Helena Topalović je prva imala ovakvu frizuru, a evo ko je iskopirao 🧐🧐🧐 | Red Portal\nHelena Topalović je prva imala ovakvu frizuru, a evo ko je iskopirao 🧐🧐🧐\nIzvor: redportal.rs, Foto: Instagram.com/helena_topalovic\nSlučajnost ili nešto više? 🤔\nHelena Topalović, ćerka poznatog pevača Milana Topalovića, retko se pojavljuje u medijima. Kako je i sama nekoliko puta izjavila ne želi da se bavi javnim poslom i nema potrebe da se bilo gde eksponira.\nIako se Helena ranije bavila modelingom, rešila je da se povuče i živi kao svaka druga devojka. Ipak, njen Instagram nalog broji nešto više preko 200.000 pratilaca, te je samim tim uvek u žiži javnosti.\nHelena je na svoj Instagram nalog postavila fotografiju, a u opis je dodala: - Eee kad smo mi "furale" ovu frizuru. Tagovala je i svoju frizerku. Evo koje su poznate dame prekopirale fruzuru koju je Helena nosila pre nekoliko meseci.\nPrva na spisku se našla pevačica Goga Sekulić koja se pojavila sa istom frizurom u emisiji Ognjena Amidžića. 👇👇\nNakon Goge, sledeća na spisku je bivša zadrugarka Ivana Šopić.👇👇\nSledeća na spisku je bila i Paula Hublin. 👇👇\nPodsetimo javnost da je Helena nedavno bila u centru skandala gde joj je nametnuta afera sa "oženjenim" momkom. Topalkova ćerka je glasine demantovala za redakciju Redportal.rs i dostavila presudu suda iz Beograda da je njen partner razveden.\nGoca Tržan govorila o proceduri VANTELESNE OPLODNJE\nHelena Topalović pokazala da ume da sprema kolače 🧐\nKAKO UKROTITI EMOCIJE 🙄🧐\nOvako je Dušica Jakovljević iznenadila ćerku za rođendan 🧐🧐🧐


health | Recepti | Moje Ukusno\nKrompir vodi poreklom iz Južne Amerike sa Anda. U Evropu ga donose Španci sredinom 16. veka. U Vojvodinu je prenesen 1759. godine a u Srbiju ga 1782. godine donose kaludjeri iz Srema, 1786. godine krompir iz Rusije stiže u Crnu Goru. Krompir sadrži vitamin C, B1 i B3 , magneziju, fosfat i kalijum. Utiče na […]\nPasulj vodi poreklom iz Južne Amerike a u Evropi se prvi put spominje davne 1542.godine. Isti je hrana visoke energetske vrednosti te u sebi sadrži: Aminokiseline, belančevine, biljna vlakna, biljne masti, biljne hormone, vitamin B1, B2, E, PP, gvožđe, glukozu, kalijum, kalcijum, lecithin, magnezijum, mineralne soli, pectin, protein, ugljene hidrate, fitoestrogene, folnu kiselinu, fosfor, celulozu, […]\nJabuka iz naše bašte\nGrci i Rimljani su bili poznati po uzgajanju jabuka. Oni su u svoje vreme stvorili mnoštvo raznih sorti koje su posle prenosili po Azji i dalje. Sama jabuka vuče korene iz Evrope gde je rasla kao divlje drvo. Jabuka može biti zelene, žute i crvene boje, kisela i slatka, divlja i pitoma. Pitome jabuke se […]\nSuve šljive sa naše pijace\n#Suve šljive su izuzetno zdrave i ako su osušene te i dalje sadrže dobra svojstva za naš organizam. Posuduju velike količine vitamina K, koji je izuzetno dobar za naše kosti (smanjuje rizik od osteoporoze) ali i kao prevencija, sprečavanju, zgrušavanja krvi. Taj isti vitamin K u kombinaciji sa beta karotenom čine dobru zaštitu za kosti […]\nKruška iz naše bašte\nKruška raste u umerenim predelima Evrope, Afrike i Azije. U zavisnosti od vrste kruške boja ploda može biti žuta, braon, crvena i zelena. Najveći proizvodjači kruške su Kina, Italija, SAD, Španija… Kruška daje osećaj sitosti, preventivno deluje na bolesti srca i krvnih sudova jer snižava nivo štetnog holesterola i pomaže pri apsorciji žučnih kiselina. Zbog […]\nBeli luk iz naše bašte\nBeli luk je veoma stara kulturna biljka. Egipćani, Kinezi i drugi narodi gajili su beli luk više vekova pre naše ere kao hranljivu, začinsku i lekovitu biljku. Beli luk u to vreme bio je cenjen kao lek protiv raznovrsnih bolesti, pre svega, upotrebljavan je u slučajevima velikog broja bolesti: za poboljšanje apetita, lošeg varenja, mršavosti i opšte slabosti, kašlja, kožnih, bolesti, reumatizma… […]\nJagode iz naše bašte\nJagoda pripada porodici ruža. Početkom ranog proleća dolazi prve jagode. Zapis o jagodama pojavljuju se davne 1454. godine. Jagode uspevaju kao šumsko i kao baštensko voće najviše im odgovara umerena klima. Šumske jagode imaju sitnije plodove od baštenskih ali su ukusnije i sladje. Jedna šoljica šumskih jagoda je dovoljna da podmiri dnevnu dozu čoveka za […]\nSuve kajsije iz naše bašte\nSuve kajsije su izuzetno bogate vitaminima, mineralima, vlaknima, belančevinama i šećerom. Sadrže još magnezijum, kalcijum, bakar, fosfor, gvoždje te kalijum koji je dobar za malokrvne osobe te osobe koje provode dosta vremena u radu na teškim poslovima. Suve kajsije su bitne i kao prevencija protiv raka debelog creva, odlične su za kosu, kožu i oči. […]\nKrastavci iz naše bašte\nPredpostavlja se da krastavac potiče iz severne Azije. Krastavac je osvežavajuća salata koja ima veoma malu energetsku vrednost. Seme krastavca je bogato uljem. Krastavac sadrži vitamin C, provitamin A i biotin, magnezijum, kalijum… Krastavci se jedu najbolje sirovi i ne sole se, jer sa solju gube svoja lekovita svojstva (eliminiše višak tečnosti, upala kože, svrab, kod […]\nKelj iz naše bašte\nKelj se najviše uzgaja u Aziji, Evropi i Americi. To je glavičasto lisnato povrće i najviše podseća na kupus. Kelj sadrži izuzetno malo kalorija, bogat je vitaminima A, B, C i K kompleksa, ima dosta gvoždja, luteina i biljnih vlakana, kalcijuma na pretek, kalijuma i beta karotena, mangana i magnezijuma. Tamniji kelj sadrži više beta […]\nTrešnje iz naše bašte\nSmatra se da trešnja vodi poreklo iz stare Grčke, danas je rasprostranjena u celom svetu počev od Evrope, Azije pa sve do Južne Amerike. Rane majske sorte trešanja su najpogodnije za podneblje balkana, one se ne prskaju insekticidima i plodovi ovih sorti nikad nisu crvljivi. Plodovi trešnje su žuti ili crveni sa specifičnim slatkastim ukusom. Trešnja […]\nUnesite broj 888: Please enter the correct number


