ilievski trebalo e spomenuti,njegova trojka protiv litve 2011 stoi vecno u fibinoj istorij\n(msbravomk, 11. septembar 2015 13:55)\nCovek napise da su Ameri puno bolji od bilo koje evropske ekipe, vecina ga demantuje obrazlozenjem da su oni velika nacija i da imaju puno love, ok, to je sve tacno ali to nije demant. Ameri su zaista nedostizni. Da je Evropa jedna drzava mozda bi taj tim tukao Amere, ali nije tako. Cinjenicko stanje je sledece- niti jedna evropska ekipa nece moci da pljune pod prozor NBA zvezdama u narednih 30 godina. Tacka.\n(Aleksandar, 11. septembar 2015 13:37)\nBice pehara docek ispred vlade ako ga je bude Simon ce ukrade...\n(Petar, 11. septembar 2015 13:34)\nТеов рекорд трајао један дан. Саторански са 15 асистенција нови рекордер.\n(Иван-Ниш, 11. septembar 2015 13:29)\npa ne vidim sada sta si ti sada dokazao?..mislim covek je rekao da je nba i evropa nebo i zemlja..ti si samo objasnio zasto je to tako..i potpuno se slazem sa obojicim....\n(milos, 11. septembar 2015 13:28)\nGledao sam snimak naseg meca sa Italijom ali sam gledao taj mec kao da su nasi plavi (Italijani) iz razloga da vidim kako izgleda igra naseg tima iz ugla navijaca protivnika. Ukratko, iako bi mi je bilo tesko da se naviknem, dve reci: brutalno i deprimirajuce.\n(nepismeni_gan, 11. septembar 2015 13:10)\ngledam kostur u blicu, ovo je idealno da ne moze biti bolje. otvara nam se put do finala i rija. samo da se ne desi neko veliko iznenadjenje i tezak maler ne vidim drugi epilog. IDEMO\n(boza pub, 11. septembar 2015 13:01)\nPrimeticu nesto neko rece da nisu poslali najbolje 2002, ne zapravi nisu poslali samo sekila i iversona ostatak su sve all starovi koji su igrali najbolju kosarku tada. Pol Pirs, Redzi Miler i Jermein Onil su bile prve Violine Bostona odnosno Indijane, Andre Miler prvi plej Denvera, Elton Brend najbolji igrac klipersa i da ne nabrajam vise. Jednostavno digli smo formu za tu tekmu razbili ih ali ni mi nismo bili u najsjajnijoj formi na sampionatu.\n(Boston Selac, 11. septembar 2015 12:54)\nCare, treba da znas da se Srbija borila za zlato sa USA prosle godine. Kao prvo, 12 momaka iz dream teama su okupljeni sa celog severno- americkog kontinenta. Kao drugo, Srbija je stigla do finala, Srbija koja ima stanovnika kao jedan grad Njujork u SAD-u. Pa sa tim poredjenjem vidi koliko je uspesna samo nasa nacija u kosarci, a kamoli kada bismo odabrali "tim evrope" koji bi bio konkurencija SAD. Prema tome ne trci pred rudu. Zgazili smo vas usred Indijane 2002. , zasto ne bismo opet...!?\n(holymoody, 11. septembar 2015 12:52)\n@kol Mislim da si malo pomesao. Prvi drim tim je bio 1992 u Barseloni i tada su Hrvati stigli do finala i pobedili Hrvatsku i od tada se prica da je velika zal zbog neigranja srpskih i slovenackih igraca. I dalje stojim pri tvrdii Evropa bi dobila Ameriku :-)\n(karma, 11. septembar 2015 12:39)\n1. u americi se jasno zna sta je "basketball related income" i te pare dele vlasnici i igraci. kod nase se ne zna casnog krsta.\n2. kosarka je tamo mnogo bolje ispromovisana. npr. NCAA je krs od kosarke, ali oni od toga prave pricu, holivudske zaplete, intrige, statistiku, pisu knjige, snimaj filmove... covek se zainteresuje, bez obzira na kvalitet. Ovde u evropi i kada se odradi neki spektakularan potez ili akcija, moze EVENTUALNO da se pogleda u 240p rezoluciji, ako neki entuzijasta sam okaci\n3. sudjenje u evropi sputavaju igru. "pametni faulovi" su najvece smece. vuce covek kontru, neko ga cusne po sorcu i kao "pametan faul". kretenizam.\n4. ovde je skoro zabranjeno udariti brndzu nekome ko polaze ili kuca.\n5. tamo postoji svega 30 pro timova (van NBA NEMA profesionalnih ekipa). U evropi postoji 60 relevantnih klubova, a bezbroj profesionalnih klubova, sto dovodi do rasipanja sredstava i talenata.\nsve prethodno navedeno utice na to da je ovde kosarku mnogo teze pratiti, jer ljudi tesko da mogu da znaju sta gledaju, a i mnoge "takticke" utakimce se svode na sutiranje trojki, "pametne" faulove i slobodna bacanja. cist mazohizam je to gledati, cak i ako igra tvoj omiljeni tim.\nu SAD je kosarka treci najpopularniji sport. u eu mnogi ljudi nisu ni culi za kosarku.\nhocu reci, razlika ispada da ogromna, ali veca je razlika u organizaciji i sistemu, nego u talentu evropljana u odnosu na amerikance.\np.s. ovi sto pricaju o dopingu su botovi\n(zagor, 11. septembar 2015 12:38)\nJoš jedan odličan tekst sa jednom greškom?\nNaime, uz Spanulisa je stavljena apozicija genije?\nOdličan igrač nesumnjivo, ali ako je genije, šta su onda Novicki , Parker i Gasol, tim redom?\nMesto medju genijalnim igračima, ne samo u košarci, ako je izraz uopšte primenljiv, zaslužuju samo oni koji su digli nivo igre na viši nivo, o kojem niko nije ni sanjao.\nDžordan sigurno,ostali više po ukusu.\nIli Bolt, Rosi,Mesi , a iz drugih sportova?\n(danilo, 11. septembar 2015 12:37)\nIgramo najbolju kosarku od svih ucesnika, ali u ovim analizama ne vodite racuna o losim stvarima. U napadu nismo konstantni, ali odbranom i skokom u napadu to uvek nadomestimo. 80% akcija se svodi na sut za 3 poena, a to ili krene ili ne. Potpuno zavisimo od lucidnosti Teodosica koji, iako je madjionicar, ima obicaj da se iskljuci potpuno - to ne sme da se dogodi jer je do zlata ostalo 160 minuta kosarke. Igrace svi jace odbrane i Bogdanovic mora da se ukljuci. Ovo je sve do sada kao bajka, ali bez Bogdana, Nedovica, Kalinica sve pada u vodu. Kalinic mora da popravi slobodna bacanja jer ce zbog stila igre biti fauliran puno. Bogdan mora da ulazi pod kos, gubi dosta lopti. Nedovic je brz u odbrani kao cigra, ali mora i da kreira ponesto u napadu. Alejupovi nece prolaziti protiv jacih timova. Nasi centri lose igraju pikenrol, a pikenpop gotovo da i ne koriste. Raduljica kasni makar korak posle svakog bloka u napadu, a Kuzmic nema tu snagu da razbije protivnickog centra, osim Barnjanija koji nikad i ne igra odbranu. Protiv Finske ocekujem pobedu, a onda verovatno Hrvati (mada ni Cesi nisu naivni sa svestranim Satoranskim) - Tomic i Zoric mogu praviti probleme pre svega Kuzmicu, a Raduljica ne sme da upadne u probleme sa licnim greskama brzo. Sarica, Simona, Hezonju, Ukica i ona dva patuljka (Stipcevica i Drejpera) ce nasi bekovi i krila lako neutralisati.\nItalija/Litvanija, ko god da dodje sutnuce preko 30 trojki, vise od 7-8 ne smemo da primimo jer moze biti pogubno, pogotovo jer Litvanci imaju Valancijunasa pod kosem od kojeg ocekujem dabl-dabl, a Italijani ce igrati rogove. 2004.su pobedili jaku USA na pripremama sa 19 razlike, a Galanda/Bazile/Poceko su dali 19 trojki. Potpuno divlja kosarka ali oni i ne mogu drugacije.\nU finalu ocekujem Spance. Mnogi ce se zacuditi ali Grci (iako ih gotivim) ne mogu taj tempo izdrzati, Spanulis nije madjionicar nego rutiner koji je pravi staromodni vodja , a Gasol ce Kufosa pojesti za veceru. Francuzi su duznici Spancima i Spanija, iako deluje kao razbijena vojska, je sada najopasnija. Svi su ih prezalili i bas zato ih vidim u finalu.\nNadam se da cemo srusiti sve do kraja, ali moramo imati i rezervni plan jer ima dana kad nista ne moze da udje. Milosavljevic i Simonovic moraju da kidaju i odigraju utakmice zivota kad zatreba.\nODBRANA. ODBRANA. ODBRANA.\n(stefan, 11. septembar 2015 12:23)\nNajveci utisak dosadanjeg toka je da svako ko prodje sa manje od 10 razlike protiv nas moze da se raduje kao da nas je pobedio. Kao da se ponavlja evropsko u Turskoj.\n(3OPAH, 11. septembar 2015 12:15)\nNema Amera, da i njih malo preslišamo, hi,hi,hi...Ajmo majstori sa Balkana. Naučite evropske čo..ne, kako se igra basket...\n(IlIja, 11. septembar 2015 12:14)\n@(karma, 11. septembar 2015 11:27)\nIskreno tesko, secam se i prvog drim tima i price da bi ih SFRJ dobila da su se sastali i mislim da je glupost, dobili bi ih Ameri lagano kada je kosarka u pitanju tu su oni najbolji i to je to, kada posalju svoje najbolje igrace ostali igraju za 2 mesto, i tako ce ostati jer su oni fizicki dominantniji od svih ostalih ekipa a da ne govorimo o strasnoj konkurenciji od srednje skole, preko fakulteta pa do NBA, ima toliko kvalitetnih igraca da mogu da naprave 3 tima, mi smo ih dobili 2002 jer su poslali slabije igrace a mi smo bili na vrhuncu! Od tada su se opametili pozvali Krzyzewskog covek sklopio tim od zvezda i par igraca za specijalne zadatke i oni od 2008 deru sve zivo, da bi se Ameri dobili potrebne su dve stvari pod 1. da ekipa bude u stanju da izdrzi celu utakmicu u istom tempu sa njima i pod 2. da Amere ne sluzi sut ako se ovi faktori ispune onda je moguce dobiti drim tim! Ali sad je najbitnije EP ostavimo Olimpijske igre i Amere za sledecu godinu :)!