NUMEROLOSKA KARTA- je mesto zapisa vaznih modela zivotnih aspekata i iskustava jedne osobe otkrivenih i interpretiranih kroz tumacenje njenih brojeva. Ona je mesto na kome se svi aspekti postavljaju zajedno i cine preglednu celinu koja daje mogucnost sagledavanja medjusobne povezanosti.\nOna takodje sadrzi jezik brojeva rodjenog imena i prezimena, njenih samoglasnika, suglasnika i datuma rodjenja. Sadrzi sekcije za vrhunce, izazove, licne godine i licne mesece..itd…Najzad numeroloska karta predstavlja i “zapis” vaznih licnih dogadjaja preko kojih ce se steci nova zivotna iskustva…\nU dubini svog srca svako od nas zna istinu o sebi i ona je najveći izvor autoriteta, a brojevi samo treba da nas snabdeju nitima koje boje i povezuju u ono što JESMO. Mi znamo da imamo potencijale i sposobnosti unutar nas samih da budemo kreativniji i produktivniji nego što jesmo. Svi smo višestrane ličnosti.\nMi smo svoja MISIJA, svoja SVRHA, svoji IZAZOVI, svoje ŽELJE SRCA, konačno mi smo svoja LIČNOST. Mi smo ono što mislimo, osećamo, ono što nosimo na sebi, gde radimo, što učimo i zapravo mi smo mnogo više od toga.\nNumerološka karta nam daje smernice o našim potencijalima, za sva životna iskustva i pomaže pri donošenju bitnih odluka. Trebamo se uskladiti sa stvarima koje nam “prirodno odgovaraju”, umesto da svoj život podešavamo prema modelu koji smo zamislili da je pravi.\nModel broja na numerološkoj karti može se pojaviti kao poricanje, odnosno demantovanje, jer u životu uvek postoji slobodan izbor. To se može objasniti karmičkim delovanjem u prošlom životu ili strepnjama i strahovima od izražavanja unutrašnjih sposobnosti. Represivno i dominantno okruženje koje nameće neprirodan razvoj je takođe jedan od razloga za negativan izraz i poricanje. Saznanjem vrednosti brojeva prepoznaju se ili upoznaju unutrašnji kvaliteti i potencijali koje je određena osoba možda propustila da razvije i realizuje.\nNumerološka karta može pokazati na kom se mestu nalaze izrazi poricanja, iako u svojoj numerološkoj karti nađete položaj zbog kojeg je odbacujete, upotrebite ovu nit da izazovete svoj sistem uverenja o sebi…putem svog LIČNOG BROJA upoznajte svoju ISTINSKU PRIRODU….\nLIČNI BROJ izračunava se kada se BIORITAMSKOM broju doda GENERACIJSKI broj. npr. ako je neko rođen 3.12.1962. onda je\nbioritamski 3+12=15=1+5=6 /dan+mesec/= bioritamski\nLIČNI BROJ – bioritamski+generacijski=6+9=15=1+5=6\nLIČNI BROJ -1 -JEDAN\nMuževan, inventivan, hrabar, ambiciozan, organizovan, lider, preteča, sampouzdan, usredsređen, originalan, istraživač, takmičar, snažne volje, snalažljiv, samosvojan.\nBroj dva simbolizuje dualizam, životni princip dvojnosti ili udvojenosti. Prijemčiva, osećajna, prilagodljiva i osetljiva dvojka lako se integriše sa individualno snažnom i dominantnom jedinicom.\nOsobe broja dva su maštovite, umetnički obdarene i pomalo romantične prirode koje teže skladnim odnosima sa ljudima u okruženju i svetom uopšte. Poseduju naglašen smisao za partnerstvo i zato su neka vrsta “spiritus movensa” kada nastupaju u ekipnom i timskom radu i delovanju. Mogu biti odlični saradnici i drugovi od poverenja u međuljudskim i poslovnim odnosima . Nedostaje im višak energije za aktiviranje idejne inventivnosti i njene realizacije u spoljnom okruženju. Ovaj nedostatak dvojka kompenzuje svojim mentalno-emotivnim kvalitetima i ima sposobnost da se na suptilno pozitivan način upliće u brojne ljudske interakcije.\nvladajuća planeta MESEC\nLIČNI BROJ 3 – TRI\nOsobe broja 3 su obdarene stvaralačkim intelektom, snagom volje i izrazitom ambicijom ustremljenom na visoke i počasne pozicije u političkom zivotu, armijskoj hijerarhiji i drugim društvenim delatnostima i profesijama. Za ove sobe su u društvu rezervisana mesta “od poverenja i odgovornosti” sa kojih realizuju svoje upravljačke i komandne sposobnosti da bi sebi pribavili blistavi oreol “autoriteta bez premca”.\nPronicljiv, samoizražajan i stvaralački intelekt, usmerana snaga volje, savesnost i odgovornost su neosporno osobine broja 3. Zrače životnim optimizmom, pozitivno su orijentisane prema svetu i ljudima.\nStruktuiran, praktičan, izdržljiv, radnik, organizovan, koncentrisan, privržen, istinoljubiv, prijatelj, neimar, cuvaran, pragmatičan, od poverenja, žilav, nepopustljiv…\nLIČNI BROJ 5 – PET\nLIČNI BROJ 6 – ŠEST\nBroj ljubavi, braka, porodice i istine.\nOsobe ovog broja u okviru njihove uže porodice deluju ne samo kao brižni roditelji , već i učitelji-vaspitači koji svoja znanja i iskustva prenose potomstvu. Spremne su da svoje dobre i korisne usluge pružaju ne samo svojoj porodici već i širem krugu rodbine.\nOne su tvorci porodičnih ugodnosti i sofisticirani pedagozi deč ije nege i razvoja. U međuljudskim odnosima nastupaju i deluju sa pažnjom i razumevanjem nastojeći da ostvare sklad i moguće prijateljstvo.\nPoseduju istančan ukus za estetske doživljaje i smisao za umetničko izražavanje kroz muziku, ples i slikarstvo. Ako imaju veću imovinu ili finansijske potencijale mogu postati velike mecene umetnosti i kolekcionarstva. Mogu u sebi imati viziju boljeg i finijeg sveta i stremiti izgradnji društva u kome će kulturne i umetničke vrednosti biti korisne mnogim članovima zajednice.\nPrijatelj, ljubazan, stvaralački, samoizražajan, širokogrud, kulturan, pouzdan, Samarićanin, moralan, sklon umetnosti, harizmatičan, skladan, srdačan..\nIstinoljubivi, analitični, skloni naučnom istraživanju, specijalisti, željni dokazivanja i fundamentalnih znanja, misoani, intuitivni, perfekcionisti, verni, mudri, učitelji, osetljivi..\nZnak broja osam sastavljen je od dva tangentna kruga koja manifestuju čovekovo prisustvo u dva sasvim različita sveta : u fizičkom svetu materije i nevidljivom duhovnom svetu. Numerolozi ovaj broj tumače kao simbol neizbežne sudbine pojedinaca i naroda, ali i gospodarenje i vladanje spoljnim i unutrašnjim svetovima.\nOsoba broja osam poseduje razvijenu i ciljno usmerenu intiligenciju koja podstaknuta snažnom duhovnom energijom i ambicijom može na javnoj društvenoj sceni odigrati važnu ulogu, značajnu za živote raznih društvenih grupa, nekad i čitavih naroda. Poseduju osećaj samosvojnosti i posebnosti njihovih života u odnosu na druge ljude. Njiihov životni put liči na eksluzivnu misiju koja se ralizuje punim aktiviranjem i upotrebom karakternih potencijala u funkciji postizanja raznih ciljeva. Osmica poseduje dve moći: striktnost u donošenju odluka i egzekutivnost u njihovom sprovođenju – izvršenju. Ostavlja utisak neospornog autoriteta, podobnog za uticajne političke funkcije, upravnika velike kompanije, direktora banke ili sopstvenog preduzeća.\nTo su samopouzdane osobe sa dobrim organizatorskim sposobnostima.\nPonekad svoje ciljeve i dobre namere postižu i ostvaruju uz velike sopstvene žrtve.\nDuboka i snažna priroda kao i individualna snaga, omogućuju ovim osobama iskrenu pobožnost i veru.\nRazličit, upravnik, zna vrednosti, organizovan, uravnotežen, odlučan, ambiciozan, inteligentan, praktičan, egzekutivan, samopouzdan, realist, finansijer, progresivan, pravilno rasuđuje….\nvladajuća planeta PLUTON i MARS\nPosted in NumerologijaTagged #O brojevima\nShare on Facebook Tweet it Pin it Email Numerologija je nauka o tajanstvenom i skrivenom značenju brojeva. Astrologija dodaje dimenziju numerologiji upoređujući brojeve prema astrološkom znaku, što dodatno pomaže u numerološkom objašnjenju. Numerologija na najjednostavniji način može predvideti budućnost. ”Energija” koja je zastupljena u brojevima, može imati dubok uticaj na ličnost, zdravlje i […]


Primjena ionsko-selektivnih membrana na bazi BaSO4:Ag2S:PTFE=(2:1:2),(1:1:2) za određivanje barijevih i sulfatnih iona | The University of Split Repository\nVukadin, J. (2016). 'Primjena ionsko-selektivnih membrana na bazi BaSO4:Ag2S:PTFE=(2:1:2),(1:1:2) za određivanje barijevih i sulfatnih iona : završni rad', Undergraduate thesis, University of Split, Faculty of Chemistry and Technology, accessed 17 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:758328\nVukadin J. Primjena ionsko-selektivnih membrana na bazi BaSO4:Ag2S:PTFE=(2:1:2),(1:1:2) za određivanje barijevih i sulfatnih iona : završni rad [Undergraduate thesis]. Split: University of Split, Faculty of Chemistry and Technology; 2016 [cited 2022 May 17] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:758328


VOLIMO DECU I KAD SU KRIVA, JER ĆE IH ŽIVOT KAŽNJAVATI I KADA NISU: Mudri saveti Duška Radovića o vaspitanju | Najnovije vesti - Srbija danas\n02.07.2017. • 09:44 Srbija Danas\nNjegovi aforizmi su za sva vremena.\nZnačajan deo svog stvaralaštva Duško Radović je posvetio najmlađima. Čini se da je, upravo zahvaljujući detetu u sebi, svakog mališana poznavao bolje od prosečnog roditelja.\nSledeći njegovi aforizmi su za sva vremena:\n- Ima velike sirotinje među našom decom kojoj, sem para, roditelji ništa drugo nisu mogli dati.\n- Samo deca koja ne slušaju mogu postati bolja od svojih roditelja.\n- Jedno upozorenje roditeljima: ako budete tukli svoju decu, ona će tući vaše unuke.\n- Za mene su prava deca ona koja još ne idu u školu, koja tek počinju da uče, misle i govore. E, jedino su ona u stvari još ona zdrava, autentična, originalna i jedino još ona imaju sačuvanu tu originalnost i u mišljenju i u izrazu.\nDuško Radović vaspitanje dece deca citati\nPOČETAK ILI KRAJ? Citati o smrti!\nCitati intrigantne Fransoaz Sagan - Nema ljubavi bez straha od ljubavi!\n10 CITATA O HRANI - Sve dok vam je u ustima zalogaj hrane, problemi su rešeni...\nNAJLEPŠI CITATI O MAJKAMA: Bog ne može biti svuda, pa je zato stvorio mame


Foto: Instagram/minajokssimovic / Instagram\nNaime, Mina je poslednju fotografiju na Instagramu objavila pre dva meseca, a sada je najnovijom fotografijom pobrala veliki broj komentara.\nNizali su se komplimenti Mininih pratilaca na Instagramu ispod njene selfi fotografije, a u jedan komentar joj je ostavio i deda, otac pevača Željka Joksimovića.\n- Dedina duša - napisao je Branislav Joksimović, dok mu je Mina u odgovoru stavila emotikon srca.


MNG Centar - Korišćenje poštanskog saobraćaja za brži i jednostavniji izvoz robe\nTip: Trening Šifra treninga: 235 Trajanje: 4 Maks. br. učesnika: 15 Zahtev za in-house Cena i lokacija\nKompanije iz Republike Srbije čiji inostrani partneri imaju potrebu za malim količinama jeftine robe se često susreću sa problemom kako u izuzetno kratkom roku dostaviti robu kupcu u inostranstvo, uz minimalne troškove izvoznog carinjenja i prihvatljive troškove prevoza.\nMeđunarodni poštanski saobraćaj omogućava domaćim licima da koristeći neki od ponuđenih izvoznih postupaka, u roku od jednog ili nekoliko dana, isporuče svoju robu bez količinskog ograničenja raznim inostranim kupcima po povoljnim finansijskim uslovima.\nSeminar omogućava polaznicima da od više ponuđenih izvoznih postupaka odaberu onaj koji najviše odgovara njihovim potrebama i da na taj način u isto vreme ubrzaju dostavu svoje robe u inostranstvo i ostvare uštede na strani sporednih troškova izvoznog postupka.\nOmogućavanje kompanijama da uz prihvatljive troškove izvoznog carinjenja i prevoza, koristeći jednostavnu izvoznu proceduru, izuzetno brzo dostave robu kupcu u inostranstvo.\nVrste izvoznih carinskih procedura u poštanskom saobraćaju\nVrsta robe i pod kojim uslovima se može izvoziti u poštanskom\nNačin sprovođenja izvoznih postupaka u poštanskom saobraćaju\nPriprema potrebne dokumentacije i uputstvo za popunjavanje carinsko-poštanskih deklaracija\nPoređenje prednosti i mana ponuđenih izvoznih postupaka\nprepozna prednosti i uštedu koje kompanija može da ostvari ukoliko robu izvozi koristeći poštanski saobraćaj;\npripremi potrebnu dokumentaciju za sprovođenje izvoznog postupka;\nsprovodi radnje potrebne radi izvoza robe u poštanskom saobraćaju.


"Jevremova – ulica susreta", 28. aprila\nNaslovna » BG svaštara » „Jevremova – ulica susreta“, 28. aprila\n„Jevremova – ulica susreta“, 28. aprila\nNeko drugi 26. april 2013. BG svaštara Komentari su isključeni na „Jevremova – ulica susreta“, 28. aprila\nTradicionalna manifestacija „Jevremova – ulica susreta“, koja se već petu godinu zaredom održava na opštini Stari grad, biće održana u nedelju, 28. aprila od 12.00.\nPovod okupljanja na uglu ulica Rige od Fere i Jevremove je obeležavanje slave Cveti i dana opštine Stari grad.\nJedna od najlepših dorćolskih ulica biće po peti put mesto susreta, druženja, tolerancije, praznik radosti, smeha i dobrog raspoloženja. Duž Jevremove, od Kalemegdana do Skadarlije, posetiocima će se predstaviti različita udruženja i ustanove, Kancelarija za mlade, Volonterski servis, UK „Parobrod“, Dom zdravlja, kao i verske zajednice centralne gradske opštine. Očekuje se dolazak delegacija gradova sa kojima opština Stari grad ima razvijenu dugogodišnju saradnju. (Beoinfo)\nTagovibg svaštara dub jevremova manifestacija razno stari grad vesti\nPrethodni Kolektivno venčanje – 18. maja ispred Starog dvora\nSledeći Dve nove moto-patrole Komunalne policije


Srpske odbojkašice zadržale maksimalan učinak\nU trećem kolu A grupe odbojkašice Srbije pobijedile su Keniju sa 3:0 (25:21, 25:11, 25:20) i tako imaju 3 od 3 u dosadašnjem toku takmičenja.\nIzabranice selektora Zorana Terzića su stigle do lake pobjede i tako apsolutno opravdale ulogu favorita u današnjem susretu s Kenijom. Početni set Srbija je dobila sa 25:21, drugi s istim rezultatom, a u trećem je protivnicama dozvolila jedan poen manje od, te slavila s 25:20.\nNaredni meč obojkašice Srbije odigraće s Brazilom.\nPrethodni članakBFK Sim Bau upisao poraz, pobjeda Zvijezde, remi Tomislava i GOŠK-a\nNaredni članakMađarska demolirala Južnoafričku Republiku, Italijani ostvarili tijesnu pobjedu nad Amerikancima