\n(Kol, 11. septembar 2015 12:12)\nBolje gledqj bejzbol.. U kosarku se ne razumes uopste. Uporedjivati rezervoar od 250 miliona i evropske selekcije je suludo.. Da evropz sastavi tim od celog kontinenta, to bi sigurno bila druga prica, i realnije za uporediti... Uz to, NBA i Evropa ne gaje isti stil kosarke, uslovi nisu isti, u evropi igrati u 21h i sutra dan u 14h je ludo, u NBA je moguce, posle utakmice svaki igrac ima zasebnu masazu misica, osoblje koje tu za njih itd itd itd, u evropi to nema, ima jednog ili dva coveka za te stvari, oni imaju toliko koliko i igraca, a to sve polazi od same organizacije, NBA barata sa milijardama, profitabilna kompanija, ekipe i sport, u evropi to nije slucaj.. Nazalost, ali tako je.\n(JPR23, 11. septembar 2015 12:06)\nI to će se završiti kada te iste Amere počnu drugi da testiraju za doping a ne oni sami sebe kao fol da testiraju.\n(Bane, 11. septembar 2015 12:03)\ni satoranski je zablistao. sinoc je imao skoro tripl dabl (falio mu jedan skok) i ostvario CAK 15 ASISTENCIJA, postavivsi time novi rekord. znaci pretekao je tea.\n(zagor, 11. septembar 2015 11:57)\nMilosavljevic i Milutinov ... Pogubljeni su ... Verovatno sto prvi put igraju u ekipi bez straha ...\n(Karanfil otisao na put, 11. septembar 2015 11:38)\nNije mi jasno i na rts-u se pominje Spanulis i Printezis a uz njih se pominju neki solidni igrači, niko da pomene Stratosa Perperoglua koji je mozda i najbolja trojka u Evropi\n(Djordje, 11. septembar 2015 10:48)\n(petarczv, 11. septembar 2015 11:28)\n@basket fan.. Mislim da si malo preterao sa omalovazavanjem evropske kosarke. Zanemario si cinjenicu da je reprezentacija Amerike sastavljena od igraca sa celog kontinenta, dakle i iz Aljaske i Havaja preko Vasingtona i Teksasa. Nemoj da budes tako sigiran da se najbolji tim Evrope ne bi nosio da njihovim najboljim timom. Kada bi taj tim bio sastavljen od igraca poput Tea, Rudija, Gasola, Parkera lako bi iznenadio Amere. Cinjenica je da su oni genetski predoredjeni za kosarku ali hajde da budemo realni. Kontinent protvi Srbije, Slovenije.. Sportski pozdrav\n(karma, 11. septembar 2015 11:27)\nJa bi reko da i navijanje za nase, je pi mommisljenju bilo najbolje do sada sta se tice stranog terena. Svaka cast za nase navijace koji su bili brojni na svim utakmicama bez obzira na termin igranja i nosili nasu reprezentaciju. Svaka cast na tome i nadam se da ce isto biti i u Francuskoj. Dijasporo probudi se jos vise.\n(mihajlo, 11. septembar 2015 11:24)\nОбележила је наша сјајна игра, па пет места празних па сви остали. Ето то би било то укратко речено. :)\n(Мина, 11. septembar 2015 11:17)\nMozds bi trebao onda cesce da izadjes iz kamionske kabine i pogledas malo vise utakmica,mislim da ne bi skodilo tvojoj kosarkaskoj edukaciji ! Pozdrav za dijasporu !\n(Lemilica, 11. septembar 2015 11:16)\nLudilo od navijanja u IKARBUS areni u Berlinu:)\n(shufla, 11. septembar 2015 11:09)\nZnate li šta je obeležio Euro? Košarka se vratila kući! Idemo Srbijaaaa\n(IlIja, 11. septembar 2015 11:05)\n(Kova, 11. septembar 2015 11:04)\nobiljezile su ga standardne kalkulacije vec "znanih" ekipa, kad su mućke u pitanju Spanije i Italije ! i sad svi misle nisu neke ekipe, a u stvari ce zgazit sve pred sobom u daljnjem toku prvenstva. nema ovde ni S od sporta\n(zrinjski, 11. septembar 2015 11:03)\nMeni je najviše žao Nemaca, da su bili u bilo kojoj drugoj grupi prošli bi bez problema, ovako izgubili su tri meča na jednu loptu malo je falilo sreće, ali i bolji Dirk. Litvanija je isto jako slabo odigrala jesu prvi, ali baš neuverljivo, slabije nego Francuzi, sad se sve zaboravlja i sve zavisi id jedne utakmice, imamo velike šanse za finale, ali polako meč po meč.\n(Šreder, 11. septembar 2015 11:01)\nZa one koji nisu, evo prilike da uzivaju, za one koji jesu ... evo jos jednom :)\n(kalabunga, 11. septembar 2015 10:56)\nPo meni, 3 stvari su obeležile dosadašnji tok prvenstva:\n1) Ispadanje Rusije i Nemačke\n2) Iznenađujuće dobra igra Grčke\n3) 5:0 Srbije\n(Nikola, 11. septembar 2015 10:56)\n(Sailor, 11. septembar 2015 10:52)\nNavijanje u Hrvatskoj hahahahahahaahahahahahahahaha\n(Hrvati i kosarka hahahaahahaha, 11. septembar 2015 10:50)\n27 poena Jake Blazica protiv Grcke\n(Lemilica, 11. septembar 2015 10:40)


UN usvojio rezoluciju o suđenju odgovornima za ratne zločine u Gazi - Klix.ba\nUN usvojio rezoluciju o suđenju odgovornima za ratne zločine u Gazi\n3.7.2015. u 19:44\nVijeće Ujedinjenih nacija za ljudska prava usvojilo je u petak većinom glasova rezoluciju koja poziva da se sudi odgovornima za ratne zločine počinjene za vrijeme sukoba u Gazi u augustu 2014.\nRezolucija koju je prezentirao Pakistan, dobila je podršku 45 zemalja, među kojim su Francuska, Velika Britanija i Njemačka. Samo je SAD glasao protiv a pet zemalja je bilo suzdržano.\nOva rezolucija je uslijedila nakon objavljivanja izvještaja UN-ove istražne komisije o sukobu u Gazi koja je zaključila da je bilo "mogućih ratnih zločina".\n"Prikupljene informacije ukazuju na to da su Izrael i naoružane palestinske grupe kršile međunarodno humanitarno pravo i ljudska prava što je u nekim slučajevima dovelo do ratnih zločina", izjavila je predsjednica komisije Mary McGowan Davis prezentirajući izvještaj 29. juna.\nRezolucija ne određuje počinioce zločina, ali "ističe da je neophodno da svi odgovorni za kršenja međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava odgovaraju za svoja djela, uz pomoć odgovarajućih, pravičnih i nezavisnih nacionalnih i internacionalnih mehanizama kaznenog prava".\nRezolucija zahtijeva od Izraelaca i Palestinaca da "potpuno sarađuju uz preliminarnu instrukciju Međunarodnog kaznenog suda kao i sa svakom kasnijom istragom koja bi mogla biti otvorena".\nOko 2.200 Palestinaca, od kojih 1.500 civila, prema podacima UN-a, ubijeno je u ratu između Izraela, na jednoj strani, i Hamasa, kao i drugih palestinskih grupa, u Gazi. Na izraelskoj strani, 73 osobe su izgubile život, od kojih 67 vojnika.\nIzrael Gaza Ujedinjene nacije\nTenzije u Grčkoj na vrhuncu: Sukobili se policija i demonstranti\n03.07.2015. u 20:26\nTrnovo: U saobraćajnoj nesreći povrijeđeno dijete\n03.07.2015. u 19:40


Gojko Đogo: Intelektualci kao – ikebane | Društvo | Novosti.rs\nGojko Đogo: Intelektualci kao – ikebane\nBane ĐORĐEVIĆ | 09. jun 2013. 09:30 | Komentara: 7\nPesnik Gojko Đogo o narodnim i državnim mukama, nacionalnom kompleksu i podelama, iluzijama i dostojanstvu: Naši lideri tumaraju po svetu, metanišu, prose, ne bi li Srbiji bilo bolje. A Kosovo ode. Samo da ne bude još teže, još gore\n"Orfej" Gojku Đogu\nGojko Đogo dobitnik "Jefimijinog veza"\nĐogo: Rimovana gorčina\nNagrada Matice srpske: "Zmaj" Đogu\nZbornik pesama Gojka Đoga\nVUNENA vremena se neće skoro završiti. Diktaturu je zamenila demokratura, ista košulja samo izvraćena. Očevi su se svrstavali u ideološke, sinovi u interesne tabore, ne znaš šta je gore. Vlastoljublje i koristoljublje su osnovne političke oznake naše vlastele u poslednje tri decenije. Ideologe su nasledile plutokrate - pljačkaši i lopovi - banke i akcije su zamenile batine, a Srbija dugo, predugo, ili robuje ili gladuje - kaže za „Novosti“ Gojko Đogo, pesnik koga su obeležila nezgodna i oskudna vremena.\nPočetkom osamdesetih stradao je zbog pesničke reči i osuđen na godinu dana zatvora zbog knjige pesama „Vunena vremena“. Trideset godina kasnije, Đogova kritička reč retko se čuje u javnosti, ali je za naš list, bez dlake na jeziku, progovorio o narodnim i državnim mukama, srpskoj sudbini i podelama, iluzijama i dostojanstvu.\n* Sa kojim nemanima se danas nosimo?\n- Naša najveća neman je naša vlast. Kako koji na izborima prigrabe stolice, tako promene ćurak, svi jednako lažu i mažu. A odlučuju o našoj sudbini. Prigovoriće neko da nisu svi isti. Nisu, ima i brižnih i razboritih, ali malo. Daj Bože da ovi što su nedavno smenili one promene ovu sumornu sliku.\n* Pišu li se i danas „opasne knjige“ ili je sloboda mišljenja pobedila, pa se sme reći đavolu da je crn?\n- Pre četvrt veka, na jednom gostovanju u Nemačkoj, veliki pesnik Peter Rimkorf mi reče: Vi možete biti srećni, vama sude, što znači da vas čitaju, nas niko ne čita, što je još gore. U ovoj gorkoj šali ima istine. Danas nema „opasnih knjiga“, možete reći i napisati šta god hoćete, ali vas niko ne čita i ne sluša. Pa i ovakve poruke su samo provetravanje pluća, ajde moma da nijesi doma. Ko li drži do onog što neki pisac misli i kaže. Osim Dobrice Ćosića, njega čitaju i slušaju, on ume da se brani od prašine.\nSANU NE ZNA *U Srbiji još nije sasvim raščišćeno ni pitanje imena jezika, jer SANU stoji iza Rečnika srpskohrvatskog jezika?\n- Svaki đačić u Srbiji znade kojim jezikom govori, samo SANU ne zna. Mogli bi pitati Hrvate da ih pouče. Začuđujuće je to istrajavanje na starim zabludama. Institut za srpski jezik sastavlja Rečnik srpskohrvatskog jezika! Zar ne bi bilo prikladnije da sastave rečnik srpskog, pa na kraju dodaju jedan tom kroatizama, turcizama i montenegrizama. I mačići se rađaju slepi, pa progledaju.\n* Kako se srpski intelektualci nose sa važnim i teškim temama, društvenim i moralnim anomalijama?