Potpisivanje ugovora u Pokrajinskom sekretarijatu za obrazovanje - Nacionalni savet češke nacionalne manjine\nHome /Novosti/Potpisivanje ugovora u Pokrajinskom sekretarijatu za obrazovanje\nPotpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine – nacionalne zajednice Mihalj Njilaš potpisao je 02.04.2019. sa predstavnicima Nacionalnih saveta nacionalnih manjina, ugovore o dodeli sredstava. Za realizaciju godišnjih aktivnosti 17 nacionalnih saveta, koji imaju registrovano sedište na teritoriji AP Vojvodine, iz pokrajinskog budžeta izdvojeno je 60.100.000,00 dinara.\n„Višegodišnja praksa dodele novčanih sredstava predstavlja dokaz posvećenosti Pokrajinske vlade očuvanju i unapređivanju položaja nacionalnih zajednica u našoj pokrajini. Potvrda za to predstavlja i zalaganje našeg sekretarijata u promovisanju i unapređivanju manjinskih prava putem mnogobrojnih konkursa koje godišnje raspisujemo, kao i aktivnim učešćem sekretarijata u praćenju situacije u vezi s pravima nacionalnih manjina i ostvarivanjem tih prava. Svima želim puno uspeha u realizaciji planiranih aktivnosti za ovu godinu i ubeđen sam u to da će se naša uspešna saradnja nastaviti i u budućnosti.ˮ – izjavio je Njilaš.\nNakon sprovedenih izbora za nacionalne savete 2018. godine, broj nacionalnih saveta koji imaju sedište na teritoriji AP Vojvodine uvećao se sa 15 na 17 pa je sama ta činjenica uzrokovala i umanjenje sredstava u odnosu na prošlu godinu.


MEI - Aktuelnosti - J.Joksimović: Kroz evropske integracije da svaki građanin u Srbiji oseti boljitak\nJ.Joksimović: Kroz evropske integracije da svaki građanin u Srbiji oseti boljitak\n25. April 2019. | Beograd\nMinistar za evropske integracije Jadranka Joksimović, državni sekretar Ministarstva rudarstva i energetike Stevica Deđanski, gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić i direktor Regionalne agencije za razvoj i evropske integracije Beograd Snežana Radinović potpisali su Memorandum o saradnji u realizaciji projekata energetske sanacije četiri javna objekta u Beogradu.\nJoksimović je navela da projekat „Termalna rehabilitacija javnih zgrada - unapređenje energetske efikasnosti u gradu Beogradu“ obuhvata Hitnu pomoć, Studentsku polikliniku, Stacionar i Gradsku biblioteku, za koje je navela da su institucije od nacionalnog značaja.\nPrema njenim rečima, sam koncept energetske efikasnosti je jedan od najboljih načina da se približi tema održivog razvoja i cirkularne ekonomije o kojoj se priča širom sveta i kako se to može na konkretan način započeti i sa ovim projektima u Beogradu.\n„Energetska efikasnost ne znači samo smanjenje ugljen – dioksida, što je veoma značajno, ovde će biti između 30 do 40 odsto manje emisije ugljen – dioksida, što je inače jedan od ciljeva odgovorne politike zaštite životne sredine, ali doći će i do konkretne uštede za ove ustanove u pogledu potrošnje električne energije, cene koju će plaćati za potrošnju električne energije i grejanja", kazala je Joksimović.\nDodaje da je energetska efikasnost jedan od načina da, kada ne može da se iz nekih drugih izvora neke stvari rekonstruišu, uz energetsku efikasnost može da ide i deo rekonstrukcije objekata i zgrada.\nOcenila je to kao dodatnu vrednost ovog projekta i kazala da na taj način neće biti samo urađena energetska efikasnost, već jednim delom i rekonstrukcija objekata, što ne treba naglašavati koliko će značiti.\nPrema njenim rečima, ukupna vrednost projekta je 16 miliona evra, od čega je 11 miliona evra iz pretpristupnih fondova EU, a pet miliona kroz povoljan kredit koji će Grad Beograd uzeti od EBRD.\n„Ovo su konkretne stvari koje radimo i koje ćemo u godinama koje slede intenzivirati, da bi svaki građanin, na svakom delu teritorije Srbije osetio boljitak kroz proces evropskih integracija“, ističe ministar.\nNavela je da je veoma srećna i zadovoljna što se danas, za nešto što je imala kao ideju pre tri godine, prave prvi koraci u realizaciji.\nKako je kazala, pretpristupna sredstva koja Srbija dobija i koristi za ravnomerni regionalni razvoj, uvek su išla u najnerazvijenija područja, gde je bilo potrebe da se unaprede kapaciteti i lokalne uprave, ali i vidljivih projekata, lokalne komunalne infrastrukture. Na taj način, Beograd je ostao, kao razvijen ili najrazvijeniji, i do sada van fokusa pretpristupnih fondova.\nNa ideju o korišćenju pretpristupnih fondova u Beogradu došla je kada nije imala odgovor na pitanje kolega iz Evropske komisije šta je to što od projekata mogu da vide u Beogradu, kazala je Joksimović i dodala da je tada počela da razmišlja o tome šta može da se uradi kao projekat koji će pre svega biti vidljiv građanima i na njihovu korist.\n„I to u onim segmentima gde moramo kao država da pokažemo privrženost, a to su zdravlje ljudi, studenti, mladi i kultura. To su osnove jednog zdravog razvoja države i kategorije koje moramo da prepoznamo i onda da radimo iz svih mogućih izvora i da koristimo naš status kandidata za razvoj upravo ovih oblasti", kazala je Joksimović i dodala da Ministarstvo za evropske integracije nije podržalo projekat u Beogradu, već ga je osmislilo.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić kazao je da je projekat „Termalna rehabilitacija javnih zgrada – unapređenje energetske efikasnosti u gradu Beogradu” prvi projekat koji je grad dobio iz IPA sredstava EU, odnosno da prvi put glavni grad Srbije dobija direktnu podršku EU.\nPrema njegovim rečima, 2019. godina je godina sabiranja i prikupljanja rezultata, a Beograd može da se pohvali da je u 2018. započeta realizacija prvog evropskog projekta pošumljavanja urbanih sredina, koji se finansira iz dunavskog transnacionalnog programa EU.\n„Grad Beograd je i partner na projektu ‘Clever cities’ u okviru HORIZON 2020, programa EU. Do 2018. godine Beograd nikada nije koristio evropske fondove i drago mi je da danas možemo da se pohvalimo da učestvujemo na nekoliko projekata finansiranih iz sredstava Unije, a svakako najvažniji je ovaj koji smo danas potpisali”, rekao je Radojičić dodajući da taj projekat omogućava da se izvrši rekonstrukcija i termalna rehabilitaciju gradskih objekata koji su od vitalnog značaja za funkcionisanje grada.\nKako kaže, to su pre svega Hitna pomoć, koja od kada je izgrađena nikada nije bila rekonstruisana, Studentska poliklinika i Stacionar, a ništa manje značajan nije ni objekat Gradske biblioteke, jedan od kulturnih spomenika prestonice.\n„Grad Beograd je milionski glavni grad i konačno će nakon 60 godina dobiti Hitnu pomoć i to po evropskim standardima koja će moći da odgovori svim potrebama građana”, rekao je Radojičić.\nKada je reč o Studentskoj poliklinici i Stacionaru, Radojičić navodi da je cilj projekta povećanje energetske efikasnosti, smanjenje potrošnje energije, a planirana su i druga brojna poboljšanja u oba objekta.\n„Ovo je pilot projekat na temu energetske efikasnosti, ali ovde nećemo stati. Već se razmatra mogućnost nastavka realizacije ovog projekta uz uključivanje drugih gradskih objekata u saradnji sa Ministarstvom za evropske integracije i Delegacijom EU, a fokus će ubuduće biti na objektima, ne samo zdravstvene, već i socijalne zaštite”, kazao je Radojičić.\nDodaje da će projekat „Termalna rehabilitacija javnih zgrada” značajno doprineti uštedi energije i umanjenju emisije ugljen - dioksida i navodi da je vrednost projekta 16 miliona evra, od čega 11 miliona evra daje EU, a 5 miliona evra iznosi zajam koji će Grad Beograd uzeti od EBRD.\nRadinović je kazala da potpisivanje Memoranduma ne označava kraj, već srećan početak i naglasila da su srećni i radosni svi koji su radili na ovom projektu i to zato što je realizovan i to na vreme, što omogućava da kada sredstva dođu, odmah se može početi sa rekonstrukcijom projekta.\n„Objekti su neophodni da budu u funkciji da bi građani imali normalne uslove života”, kazala je Radinović i dodala da se stvarno radi o objektima koji po 60, 70 godina nisu bili rekonstruisani.\nDeđanski je kazao da je Ministarstvo rudarstva i energetike energetsku efikasnost prepoznalo kao novi izvor energije i dodao da su se u prethodnom periodu bavili zakonskim okvirom, koji će biti u skladu sa normama EU, kao i na povećanju svesti kod građana o važnosti energetske efikasnosti.