\n- Znatan broj stvaralaca i mislećih ljudi povukao se u unutarnji azil i nerado se izjašnjavaju o narodnim i državnim mukama. Postoji nekakvo gađenje prema politici. Jedan od razloga je svakako i to što je javno angažovanje, izvan stranačkih koterija, obesmišljeno. Govoriti vredi samo ako to neko sluša. A medijski prostor su pokrili „politički analitičari“ i mlađani savetnici političkih lidera. Jedno isto društvance seljaka se sa ekrana na ekran. Šta će tu još nekakvi intelektualci, osim da služe kao ikebana. Ako već imaju nešto da kažu, eto im lokalne tv i malotiražne revije. RTS ili „Medijski javni servis evropske Srbije“ - gle te odurne sintagme i tog javnog silovanja srpskog jezika - ne razlikuje se mnogo od privatnih glasila, iako su njegove obaveze znatno drukčije.\n* Koliko nas opterećuje nesrazmera između iluzija o sebi i objektivnog položaja u svetu?\n- Naprotiv, rekao bih da naš kompleks niže vrednosti, posle kosovskog ratnog poraza, dodatno unižava naše nacionalno dostojanstvo i krnji i ono malo preostalog ugleda države. Nije sramota izgubiti rat od NATO pakta. Uz to, još su nejasne posledice tog krstaškog ratnog pohoda, kao presedana u evropskoj istoriji. Ako se nije dobro prsiti pred moćnijim, još je gore dobrovoljno nabijati nos pod tuđ rep.\n* O čuvenom datumu za početak pregovora o pristupanju Srbije EU odlučivaće se na Vidovdan. Kako vidite tu simboliku?\n- Slutim još jedan vidovdanski poraz. I taj „datum“ je danajski dar. Dobićemo ga, jašta, danas sutra, za godinu- dve. Već smo preskupo platili tog drvenog konja, uzjahali ga ne uzjahali.\n* Mislite li da uslovljavanja naše zemlje neće prestati, da se koreni neblagonaklonosti zapadnih zemalja prema Srbiji pružaju iz davnih vekova?\n- Mislim i „prskoh misleći“, što bi rekao Njegoš. Samo ne bih u isti kotao trpao sve zapadne zemlje. Bilo je tu i prijateljstva i bratstva po duhu i oružju. Ali je Nemačka, za razliku od devetnaestog, ceo dvadeseti vek, nažalost, bila i ostala naš veliki protivnik, da ne kažem najveći neprijatelj, kako misli dobar deo Srba. Nije bez osnova sumnja da u ovom što nam se danas događa ima pomalo i namirivanja starih dugova.\nMi smo razbili Austrougarsku i Fireru stali na put, a oni su razbili Jugoslaviju i sad razbijaju Srbiju. Nemci ne zaboravljaju lako kao mi i retko dolaze u goste bez ultimatuma. Koliko juče nam je stigla delegacija Bundestaga sa nalogom da „promenimo svest“. I neće lako odustati od tog lobotomijskog naloga. Jer, Nemačka je postala gospodar Evrope, ono što nije uspela oružjem postigla je markom i evrom. Ovo moraju imati na umu i naši evro-entuzijasti što s nestrpljenjem čekaju Vidovdan.\n* Da li ste iznenađeni oslobađanjem Jovice Stanišića i Franka Simatovića u Haškom tribunalu?\n- Već smo navikli na loše vesti iz Haga, utoliko je konačno oslobađanje generala Perišića, kao i bivšeg načelnika Državne bezbednosti Stanišića i komandanta specijalnih jedinica policije Simatovića - u prvoj instanci - prilično iznenađenje. Ali, ja sam i dalje uveren da je tribunal više politička nego pravna institucija, te bi se i ova odluka mogla čitati kao pokušaj uspostavljanja balansa sa nedavnim oslobađanjem hrvatskih generala. A, možda, i kao još jedno „ohrabrenje“ za poslednji kapitulantski čin u briselskim pregovorima sa Kosovom.\nDobro je, ipak, što je ovim presudama utvrđeno da srpska vojska i policija, dakle i naša država, nije učestvovala u ratovima u Hrvatskoj i BiH, što bi moglo presudno uticati na povlačenje uzajamnih optužbi Hrvatske i Srbije pred onim važnijim sudom u Hagu. To mi se, kao laiku, čini logičnim, premda neki uvaženi pravnici misle drukčije.\n* Sledeće godine svet će obeležiti sto godina od početka Prvog svetskog rata, a čujemo da istoričari zapadnoevropskih zemalja žele da plasiraju tezu kako je Srbija glavni krivac za njegov početak...\nCRKVA UZ NAROD * BAVLJENJE složenim problemom Kosova i Metohije dovelo je i do sukoba Srpske pravoslavne crkve i države. Kako ste to protumačili?\n- Taj spor svakako ne bi doprineo odbrani Kosova.\nA već je počelo otimanje naših najvećih svetinja.\nPre bih se, inače, pouzdao u procene Crkve jer je ona uvek delila sudbinu naroda, čak i u vekovima kad nije bilo ni traga od srpske države. U međuvremenu su stigle utešne vesti sa upravo završenog Svetog arhijerejskog sabora, izgleda da će ovaj nesporazum biti prevladan.\n- Može biti da je Sarajevski atentat, za koji je optužena Srbija, doprineo da rat počne samo mesec dana kasnije, 28. jula, ali istoričari dobro znaju da se Austrougarska već spremala da, za koji mesec, napadne Srbiju. Prolećni vojni manevri u Bosni bili su usklađeni sa tim ratnim pripremama. Moguća revizija istorije Velikog rata bila bi još jedna politička kampanja smišljena da produbi demonizaciju srpskog naroda, sve do mitskih predaka, baš onako kao što je namački slavist i inostrani član SANU, Rajnhard Lauer, optužio savremenu srpsku poeziju za krvološtvo nasleđeno iz našeg epa o hajducima i uskocima.\n* Da li smo u pokušajima da popravimo lošu sliku o Srbiji, gubili dostojanstvo i veru u sebe?\n- Gubljenje nacionalnog samopouzdanja vodi gubljenju državnog suvereniteta. A sa najviših mesta se sve češće promoviše vazalstvo kao politički model. Naravno, to se zove realpolitika ili politika mogućeg. Naši lideri tumaraju po svetu, metanišu, prose, ne bi li Srbiji bilo bolje. A Kosovo ode. Samo da ne bude još teže, još gore, kao što je slutio Brana Crnčević.\n* Srpski predsednik izvinio se za Srebrenicu, kao i njegov prethodnik. Zašto takva izvinjenja ne stižu i nama sa drugih strana?\n- To izvinjenje predsednika Nikolića prilično je nerazumljivo. Pogotovo posle sličnog Tadićevog gesta. Takve izjave, na neki način, overavaju priču o srpskoj agresiji. Nije sporno da se u Srebrenici dogodio zločin, ali odmah tu, pored nekropole u Potočarima, gde su sahranjeni zemni ostaci muslimanskih vojnika iz različitih delova BiH, na groblju u Bratuncu počiva preko hiljadu srpskih žrtava - od 3.287 iz Podrinja i Birča - stradalih od muslimanske ruke, od 1992-1995. I to su, u znatnoj većini, civilne žrtve. Zar i to nije ratni zločin? Zločin za koji niko nije osuđen i za koji se niko od bosanskih muslimana nije izvinio, kao ni za jedan masovni zločin koji su počinili. Ovako, dva predsednika Srbije, koja u tom ratu nije učestvovala, upućuju dva izvinjenja - bez ikakvog odziva. Pa to je nacionalno i državno samopovređivanje.\nZID U GLAVI * KAKO ocenjujete odnose Srbije i Republike Srpske?\n- Mogli bi ti odnosi biti i sadržajniji i prisniji, ne bi smeli da zavise od ćudi političkih garnitura. Kad su nam već drugi kuću prezidali, ne smemo taj zid sami utvrđivati. Mi ga moramo dan i noć potkopavati, sve dok se ne sruši, kao onaj berlinski. Ako tako ne budemo činili, zid će nam se u glavu preseliti.\nS druge strane, verujem da je predsednik Nikolić morao znati da će ta poruka imati neprijatan odjek kod Srba. Zašto je onda uputio? Da nije tim simboličnim „klečanjem“ nešto kupovao? Može biti. Dešava se to, neretko, u političkom životu. Ako je i tako, nije morao baš na kolena.\n* Sa najvišeg mesta u Srbiji, nedavno su Srbi u Republici Srpskoj nazvani Bosancima?\n- Možda predsednik Nikolić svoju suprugu, Srpkinju iz Glamoča, zove Bosankom, kao što Bosanci naše hercegovačke snahe zovu (H)umkama, te mu se omaklo da sve Srbe preko Drine pobosanči. Gde preskoči nas Hercegovce, sve bi onda bilo jasno. Šalu na stranu, ovo ne bi trebalo uozbiljavati. Zacelo je hteo reći da ima Srba Bosanaca, Hercegovaca, Crnogoraca, Ličana, Krajišnika... To je naprosto bila trapava, ishitrena rečenica. Predsednik je prevideo da tu zavičajnu oznaku, koju je Benjamin Kalaj perfidno preinačio u nacionalnu odrednicu svih naroda u BiH - kako bi prevashodno pocepao srpski nacionalni korpus - bosanskohercegovački Srbi, danas kao i pre jednog veka, razumeju kao novi pokušaj prekrštavanja. Otkako su muslimani, po koji put menjajući svoje nacionalno ime, najzad usvojili ovu Kalajevu krštenicu, pa preimenovali i svoj jezik, ovaj pojam je zadobio dodatno otrovno i zloslutno značenje.\n* Da li je Srbija i dalje duboko podeljena oko Kosova i Metohije, da li ga se jedni odriču, a drugi ga traže, kako je pisao jedan pesnik?\n- Srbija je svakako duboko podeljena, pa se deli i oko Kosova. Podeljena je politička, intelektualna i duhovna elita. Bojim se da i narod počinje da se deli, pogotovo kad je reč o bilo kakvom žrtvovanju za Kosovo. Upitan je, ustvari, naš put u budućnost. Zagovornike jedne ili druge Srbije ne bih delio na patriote i izdajnike, kao što poneko čini. Pre bih ih zvao vazalima i suverenistima. Verujem da i jedni i drugi žele dobro Srbiji, samo različito vide tu krivudavu stazu kojom bi trebalo da hodimo. S Kosovom ili bez Kosova, pitanje je sad?\nIzgleda da su pesnici najodaniji kosovski oklopnici.


Zakon o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu | od 27.11.2020.\nU Zakonu o porezima na imovinu („Službeni glasnik RS”, br. 26/01, 45/02 – SUS, 80/02, 80/02 – dr. zakon, 135/04, 61/07, 5/09, 101/10, 24/11, 78/11, 57/12 – US, 47/13, 68/14 – dr. zakon, 95/18, 99/18 – US i 86/19), u članu 4. stav 1. reči: „lice (koje vodi, odnosno koje ne vodi poslovne knjige)” zamenjuju se rečima: „lice (koje vodi, odnosno koje ne vodi poslovne knjige), otvoreni investicioni fond, odnosno alternativni investicioni fond, koji nema svojstvo pravnog lica a koji je upisan u odgovarajući registar u skladu sa zakonom”.\n„Kada su na zemljištu više lica obveznici poreza na imovinu kao imaoci prava iz člana 2. stav 1. tač. 1) i 3) ovog zakona, obveznik je svako od tih lica srazmerno svom udelu u odnosu na ukupnu površinu zemljišta, pa i kad je srazmerna površina udela pojedinog obveznika manja od deset ari.”.\n„4) fond iz stava 1. ovog člana koji ne vodi poslovne knjige u skladu sa propisima Republike Srbije.”.\nU dosadašnjem stavu 6, koji postaje stav 7, u tački 3) reči: „stava 5.” zamenjuju se rečima: „stava 6.”.\n„3a) fond iz stava 1. ovog člana koji vodi poslovne knjige u skladu sa propisima Republike Srbije;”.\nU tački 4) reči: „stava 5.” zamenjuju se rečima: „stava 6.”.\nU članu 5. stav 2. u zagradi reči: „organ jedinice lokalne samouprave” zamenjuju se rečima: „poreski organ”.\nU stavu 3. posle reči: „stopi” dodaju se reči: „jednakoj za sve nepokretnosti na teritoriji jedinice lokalne samouprave, koja iznosi”, a reči: „15. decembra godine koja prethodi godini” zamenjuju se rečima: „1. januara godine”.\nU članu 6. stav 5. posle reči: „prometu” dodaju se reči: „uz naknadu”, a reči: „u periodu od 1. januara do 30. septembra godine koja prethodi godini za koju se utvrđuje porez na imovinu (u daljem tekstu: tekuća godina)” zamenjuju se zapetom i rečima: „u periodu od 1. oktobra godine koja prethodi tekućoj godini do 30. septembra tekuće godine”.\n„Tekućom godinom, u smislu stava 5. ovog člana, smatra se kalendarska godina koja prethodi godini za koju se utvrđuje porez na imovinu.”.\nU dosadašnjem stavu 6, koji postaje stav 7, na kraju tačka se zamenjuje zapetom i dodaju se reči: „osim u slučaju iz stava 11. ovog člana.”.\n„Prosečnom cenom odgovarajućih nepokretnosti u najopremljenijoj, odnosno najneopremljenijoj zoni, u kojoj nije bilo prometa te vrste nepokretnosti, koja se graniči sa više zona, smatra se:\nCenom ostvarenom u prometu uz naknadu odgovarajućih nepokretnosti u zonama smatra se i naknada za prenos prava svojine na nepokretnosti koja je dosuđena, odnosno određena u sudskom ili drugom postupku, aktom koji je postao pravosnažan u periodu od 1. oktobra godine koja prethodi tekućoj godini do 30. septembra tekuće godine.”.\n„Ako ni u graničnim zonama iz stava 8. ovog člana nije bilo prometa odgovarajućih nepokretnosti u periodu iz stava 5. ovog člana, odnosno ako se vrednost drugog zemljišta ne može utvrditi u skladu sa stavom 9. ovog člana, odnosno ako jedinica lokalne samouprave nije objavila prosečne cene u roku propisanom ovim zakonom, osnovica poreza na imovinu za te nepokretnosti u zoni u kojoj nije bilo prometa, odnosno u zoni za koju nisu objavljene prosečne cene odgovarajućih nepokretnosti, jednaka je osnovici poreza na imovinu te, odnosno odgovarajuće nepokretnosti u toj zoni obveznika koji ne vodi poslovne knjige za tekuću godinu, za odgovarajuću korisnu površinu.”.\nU dosadašnjem stavu 11, koji postaje stav 14, posle reči: „odgovarajuću” dodaje se reč: „korisnu”.\n„Javnim objektima, u smislu stava 3. ovog člana, smatraju se objekti koji su namenjeni za javno korišćenje (bolnice, domovi zdravlja, domovi za stare, objekti obrazovanja, otvoreni i zatvoreni sportski i rekreativni objekti, objekti kulture, pošte i dr.), u svim oblicima svojine.”.\nU članu 6a stav 1. tačka 8) reči: „garaže i garažna mesta” zamenjuju se rečima: „garaže i pomoćni objekti”.\n5) „kuća za stanovanje” je objekat namenjen za stanovanje ili za povremeni boravak (porodična kuća, vila, vikendica, planinska koliba, lovačka kuća i sl.), osim kad je (u celini ili u pretežnom delu), kategorisana za obavljanje delatnosti ili se u njoj (u celini ili pretežnom delu) obavlja registrovana delatnost;\n(3) nadstrešnice osnove preko 10 m² koje su samostalni objekti.”.\n„1a) za objekat na ili pod zemljištem koje nije predmet oporezivanja, odnosno za koje je obveznik drugo lice – vrednost objekta;”.\nU tački 2) posle reči: „zemljišta” dodaju se reči: „koje je predmet oporezivanja, za koje je obveznik isto lice”.\nU stavu 3. reč: „procenom” briše se.\nU stavu 4. tačka 2) posle reči: „za obavljanje” dodaje se reč: „te”.\nU dosadašnjem stavu 6, koji postaje stav 5, reč: „procenjene” zamenjuje se rečju: „utvrđene”.\n„Ako se poreska osnovica u poreskoj godini utvrđuje za godine koje prethode toj godini, u slučaju iz stava 6. ovog člana vrednost objekta jeste građevinska vrednost procenjena od strane ovlašćenog veštaka građevinske struke sa stanjem na poslednji dan kalendarske godine koja prethodi godini u kojoj se utvrđuje porez.”.\nU stavu 8. posle reči: „infrastrukturne objekte” dodaju se zagrada i u zagradi reči: „osim zgrada i drugih objekata visokogradnje”.\n„Vrednost objekta kao jedinstvene celine, koji se delom ubraja u objekte iz stava 4. ovog člana, utvrđuje se kao zbir vrednosti procentualne zastupljenosti tog dela u ukupnoj korisnoj površini objekta i vrednosti preostalog dela objekta, koje se utvrđuju u skladu sa ovim zakonom.”.\nU dosadašnjem stavu 9, koji postaje stav 10, reči: „stav 6.” zamenjuju se rečima: „stav 5.”, a reči: „st. 1. do 8. i stava 10.” zamenjuju se rečima: „st. 1. do 9. i stava 12.”.\n„Kad obvezniku u toku poreske godine ili u tekućoj godini nakon početka poslovne godine obveznika koja je različita od kalendarske, nastane poreska obaveza za objekat iz člana 7. stav 4. ovog zakona i pripadajuće zemljište, a obveznik u svojim poslovnim knjigama nije posebno iskazao nabavnu vrednost zemljišta od nabavne vrednosti objekta, vrednost tog objekta koja sa vrednošću pripadajućeg zemljišta čini poresku osnovicu za poresku godinu jeste njegova građevinska vrednost procenjena od strane ovlašćenog veštaka građevinske struke sa stanjem na dan nastanka poreske obaveze.”\n„Proizvodnim pogonima prerađivačke industrije iz stava 4. tačka 2) ovog člana smatraju se (nadzemni i podzemni) objekti koji su namenjeni za obavljanje proizvodnje u delatnosti koja je klasifikovana kao prerađivačka industrija, u skladu sa zakonom kojim se uređuje klasifikacija delatnosti.\nPoslednji dan poslovne godine obveznika u tekućoj godini, u smislu st. 1, 4, 6, 7. i 8. ovog člana, jeste dan sa kojim se za tekuću godinu, kao poslovnu godinu (koja je jednaka ili različita od kalendarske godine), sastavlja redovan godišnji finansijski izveštaj, u skladu sa propisima kojima se uređuje računovodstvo.”.\nU članu 7a stav 1. reči: „st. 5. i 6.” zamenjuju se rečima: „st. 5, 7. i 11.”.\nU stavu 2. reči: „U slučaju iz člana 6. stav 8. ovog zakona” zamenjuju se rečima: „Kad u zoni i graničnim zonama nije bilo prometa odgovarajućih nepokretnosti u periodu iz člana 6. stav 5. ovog zakona,”.