Šta je noćna osvetnička prokrastinacija i kako da je prevaziđete? | Buro 24/7\n10.10.21. 20.00 2021-10-10T20:00:08+02:00\nZnate ono kad dođete sa posla, pa najzad imate vremena da radite ono što stvarno želite ili, budimo realni, skrolujete Instagramom? Onda kazaljka krene da ubrzava i u sledećem momentu sat pokazuje 2:00/3:00/4:00. Potom počinjete da proklinjete sebe jer za par sati počinje repriza čitavog dana. Circle of life u modernom dobu izgleda ovako i ima novo ime - noćna osvetnička prokrastinacija.\nTermin potiče iz Kine, budući da tamo postoje i smene od 9 do 9. Usled brutalnosti takvog sistema mnogi su počeli da mu se “svete” tako što su ostajali budni do kasno u noć, suštinski želeći parče slobodnog vremena za sebe, jer tuširanje i večera posle dvanaestočasovnog rada je sve samo ne vreme za sebe. Pojavni oblici ove vrste prokrastinacije su razni, a svi potiču iz stava da dan u sebi jednostavno ne sadrži dovoljno sati, kao i osećaja da nemamo kontrolu nad onim što u toku istog radimo. Stoga, odlažemo odlazak na spavanje, kada legnemo ne ispuštamo telefon iz ruku, bindžujemo ili naprosto odlučujemo da ostajemo budni ne radeći ništa iz razloga što više cenimo slobodno vreme od nekoliko sati sna. Ali do tada smo već uveliko iscrpljeni i bez energije da radimo bilo šta smisleno, te nam ovi “odmori za mozak” sutradan ponovo izazivaju osećaj krivice, jer se budimo umorni, nismo efikasni za obavljanje posla i nastavljamo da se vrtimo u začaranom krugu.\nA post shared by Brendan Loper (@b_loper)\nNemamo dovoljno vremena - dižemo obe ruke u to ime - ali istina je i da sate noću provodimo konzumirajući nepotreban sadržaj, neumorno osvežavajući početnu stranu kao da će svet stati ako u 7 umesto u 3 ujutru vidimo da je napravljena nova aplikacija, da li vlada novi trend ili već nešto treće. Ova loša navika će na duže staze učiniti da se zapravo osećate još gore i neispunjenije, a ono što je važnije od svega, ostaviće traga na fizičko i psihičko zdravlje. Posledice se pojavljuju brzo, a vremenom se mogu nagomilati i stvoriti dugoročne zdravstvene probleme. Nedovoljno sna može da degradira sposobnost za razmišljanje, pamćenje i donošenje odluka.\nA post shared by Chris Hallbeck Comics (@chrishallbeck)\nDakle, jasno je da ova takozvana osveta šteti samo nama. Dani i noći nastaviće da se smenjuju istim tokom, a smena ponedeljkom će nas čekati spavali ili ne spavali i život često nije fer. Suštinski nam, kao uostalom i za sve drugo, ostaje ono na šta u celom tom vrtlogu možemo da utičemo.\nEvo nekoliko predloga kako da se izborite sa noćnom prokrastinacijom.\nPrioritizujte spavanje, podsetite sebe zašto je ono važno i kolliko se dobro osećate kada ste naspavani u poređenju sa osećajem nakon nedovoljno sati sna.\nPraktikujte odlazak na spavanje i buđenje u isto vreme, čak i neradnim danima.\nBudući da uzrok noćnoj prokrastinaciji leži u gustom dnevnom rasporedu, probajte da ga reorganizujete tako što ćete iz istog izbaciti one suštinski nepotrebne aktivnosti, kao i one koje ne doprinose ispunjenosti kojoj težite.\nOdvojite vreme samo za sebe, koliko god da je dnevni raspored zatrpan. Umesto što odlazite na spavanje kasnije, probajte da ustanete ranije. I pola sata ujutru samo za sebe može umnogome doprineti opštem blagostanju na dnevnom nivou.\nIzbegavajte kafu i alkohol kasno uveče.\nPokušajte da ne koristite telefon i lap top najmanje pola sata, a u idealnom slučaju sat vremena pred spavanje.\nRazvijte rutinu pred odlazak na spavanje - meditacija, istezanje ili čitanje su sjajni načini da se telo i mozak opuste pred san, a što je još važnije, na ovaj način se otpušta i stres nakupljen u toku dana.