\nU stavu 3. reči: „U slučaju iz člana 6. stav 8. ovog zakona obveznici koji vode poslovne knjige za potrebe utvrđivanja osnovice poreza na imovinu prosečne cene iz stava 2. ovog člana množe koeficijentima koje” zamenjuju se rečima: „Kad se vrednost nepokretnosti koja čini poresku osnovicu za nepokretnosti obveznika koji vodi poslovne knjige utvrđuje prema elementima iz člana 6. stav 1. ovog zakona a u zoni i graničnim zonama nije bilo prometa odgovarajućih nepokretnosti u periodu iz člana 6. stav 5. ovog zakona, osnovicu poreza na imovinu za nepokretnosti obveznika u zoni čini proizvod prosečne cene odgovarajućih nepokretnosti u najopremljenijoj zoni iz stava 2. ovog člana, korisne površine nepokretnosti za koju se utvrđuje porez i koeficijenta zone koje”.\nU stavu 5. reči: „iz stava 4. ovog člana, u slučaju iz člana 6. stav 8. ovog zakona osnovica poreza na imovinu” zamenjuju se rečima: „iz stava 3. ovog člana, a u zoni i graničnim zonama nije bilo prometa odgovarajućih nepokretnosti u periodu iz člana 6. stav 5. ovog zakona, osnovica poreza na imovinu za nepokretnosti obveznika koji vode poslovne knjige”, a reči: „koeficijenta iz stava 4.” zamenjuju se rečima: „koeficijenta iz stava 3.”.\n„Osnovica poreza na imovinu za nepokretnosti obveznika koji vodi poslovne knjige je knjigovodstvena vrednost nepokretnosti iskazana na poslednji dan poslovne godine obveznika u tekućoj godini, kad:\n3) jedinica lokalne samouprave do 30. novembra tekuće godine ne objavi akt kojim utvrđuje zone i najopremljenije zone, u skladu sa stavom 4. ovog člana.”.\nU stavu 7. posle reči: „akte iz” reč: „člana” briše se.\n„Smatra se da je jedinica lokalne samouprave do 30. novembra tekuće godine donela i objavila akte kojima su uređeni stopa amortizacije, odnosno stope poreza na imovinu, odnosno zone, odnosno da se u poljoprivredno ili šumsko zemljište razvrstava neizgrađeno građevinsko zemljište koje se koristi isključivo za gajenje biljaka, sadnog materijala ili šuma, ako su akti kojima je to uređeno objavljeni do 30. novembra tekuće godine, odnosno pre tekuće godine pod uslovom da njihova primena nije ograničena zaključno sa tekućom godinom.”.\nU članu 7b reči: „Ako obveznik koji vodi poslovne knjige vrednost nepokretnosti u poslovnim knjigama” zamenjuju se rečima: „Ako obveznik koji vodi poslovne knjige vrednost nepokretnosti u poslovnim knjigama za koje mu je poreska obaveza nastala pre poreske godine”, a reči: „do 11.” zamenjuju se rečima: „do 9. i stavom 12.”.\nU članu 9. stav 1. reči: „organa jedinice lokalne samoupraveˮ zamenjuju se rečima: „poreskog organaˮ.\nU stavu 2. reči: „Organ jedinice lokalne samoupraveˮ zamenjuju se rečima: „Poreski organˮ, a reči: „na imovinu” brišu se.\n„Visinu stope poreza na imovinu do iznosa iz stava 1. ovog člana utvrđuje skupština jedinice lokalne samouprave odlukom.\nStope poreza na imovinu iz stava 1. tač. 1) i 2) ovog člana su proporcionalne i utvrđuju se u istoj visini za sve vrste nepokretnosti obveznika koji vodi poslovne knjige, odnosno u istoj visini za sve vrste zemljišta obveznika koji ne vodi poslovne knjige, u svim zonama iste jedinice lokalne samouprave.”.\nU članu 12. stav 1. tačka 1) reči: „koje koriste” zamenjuju se rečima: „za koje su obveznici”.\nU tački 10) reči: „poreza na dohodak građana na prihode od poljoprivrede i šumarstva, odnosno obveznika” zamenjuju se rečima: „koji ne vodi poslovne knjige, odnosno obveznika koji vodi poslovne knjige”.\n„Ako obvezniku iz stava 2. ovog člana u toku poreske godine nastane poreska obaveza, nakon čega ukupna poreska osnovica za sve njegove nepokretnosti na teritoriji jedinice lokalne samouprave prelazi iznos od 400.000 dinara, prestaje pravo na poresko oslobođenje iz stava 2. ovog člana i porez se utvrđuje za sve nepokretnosti obveznika na toj teritoriji počev od nastanka poreske obaveze.”.\nU dosadašnjem stavu 3, koji postaje stav 4, reči: „tač. 2) do 11), tač. 13) i 14)” zamenjuju se rečima: „tač. 2) do 7), tač. 9) do 11) i tač. 13) i 14)”.\nU dosadašnjem stavu 4, koji postaje stav 5, reči: „stava 3.” zamenjuju se rečima: „stava 4.”.\nU dosadašnjem stavu 7, koji postaje stav 8, reči: „stav 7.” zamenjuju se rečima: „st. 6, 7. i 11.”.\nU članu 13. stav 1. posle reči: „obveznik” dodaju se reči: „i u kojoj je prijavljeno njegovo prebivalište, u skladu sa zakonom kojim se uređuje prebivalište građana,”.\nU stavu 2. posle reči: „stanuje” dodaju se reči: „čije prebivalište je prijavljeno u toj kući ili stanu”.\nU stavu 3. posle reči: „u kojima” dodaju se reči: „je prijavljeno prebivalište i”.\n„Ako su za istu kuću ili stan ispunjeni uslovi za umanjenje utvrđenog poreza po više osnova iz st. 1. do 3. ovog člana, umanjenje se vrši po jednom osnovu koji je najpovoljniji za obveznika.”.\n„4a) digitalnu imovinu;”.\nU članu 15. stav 1. posle reči: „nerezident Republike Srbije” dodaju se zapeta i reči: „odnosno otvoreni investicioni fond, odnosno alternativni investicioni fond, koji nema svojstvo pravnog lica a koji je upisan u odgovarajući registar u skladu sa zakonom,”.\nU stavu 2. posle reči: „rezident Republike Srbije” dodaju se zapeta i reči: „odnosno fond iz stava 1. ovog člana koji je upisan u odgovarajući registar u Republici Srbiji,”.\nU članu 16. stav 2. reči: „nadležna organizaciona jedinica Poreske uprave (u daljem tekstu: poreski organ)” zamenjuju se rečima: „nadležni poreski organ”.\nU članu 21. stav 1. tačka 5a) posle reči: „zadužbine” dodaju se reči: „i fondacije”.\nU tački 6) posle reči: „označeni” dodaju se crtica i reči: „ako je na dan nastanka poreske obaveze registrovan za obavljanje delatnosti škola za vozače, odnosno za taksi ili „rent a car””.\nU stavu 3. reči: „bez naknade” brišu se.\nStanom, u smislu člana 21. stav 1. tačka 3) ovog zakona smatra se i objekat – kuća za stanovanje ili za povremeni boravak, koja čini jednu građevinsku celinu, sa zemljištem koje čini katastarsku parcelu na kojoj se objekat nalazi, odnosno idealni deo tog objekta sa delom zemljišta na kome se objekat nalazi čija je površina srazmerna učešću površine idealnog dela objekta u ukupnoj površini objekta.”.\nU članu 26. stav 1. posle reči: „Republike Srbije” dodaju se zapeta i reči: „odnosno otvoreni investicioni fond, odnosno alternativni investicioni fond, koji nema svojstvo pravnog lica a koji je upisan u odgovarajući registar u Republici Srbiji, u skladu sa zakonom,”.\nU članu 31. stav 1. tačka 8) posle reči: „označeni” dodaju se crtica i reči: „licu koje je registrovano za obavljanje delatnosti škola za vozače, odnosno za taksi ili „rent a car””.\nU stavu 2. reči: „uz naknadu” brišu se.\n„Uslovi za ostvarivanje prava na poresko oslobođenje iz stava 1. ovog člana i člana 31b ovog zakona moraju da budu ispunjeni na dan zaključenja ugovora, odnosno drugog akta po osnovu kojeg kupac kupuje prvi stan (uključujući kupovinu stana u izvršnom postupku).”.\nU članu 33. stav 2. reči: „organ jedinice lokalne samouprave” zamenjuju se rečima: „poreski organ”, a zagrada i reči: „(u daljem tekstu: nadležni organ jedinice lokalne samouprave)” brišu se.\nU stavu 3. reči: „organ jedinice lokalne samouprave” zamenjuju se rečima: „poreski organ”.\nU stavu 4. reči: „organ jedinice lokalne samouprave” zamenjuju se rečima: „poreski organ”.\nU stavu 5. reči: „slučaju iz člana 12. stav 3. ovog zakona” zamenjuju se rečima: „slučajevima iz člana 12. st. 2. do 4. ovog zakona, odnosno promene korisne površine nepokretnosti u toku poreske godine”.\nU članu 33b stav 1. posle reči: „pravosnažnosti odluke” dodaju se zapeta i reči: „odnosno danom smrti ostavioca”.\nU st. 2, 5, 6, 7, 8, 9. i 11. reči: „organu jedinice lokalne samouprave” zamenjuju se rečima: „poreskom organu”, u odgovarajućem padežu, na svim mestima.