Menadžer prodaje - Profexd d.o.o.\nProfexD d.o.o. je kompanija koja se na našem tržištu već duži niz godina bavi uvozom i distribucijom prehrambenih artikala. Ovlašćeni je distributer renomiranih svetskih proizvođača, kao što su Guylian, Zentis, Anthon Berg, St.Dalfour...\nUsled proširenja obima poslovanja u potrazi smo za kandidatom koji bi se pridružio našem timu na poziciji: Menadžer prodaje (m/ž)\n- održavanje poslovnih odnosa sa kupcima i uspostavljanje novih poslovnih saradnji\n- praćenje potrebe tržišta\n- stalna komunikacija sa timom i redovno izveštavanje\n- prednost iskustvo rada na tržištu prehrambenih artikala minimum 2 godine\n- odlično poznavanje Office paketa (Word, Excel, PowerPoint)\n- odlične komunikacione i prezentacione sposobnosti\n- odlične sposobnosti u pregovaranju sa kupcima\n- spremnost za daljim učenjem i usavršavanjem\nCV slati poželjno sa slikom.\nSrbija, Beograd, Jove Ilića 49/2 11000 Beograd\nMatični broj: 17337629


Institut BATUT: Preporuke za ponašanje u parkovima, dečjim i sportskim igralištima, izletištima i tokom vežbanja na otvorenom | Pirot vesti\nPočetna/Korona virus/Institut BATUT: Preporuke za ponašanje u parkovima, dečjim i sportskim igralištima, izletištima i tokom vežbanja na otvorenom\nInstitut Batut objavio je uputstva-preporuke javnosti za ponašanje u parkovima, dečjim i sportskim igralištima, izletištima i tokom vežbanja na otvorenom.\n2. Održavati udaljenost od drugih najmanje 1,5 metar. Ukoliko nije moguće održavanje udaljenosti, obavezno je nošenje zaštitnih maski. Nošenje maski se preporučuje i kada je moguće obezbediti ovo rastojanje.\n3. Održavati higijenu ruku. Preporučuje se održavanje higijene ruku korišćenjem sredstva za dezinfekciju ruku na bazi 70% alkohola, i to: odmah po izlasku iz kuće/stana i po potrebi (npr. konzumiranja hrane).\n4. Brisati rukohvate i držače na spravama za vežbanje. Ukoliko koristite sprave za vežbanje na otvorenom, preporuka je da pre korišćenja obrišete rukohvate i držače sredstvom za dezinfekciju na bazi 70% alkohola, a nakon toga dezinfikujete i svoje ruke.\n5. Koristite svoje rekvizite i opremu. Ukoliko vežbate i potrebni su vam, ponesite svoje rekvizite (npr. tegove) i svoju opremu (npr. peškir, prostirka, rezervna garderoba) i ne razmenjujte ih sa drugima. Ne pijte vodu iz iste flaše sa drugima!\n6. „Obrisati” iznajmljene bicikle, trotinete… Ukoliko iznajmljujete bicikl ili trotinet, pre upotrebe dezinfikujte sredstvom za dezinfekciju na bazi 70% alkohola sve delove/površine koje dodirujete rukama: upravljač, sedište, prtljažnik/korpu itd. Nakon toga obavezna je dezinfekcija ruku sredstvom na bazi 70% alkohola.\n7. Birati grupni sport koji omogućava održavanje fizičke distance. Ne savetuje se bavljenje grupnim sportovima tokom kojih dolazi do bliskog kontakta kao što su fudbal, košarka, rukomet, ragbi, dok su badminton, tenis, kuglanje, boćanje, golf i sl. sportovi koji omogućavaju da budete fizički aktivni u društvu, a da istovremeno održavate preporučenu udaljenost od saigrača.\n8. Obratiti posebnu pažnju na higijenu ruku po povratku kući. Nakon povratka kući temeljno operite ruke sapunom i vodom u trajanju od najmanje 20 sekundi.\nPola miliona plastičnih flaša umesto na ulicama, parkovima,…\nbatut deca igrališta istaknuto izletišta ponašanje preporuke


Bor:Sajam zapošljavanja za osobe sa invaliditetom - MEDIJA CENTAR BOR );\nBor:Sajam zapošljavanja za osobe sa invaliditetom\nNacionalna služba za zapošljavanje – Filijala Bor organizuje Sajam zapošljavanja za osobe sa invaliditetom u Boru u petak 26. aprila 2013. godine u sali Narodne biblioteke, ul. Moše Pijade 19, od 11 do 13 časova.\nNa sajmu će učestvovati 10 poslodavca koji planiraju da zaposle 80 osoba sa invaliditetom. Traženi su radnici različitih profila 3. i 4. stepena stručnosti, veći broj OSI koji poznaju rad na računaru i nekvalifikovani radnici.