\nU članu 33v stav 1, u uvodnoj rečenici, reči: „organu jedinice lokalne samouprave” zamenjuju se rečima: „poreskom organu”.\nU tač. 1), 2), 3), 4) i 5) reč: „imovinu” zamenjuje se rečju: „nepokretnost”.\nU tački 6) reči: „st. 3. i 4.” zamenjuju se rečima: „st. 4. i 5.”, a tačka na kraju zamenjuje se tačkom i zapetom.\n„7) nepokretnost iz člana 12. stav 2. ovog zakona za koju je obvezniku prestalo pravo na poresko oslobođenje u skladu sa članom 12. stav 3. ovog zakona, računajući od dana nastanka poreske obaveze na nepokretnosti za koju je poreska obaveza nastala u poreskoj godini;\n8) objekat kome je izmenjena korisna površina, računajući od dana izmene korisne površine.”.\nU stavu 2. reči: „do 6)” zamenjuju se rečima: „do 8)”.\nU članu 33g stav 3. reči: „tačka 6)” zamenjuju se rečima: „tač. 6) do 8)”.\nU članu 34. stav 4. posle reči: „dostavi” dodaje se reč: „nadležnom”.\nU stavu 5. posle reči: „smatraće se da je” dodaje se reč: „nadležni”.\nU stavu 6. posle reči: „koje” dodaje se reč: „nadležni”.\nU članu 35. stav 2. posle reči: „organu” crtica i reči: „organizacionoj jedinici nadležnoj za teritoriju” zamenjuju se rečima: „jedinice lokalne samouprave”, na oba mesta.\n„Izuzetno od stava 2. ovog člana, poreska prijava za utvrđivanje poreza na nasleđe i poklon koji za predmet ima nepokretnost, podnosi se poreskom organu jedinice lokalne samouprave na kojoj se nalazi nepokretnost koju poreski obveznik nasleđuje ili prima na poklon.”.\nU stavu 4. posle reči: „organu” crtica i reči: „organizacionoj jedinici nadležnoj za teritoriju” zamenjuju se rečima: „jedinice lokalne samouprave”, na oba mesta.\nU članu 36. stav 4. crtica i reči: „organizacionoj jedinici nadležnoj za teritoriju” zamenjuju se rečima: „jedinice lokalne samouprave”.\n„U slučaju prenosa ostalih apsolutnih prava prijava se podnosi poreskom organu jedinice lokalne samouprave na kojoj obveznik – fizičko lice ima prebivalište, odnosno boravište, odnosno na kojoj obveznik – pravno lice ima sedište”.\nU stavu 6. crtica i reči: „organizacionoj jedinici nadležnoj za teritoriju” zamenjuju se rečima: „jedinice lokalne samouprave”.\nU članu 38b stav 1. zapeta i reči: „odluke kojom su određene zone (uključujući i najopremljenije zone) i akta o koeficijentima za nepokretnosti u zonama, koji važe na dan 15. decembra tekuće godine” zamenjuju se rečima: „i drugih akata koje su jedinice lokalne samouprave donele na osnovu ovlašćenja iz ovog zakona, koji važe na dan 1. januara poreske godine”.\nU članu 39. stav 3. reči: „organa jedinice lokalne samouprave” zamenjuju se rečima: „nadležnog poreskog organa”.\nU stavu 5. reči: „st. 3. i 4.” zamenjuju se rečima: „st. 2. do 5.”.\nU članu 39v stav 5. reči: „st. 3. i 4.” zamenjuju se rečima: „st. 2. do 5.”.\nU stavu 7. reči: „organ jedinice lokalne samouprave” zamenjuju se rečima: „nadležni poreski organ”.\nU članu 40. stav 1. posle reči: „organa” dodaju se reči: „nadležnog za prijem poreskih prijava u skladu sa čl. 35. i 36. ovog zakona,”.\nU članu 42a stav 1, u uvodnoj rečenici, reči: „u okviru zakonom poverenih javnih ovlašćenja, dostavi” zamenjuju se rečima: „dostavi nadležnom poreskom organu”.\nU tački 1) posle reči: „zakona” crtica i reči: „nadležnom organu jedinice lokalne samouprave” brišu se.\nU tački 2) posle reči: „zakona” crtica i reči: „nadležnom poreskom organu” brišu se.\nU stavu 2, u uvodnoj rečenici, posle reči: „pravosnažnosti” dodaju se reči: „nadležnom poreskom organu dostavi”.\nU tački 1) posle reči: „zakona” zapeta i reči: „dostavi nadležnom organu jedinice lokalne samouprave” brišu se.\nU tački 2) posle reči: „zakona” zapeta i reči: „dostavi nadležnom poreskom organu” brišu se.\nU stavu 3, u uvodnoj rečenici, posle reči: „pravosnažnosti” dodaju se reči: „nadležnom poreskom organu dostavi”.\nU tački 1) reči: „dostavi nadležnom organu jedinice lokalne samouprave” brišu se.\nU tački 2) reči: „dostavi nadležnom poreskom organu” brišu se.\nU stavu 5. reči: „Jedinici lokalne samouprave koja” zamenjuju se rečima: „Poreskom organu koji”.\n„Javni beležnik je dužan da pravosnažno rešenje o nasleđivanju koje je doneo u vršenju zakonom poverenih javnih ovlašćenja, po osnovu koga lice iz člana 4. stav 5. ovog zakona nasleđuje nepokretnost za koju ne postoje podaci u katastru nepokretnosti i katastru vodova, dostavi organu jedinice lokalne samouprave nadležnom prema mestu nepokretnosti, u roku od 30 dana od dana pravosnažnosti.”.\nOdredbe člana 16. stav 2, člana 17. stav 5, člana 21. st. 2. i 3, člana 27. st. 2. do 6. i stava 8, člana 29. stav 9, člana 31. stav 2, člana 31b st. 2. i 3, člana 34. st. 4. do 6, člana 35. st. 2. do 4, člana 36. stav 2. i st. 4. do 8, člana 39b, člana 40. st. 1. i 2. i člana 42a stav 1. tačka 2), stav 2. tačka 2), stav 3. tačka 2) i stav 6. Zakona o porezima na imovinu („Službeni glasnik RSˮ, br. 26/01, 45/02 – SUS, 80/02, 80/02 – dr. zakon, 135/04, 61/07, 5/09, 101/10, 24/11, 78/11, 57/12 – US, 47/13, 68/14 – dr. zakon, 95/18, 99/18 – US i 86/19), u delu kojim je uređena nadležnost Ministarstva finansija – Poreske uprave (u daljem tekstu: Poreska uprava) za utvrđivanje poreza na nasleđe i poklon i poreza na prenos apsolutnih prava, odnosno u delu kojim je uređena obaveza organima i licima iz člana 42a tog zakona da Poreskoj upravi dostavljaju propisane isprave, odluke i akte, primenjivaće se do 31. decembra 2021. godine.\nKod utvrđivanja poreza na imovinu za 2021. godinu za pomoćne objekte, primenjivaće se prosečne cene kvadratnog metra garaža i garažnih mesta u zonama koje su utvrđene na osnovu cena u prometu tih nepokretnosti u zonama ili graničnim zonama, u skladu sa članom 6. st. 5. do 7. Zakona o porezima na imovinu („Službeni glasnik RSˮ, br. 26/01, 45/02 – SUS, 80/02, 80/02 – dr. zakon, 135/04, 61/07, 5/09, 101/10, 24/11, 78/11, 57/12 – US, 47/13, 68/14 – dr. zakon, 95/18, 99/18 – US i 86/19), odnosno prosečne cene garaža i garažnih mesta u najopremljenijoj zoni u skladu sa članom 7a stav 2. tog zakona, ako su objavljene do 30. novembra 2020. godine.\nDo 31. januara 2021. godine poreske prijave za utvrđivanje poreza na imovinu dužni su da podnesu obveznici poreza na imovinu koji ne vode poslovne knjige za nepokretnosti koje se, u skladu sa ovim zakonom, razvrstavaju u drukčiju grupu u odnosu na grupu u koju su bile razvrstane za svrhu utvrđivanja poreza na imovinu za 2020. godinu, ako o tome nisu sadržani podaci u podnetoj poreskoj prijavi, odnosno u podacima o vrsti nepokretnosti koje javni beležnik dostavlja u skladu sa članom 33b stav 4. tačka 2) Zakona o porezima na imovinu („Službeni glasnik RSˮ, br. 26/01, 45/02 – SUS, 80/02, 80/02 – dr. zakon, 135/04, 61/07, 5/09, 101/10, 24/11, 78/11, 57/12 – US, 47/13, 68/14 – dr. zakon, 95/18, 99/18 – US i 86/19).\nPorez na nasleđe i poklon, odnosno porez na prenos apsolutnih prava, po osnovu nasleđa, poklona ili prenosa apsolutnih prava, za čije utvrđivanje je obveznik bio dužan da podnese poresku prijavu a za koji je poreska obaveza nastala danom saznanja nadležnog poreskog organa nakon stupanja na snagu ovog zakona, utvrdiće se i platiti primenom zakona kojim se uređuju porezi na imovinu koji je bio na snazi na dan na koji bi poreska obaveza nastala u skladu sa članom 17. st. 1. do 4, odnosno članom 29. st. 1. do 8. Zakona o porezima na imovinu („Službeni glasnik RSˮ, br. 26/01, 45/02 – SUS, 80/02, 80/02 – dr. zakon, 135/04, 61/07, 5/09, 101/10, 24/11, 78/11, 57/12 – US, 47/13, 68/14 – dr. zakon, 95/18, 99/18 – US i 86/19) da je prijavljena u propisanom roku.


UKRAJINCI DOVELI 50 ARAPSKIH SNAJPERISTA, RUSI SPREMAJU SPECIJALCE DA IH POČISTE: Ključa u Donbasu! - Informer\n19:07 >> 19:07 Svet 0\nKomersant | 28. 08. 2018.\nPrema obaveštajnim podacima DNR, strani snajperisti su se pojavili u ukrajinskoj vojsci, identifikovani kao vojnici koji koriste arapski jezik. Ovu informaciju je prenela međunarodna štampa na brifingu od strane zvaničnog predstavnika operativne komande DNR Eduarda Basurina\nRuski mediji tvrde da tamo već ima određen broj salafističkih "islamskih" brigada koji su ranije došli i koji deluju na strani ukrajinskih snaga. Međutim, to nisu arapski ratnici, već Čečeni bataljona Džokara Dudajeva, i bataljona Šaha Mansura, i za njih je prijavljeno da brane liniju fronta u blizini Marijupolja od 2015. godine.\nOvo je opasan znak, i pokazuje da se uobičajeni aktivisti ponovo postrojavaju kako bi uništili nezavisne otcepljene republike Donbasa, LNR i DNR.\n- Dobili smo podatke o dolasku grupe od 50 naoružanih ljudi u zoni koju je držala 36. brigada, u blizini naselja Berdjansk. Oni su opremljeni, kako kažu, sa najnovijom tehnologijom. Prtljag je specifičan za militante i na osnovu toga imamo znanje o njihovoj specijalizaciji - oni su snajperisti.\nOvaj razvoj se dešava jer ukrajinska vojska pokušava da obnovi svoju snagu dovoljno da napadne pozicije DNR.\nObično je ovo usklađeno sa drugim sukobima u drugim regionima sveta, tako da su ruske snage i vojne operacije preterano rastegnute. Ova strategija je dosledno prisutna tokom poslednje četiri godine. Prema tome, svako povećanje aktivnosti protiv prekida vatre u Ukrajini može se pokrenuti paralelno sa islamskom aktivnošću u Siriji.\n(VIDEO) NA NIŠANU LAZANSKOG! Da li su Kinezi dobili nevidljivi avion po ceni šporeta "smederevca"?\nUkrajina Donbas snajperisti arapin rusi opasno delovanje\n(VIDEO) STRAVIČNO KRVOPROLIĆE, MASAKR CIVILA U DONBASU: U toku je RATNI ZLOČIN I GENOCID nad Rusima na istoku Ukrajine!


Banke usporile kreditiranje | Ekonomija\nBanke usporile kreditiranje | Mondo Portal\n11. maj, 11:37\nBanke usporile kreditiranje 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n14.06.2011. / 16:33 16:39\nBanke usporile kreditiranje\nTokom maja više kredita je vraćeno nego što je odobreno novih u to nije dobar znak, kazao je danas generalni sekretar Udruženja banaka Srbije Veroljub Dugalić.\nDugalić je na konferenciji za novinare u Udruženju banaka rekao da je kao rezultat opšte ekonomske situacije kreditna aktivnost banaka splasnula.\n"Svi oblici kreditnog zaduživanja u zemlji su smanjeni i kada, uz inflaciju, imate nominalno smanjenje kredita, realan pad je još veći od onog koji prikazuju majski podaci", kazao je Dugalić.\nKrajem maja ove godine građani su bankama po osnovu kredita dugovali 502,95 milijardi dinara dok je taj dug u aprilu bio 506,69 milijardi dinara. Nešto je više jedino gotovinskih kredita dok je ukupan iznos odobrenih potrošačkih, stambenih, poljoprivrednih i drugih zaduženja bio manji nego u aprilu tekuće godine.\nKrajem maja ove godine preduzetnici i firme u Srbiji su dugovali po osnovu uzetih kredita 1.240 milijardi dinara što je manje nego u prethodnom mesecu kada je taj dug bio 1.262 milijarde dinara.\nOko 15 odsto preduzeća ne izmiruje svoje obaveze po osnovu uzetih kredita na vreme što je za 0,5 odsto više dužnika u odnosu na april, dok samo 3,4 odsto građana kasni u otplati svojih kredita.\nSvaki deseti građanin kasni u otplati dugovanja po osnovu lizinga, što je za 0,3 odsto više nego u aprilu.\nPada i broj izdatih kreditnih kartica u zemlji, broj korisnika istih a građani su shvatili da je to najskuplji oblik zaduživanja pa manje kasne u izmirivanju obaveza po osnovu kreditnih kartica (nešto preko osam odsto korisnika), pokazuju podaci Udruženja banaka Srbije.\npad zaduženost krediti


Nova saznanja o oralnom mikrobiomu neandertalaca - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Nova saznanja o oralnom mikrobiomu neandertalaca\nU jednom od vodećih naučnih časopisa Proceeding of the National Academy of Sciences of the United States of America objavljeno otkriće međunarodnog tima u čijem su radu učestvovali i srpski naučnici\nJ. B. K.11.05.2021. 12:29\nFoto: prof. Dušan Mihailović\nDeo međunarodnog tima tima naučnika iz 41 institucije iz 13 zemalja čiji je rad doprineo novim saznanjima o oralnom mikrobiomu neandertalaca su prof. Dušan Mihailović sa Filozofskog fakulteta u Beogradu i prof. Mirjana Roksandić sa Univerziteta u Vinipegu (Kanada) .\nZub neandertalca sa lokaliteta Pešturina u Srbiji, za koji je utvrđena starost od oko 100 hiljada godina, predstavlja najstarije ostatke neandertalca kod kojih je uspešno rekonstruisan oralni mikrobiom.\nProfesor Mihailović za Danas objašnjava da se istraživanje oralnog mikrobioma hominida zasniva na analizi DNK fosilizovanog zubnog kamenca modernih ljudi i neandertalaca i na njihovom poređenju sa zubnim kamencem šimpanzi, gorila i tzv. majmuna drekavca.\nFoto: Josh Lindal\nIstraživanja međunarodnog naučnog tima identifikovala su u fosilizovanom zubnom kamencu deset grupa bakterija koje čine sastavni deo našeg oralnog mikrobioma već 40 miliona godina.\nReč je o grupama koje su prisutne i kod nama srodnih primata i imaju važnu ulogu u održavanju zdravlja zuba i desni, a ono što je neobično je da je veliki broj ovih bakterija vrlo slabo istražen, tako da neke nemaju čak ni ime.\nNaš oralni mikrobiom, iako je bakteriološki sastav sličan ostalim primatima, najbliži je neandertalskom. Međutim, postoje male, ali značajne razlike jer se pokazalo da određene bakterije, koje se javljaju i kod neandertalaca i kod predaka modernih ljudi koji su ziveli u Evropi tokom ledenog doba, ne postoje u oralnom mikrobiomu današnjih ljudi.\nU saopštenju autora studije, kao jedan od glavnih rezultata istraživanja navodi se činjenica da je i kod neandertalaca i kod predaka modernog čoveka utvrđeno prisustvo posebne grupe streptokoka koje imaju važnu ulogu u preradi skroba.\n“Nasuprot uvreženom mišljenju da su namirnice bogate skrobom i ugljenim hidratima postale važan element ljudske ishrane tek sa pojavom zemljoradnje, sada znamo da su one bile vazne i za lovce i sakupljače, čak i pre pojave modernog čoveka” ističu naučnici.\n-Hrana bogata skrobom, kao što su to razne krtole, korenje i semenje predstavljaju vrlo bogate izvore energije. Neki naučnici smatraju da je upravo uključivanje ovih izvora energije u ishranu bio preduslov za nagli porast mozga kod najranijih ljudskih predaka. Ishrana naših najranijih predaka i predstavlja kompleksno pitanje na koje nema jednostavnih odgovora, ali bakterije nađene u usnoj duplji predstavljaju važan izvor informacija i mogu da ukažu na promene u načinu ishrane po kojima smo jedinstveni i po kojima se razlikujemo od drugih primata. – navodi se u saopštenju koje je pripremljeno povodom objavljivanja članka međunarodnog naučnog tima u prestižnom naučnom časopisu Proceeding of the National Academy of Sciences of the United States of America.\nArheološka iskopavanja pećine Pešturina u blizini Niša realizuju se u saradnji Filozofskog fakulteta u Beogradu i Univerziteta u Vinipegu, a finansira ih Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije.\nRad na studiji podržalo je Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije kroz finansiranje projekta “Kulturne promene i populaciona kretanja u ranoj praistoriji centralnog Balkana”.\narheologijaDušan MihailovićNeandertalacnovo otkriceBeograd\nDruštvo • 11.10.2020. 18:26\nBBC News na srpskom • 23.04.2019. 07:56


Hotel za Bensalem () : 12 pronađenih hotela\nQuality Inn & Suites Bensalem Hotel sa 2 zvezdice\nU hotelu Quality Inn & Suites Bensalem pronaći ćete sve usluge, a posebno: Sobe za nepušače, Perionica, Satelitska televizija. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Pozicija ovog hotela je se...Još informacija\nHoliday Inn Philadelphia Northeast-Bensalem Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad Bensalem, a nalazi se u ulici 3499 Street Road, na samo 6 minuta kolima od centra grada.U hotelu Holiday Inn Philadelphia Northeast-Bensalem pronaći ćete sv...Još informacija\nHampton Inn Bensalem Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici 1329 Bristol Pike, pozicija mu je jugozapad za grad Bensalem, a od centra je udaljen samo 8 minuta kolima.Stil hotela Hampton Inn Bensalem je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge ka...Još informacija\nCourtyard Philadelphia Bensalem Hotel sa 3 zvezdice\nStil hotela Courtyard Philadelphia Bensalem je Biznis-hotel, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Poslovni centar, Besplatan parking. Courtyard Philadelphia Bensalem ima 167...Još informacija\nInn of the Dove Hotel sa 2 zvezdice\nStil hotela Inn of the Dove je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking. Na 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 3901 Old Street Drive, ...Još informacija\nRadisson Hotel Philadelphia Northeast Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Luksuzan za grad Bensalem. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Poslovni centar, Perionica, Besplat...Još informacija\nSleep Inn And Suites Bensalem Hotel sa 2 zvezdice\nU hotelu Sleep Inn And Suites Bensalem pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Bensalem: Besplatan parking. Stil ovog hotela je Povoljan.Na 5 minuta kolima udal...Još informacija\nESA PHILADELPHIA-BENSALEM Hotel sa 2 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Porodičan za grad Bensalem. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Nalazi se u ulici 3126 TILMAN, pozicija mu je severozapad za grad Bensalem, a o...Još informacija\nPhiladelphia Trevose Red Roof Hotel sa 2 zvezdice\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 3100 LINCOLN HIGHWAY, a pozicija mu je severozapad za grad Bensalem. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline....Još informacija\nExtended Stay America Philadelphia - Bensalem Hotel sa 2 zvezdice\nNalazi se u ulici 3216 Tillman Dr, pozicija mu je severozapad za grad Bensalem, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Bensalem je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U ...Još informacija\nQuality Inn And Sts Bensalem Hotel sa 2 zvezdice\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 3671 Street Rd sa pozicijom severozapad za grad Bensalem, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoli...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Bensalem () : 12 pronađenih hotela


Evakuisali turiste: Most u Parizu urušila težina ljubavi! - Vesti - Svet - ALO!\nE, KATANCI, KATANCI\nEvakuisali turiste: Most u Parizu urušila težina ljubavi!\nAutor: | 10.06.2014 - 09:52:00h | Komentara: 0\nTuristi u Parizu evakuisani su s jednog od najpoznatijih mostova francuske metropole nakon što je počeo da se urušava pod prevelikim teretom 'ljubavi', odnosno pod težinom na hiljadu ljubavnih katanaca koje zaljubljeni parovi zaključavaju na ogradi Pont de Artsa.\nMost ljubavi umalo potpuno uništili katanci Foto: Profimedia.rs\nDeo mosta sagrađen je 1804. godine, a ponovo 1980-te nakon što je uništen u bombardovanju tokom dva svetska rata, urušio se u nedelju uveče, a policija je zapečatila mesto.\n- Metalna rešetka pala je prema unutra, a ne u reku. Da je slučajno pala na brod u prolazu, posledice su mogle biti katastrofalne. No ovako niko nije povređen. Most je evakuisan i biće otvoren najranije u ponedeljak ujutro - kazao je portparol lokalne policije.\nUsled događaja sve je više poziva koji zahtevaju da se postavljanje katanaca - što je hit i u ostalim glavnim gradovima Europe - zabrani. To je, naime, postala uobičajena praksa turista koji kupe katanac, napišu na njemu svoja imena, zaključaju ga za most i bace ključ u reku, u ovom slučaju - u Senu.\n- Ovo je izmaklo kontroli. Ljudi se penju po uličnim svetiljkama, vise preko ograde i rizikuju svoje živote kako bi obesili katance. To je postala jedna vrsta manije, nije više romantično, stvar je samo u tome da mogu reći 'Učinio sam to' - kazala je Amerikanka Lisa Anselmo, koja je zajedno s koleginicom Lisom Tejlor Haf započela kampanju 'Ne ljubavnim katancima'.


Plan EU za oslobađanje od ruskih energenata vredan 300 milijardi evra - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Plan EU za oslobađanje od ruskih energenata vredan 300 milijardi evra\nEvropska unija namerava da obezbedi oko 300 milijardi evra do 2030. godine kako bi postala nezavisna od uvoza ruskih energenata, izjavila je predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen.\nKako prenosi magazin “Nedelja”, Nacionalnog naftnog komiteta Srbije da bi smanjio zavisnost od ruskih fosilnih goriva, Brisel nudi plan koji uključuje stvaranje alternative ruskom “plavom energentu” iz drugih izvora, brži razvoj obnovljivih izvora i veću uštedu energije.\nInvesticije će uključivati oko 10 milijardi evra za gasnu infrastrukturu, kao što su nedostajuće veze između država članica i terminala za tečni prirodni gas . Oko dve milijarde evra biće uloženo u infrastrukturu kako bi se obezbedila isporuka “crnog zlata” koja ne dolazi iz ruskih izvora. Cilj Evropske unije za energetsku efikasnost za 2030. godinu biće povećan sa devet na 13 odsto, a cilj za 2030. za obnovljivu energiju sa 40 na 45 odsto. Lideri vlada Evropske unije složili su se da uspostave platformu za zajedničku kupovinu gasa, tečnog prirodnog gasa i vodonika. Plan pod nazivom REPowerEU uključiće približno 72 milijarde evra u grantovima i 225 milijardi evra u zajmovima.\nSvet • 13.06.2022. 14:51\nKina prestigla Nemačku i postala najveći kupac ruskih energenata


Ivanić unatoč zabrani postrojio vojnike Oružanih snaga BiH! | Kamenjar\nIvanić unatoč zabrani postrojio vojnike Oružanih snaga BiH!\n“Član Predsjedništva BiH ima pravo na počasnu postrojbu kada god on odluči”, izjavio je poslije Ivanić i dodao da su vojnici bili obvezni izvršiti njegovu zapovijest.\nMinistarstvo obrane ranije je dalo suglasnost zato za to da dio orkestra oružanih snaga sudjeluje u Banjoj Luci u odavanju počasti poginulima i to u nedjelju s obzirom na to da ceremonije vezane uz obilježavanje 9. siječnja kao dana RS zapravo počinju u nedjelju.\n“Sve radim vrlo svjesno jer želim pokazati da u ovoj zemlji i na obilježavanju ovakvih datuma nema pokušaja discipliniranja i ako itko treba snositi odgovornost, onda sam to ja”, kazao je novinarima Ivanić.\nDan 9. siječnja vlasti u RS-u obilježavaju u znak sjećanja na taj datum iz 1992. godine kada je dio srpskih zastupnika u skupštini tadašnje SR BiH jednostrano i protuzakonito proglasio “srpsku republiku BiH” u nastojanju da spriječi proglašenje neovisnosti BiH i da dijelove njezina teritorija zadrži u čvrstoj vezi s Beogradom što je u biti bio pokušaj realizacije ideje o velikoj Srbiji.\nSlaven Raguž: Neokolonijalizam


JK „Zoran Radosavljević” - Niš\nJedrenje je jedna od najdrevnijih veština kojom je čovek ovladao, što mu je i omogućilo da otkrije nove krajeve i kontinente. Nekad se jedrilo zbog trgovine, osvajanja, pljačke, prevlasti..., a danas iz ljubavi i zadovoljstva. Većinu današnjih jedriličara čine rekreativci, oni koji leti unajme jedrilicu na nedelju ili dve i krstare morima, jezerima, rekama...\nNaučiti jedriti nije preterano teško. Više vremena i volje iziskuje učenje mornarskih veština, života na brodu i ponašanja u skladu sa prirodom. Kao i svaka škola, i škola jedrenja ima svoj program učenja.\nProgram jedrenja na mikrotoneru obuhvata sledeće kurseve:\nObuka sadrži teoretski i praktični deo. Teoretski deo se sastoji od predavanja i uvežbavanja postupaka na nivou odgovarajućeg kursa. Praktični deo se izvodi na vodi i podrazumeva pokazivanje i uvežbavanje radnji na jedrilici.\nPored ovih redovnih, organizujemo i vanredne kurseve:\nObuka je prilagođena različitom predznanju polaznika i šemi Međunarodnog udruženja škola jedrenja (International Sailing School Association).\nPored škole jedrenja na mikrotoneru klub vodi i:\nškolu jedrenja za najmlađe (od 7 do 15 g.) na jedrilici optimist\nškolu jedrenja na dasci\nobuku za rekreativno jedrenje\nUkoliko imate pitanja ili želite dodatne informacije slobodno nas kontaktirajte!\nHome | O klubu | Rezultati | Škole | Team building | EBSA | Kontakt | Linkovi


Domaćin ulazi u duel nakon nerešenog meča na gostovanju lideru lige Horsensu (3:3). Trenutno zauzima 3. mesto na tabeli sa 55 bodova samo jedan manje od večerašnjeg rivala koji je na 2. poziciji.\n"Vikinzi" su u prošlom kolu pobedili kod kuće Hvidovre rezultatom 1:0, to im je treći trijumf na prethodnih četiri susreta u Prvoj diviziji.\nLingbi je u prethodnom međusobnom duelu pobedio Helsingor sa 2:1. Oba kluba imaju šansu za direktan plasman u najviši rang danskog fudbala, tako da savetujemo da je najbolje da pokušate sa kombinacijom golova.\nNAŠ PREDLOG: |1+&2+ (kvota 1,45)\nkvote klađenje Tip fudbal tip predlaže fk helsingor fk lingbi\n25. 06. 2022. u 09:35 >> 09:41\n25. 06. 2022. u 09:40


Stopirane devizne penzije iz pet zemalja tokom vanrednog stanja | Kamatica\nPočetna > vest > Stopirane devizne penzije iz pet zemalja tokom vanrednog stanja\nTekst objavljen: 11.05.2020 9:50\nSamo pet država u vreme vanrednog stanja obustavilo je isplatu penzija korisnicima koji žive u Srbiji, javile su Novosti\nIsplate su prekinute pošto najstariji zbog zabrane kretanja nisu bili u mogućnosti da na vreme dostave potvrdu o životu. Tako je bez primanja u prethodna dva meseca, prema podacima Zavoda za socijalno osiguranje, ostalo 296 penzionera.Nadležni nisu uspeli da uspostave kontakt sa penzionim fondovima Norveške, Velike Britanije, odakle je i najviše penzionera iz ove grupe - 211, Turske i Rumunije, dok sa Grčkom još nije počela isplata, jer je sporazum o socijalnom osiguranju stupio na snagu 1. marta 2020. godine.\nKako naglašavaju u Zavodu za socijalno osiguranje, Srbija je među prvima pokrenula inicijativu za odlaganje dostavljanja uverenja o životu, neophodnog za neometanu isplatu penzija korisnicima, što je naišlo na veoma dobru i relativno brzu reakciju u svim zemljama ugovornicama sa kojima imamo zaključene sporazume o socijalnom osiguranju.\nNakon pokretanja inicijatove države Srbije da se odloži dostava uverenja o životu, 23 države su nastavile da isplaćuju penzije. Novosti navode da je 240.118 penzionera koji imaju prebivalište u Srbiji, na vreme dobijalo svoj novac.\ndevizne penzije penzije iz inostranstva obustavljena isplata penzije vanredno stanje