Ekonomski projekti SNS-a - od Tarabića do Tome i Zorane - Ekonomija - Ceopom Istina\nAutor: Časlav Kuzmanović\nEkonomski projekti SNS-a – od Tarabića do Tome i Zorane\nNaslovna / Ekonomija / Ekonomski projekti SNS-a – od Tarabića do Tome i Zorane\nKategorija: Ekonomija / Objavljeno: 09/02/2018, 14:56\nTeško je među pripadnicima srpskog naroda naći one, koji više ili manje, ne veruju u Kremansko proročanstvo. Pored brojnih racionalnih, možda je ovaj iracionalan razlog presudan da Srbi sa hrišćanskim mirom prihvate brojne Kineze–pionire kao svoje komšije, saputnike u autobusima i tramvajima, snabdevače kućnim potrepštinama i ukusnom hranom. Odavde do krupnog biznisa nije dalek put.\nDrugi moćni narodi koji kod Srba nemaju takav kapital stvaraju kurs–kadrove i prisiljavaju političare na vlasti da ih regrutuju u državni upravljački sloj.\nKako je počelo oko kanala Dunav–Morava–Vardar?\nU želji da osvoji i utvrdi vlast, Srpska napredna stranka je znala da napaćenom i obezvoljenom narodu mora ponuditi nešto veličanstveno, što do tada niko nije obećao, iako je sto godina sanjano.\nJorgovanka Tabaković, šefica ekonomskog tima SNS o planovima stranke kaže 2012. godine: „Dva velika infrastrukturna projekta — prokopavanje kanala Dunav–Morava–Vardar, kao i Luka Beograd na desnoj obali Dunava, povezaće rečne, drumske i železničke saobraćajnice, energetiku, poljoprivredu i ekologiju. Finansiranje će biti rešeno kroz sistem javno–privatnih partnerstava, koncesija i javnih radova. Ovim merama povećaće se zaposlenost, BDP i životni standard građana.“ („Prokopaćemo kanal Dunav–Morava–Vardar“, sajt SNS, 10. 4. 2012).\nDok građani Srbije priželjkuju da se za njihova života desi bitan napredak u razvoju, „međunarodna zajednica“ ne miruje.\nEnergetski portal Srbije, pod naslovom „Moravske hidroelektrane do 2018. godine“ 13. 1. 2014. prenosi izjavu ministra energetike, razvoja i zaštite životne sredine, Zorane Mihajlović, da su nemačke firme sa EPS–om sklopile 2011. godine ugovor o izgradnji bar 5 hidroelektrana na Velikoj Moravi, da projekat izgradnje ide po planu, „i da ne može biti ugrožen čak ni izgradnjom kanala Dunav–Morava–Vardar.“ (naše isticanje).\nPortal nas obaveštava i da su pregovori oko izgradnje kanala Dunav–Morava–Vardar u toku, i da su najviše interesovanja izrazili kineski investitori. Portal kaže da je „Kompanija China Gezhouba Group navodno besplatno uradila studiju izvodljivosti za ovaj projekat, gde je pokazano da je projekat izvodljiv i ekonomski isplativ.“\nPre nego što čitalac stigne da se obraduje, portal dodaje: „Međutim, ministar energetike prof. dr. Zorica Mihajlović istakla je da je potrebno mnogo analiza, ali i pregovora sa drugim državama kako bi se uopšte govorilo o izgradnji ovog kanala.“\nKada bi prosečan čitalac u Srbiji čitao Energetski portal Srbije, shvatio bi da već traje bitka protiv Kanala. Zorana ne daje šanse Kanalu.\nTačno je da studija izvodljivosti nije konačan dokument po kome se kreće u investiciju, ali ova studija pokazuje ima li uopšte smisla dalje raditi na projektu. Za dalji rad neophodan je dogovor svih aktera viđenih u Projektu. Do danas samo je Kina izrazila političku volju da razmatra Projekat. Zvanična Srbija, osim Tomislava Nikolića, ne pokazuje više ni zainteresovanost za ideju izgradnje Kanala.\nMože li Zorana bitno ometati ovaj Projekat? Može! To je Zorana koja se podsmevala Srbima i prva im saopštila da je propao Južni tok. Zorana koja je Tomislavu Nikoliću prepravila Ugovor o isporuci ruskog gasa a koji je ovaj doneo u Soči. Tek pred V. V. Putinom su mu otkrili učinjenu gadost. I sve to bez ikakvih posledica. Poznato je da je Zorana atlantistički kadar i da ozbiljna sila stoji iza nje.\nMoramo se složiti sa stavovima Željka Cvijanovića iznetim u članku „Sve naše Zorane“ objavljenom sredinom sada već davne 2014. godine da Srbija, autistično nastavlja u pravcu sante; da je postala društvo izolovano od svetskih trendova; da se pokazala se prava priroda onih koji govore da je evropski put Srbije suprotstavljen njenoj izolaciji na svetskoj sceni… I poentira:\n„A sagledavanje te prirode nalaže zaključak da su upravo oni izolovali Srbiju kako ne bi primetila rešenja koja se nude niti krenula za njima. Za tu izolaciju zemlje najzaslužniji su kadrovi poput Zorane Mihajlović. Njihova brojnost i sposobnost ne obezbeđuje Srbiji budućnost, već joj samo nagoveštava veličinu žrtve koju će morati da podnese kada se ka toj budućnosti zaputi.“\nPočetkom novembra 2016. godine ponovo oživljavaju napisi u štampi o Kanalu Dunav–Morava–Vardar. Predsednik Srbije Tomislav Nikolić traži da se aktuelizuje tema izgradnje Kanala. Zorana tvrdi da izgradnja Kanala nije tema, nije u planu Vlade, da Srbija nema novca za izgradnju. Ignoriše i tvrdnju Nikolića da je plovni kanal deo sveobuhvatnog strateškog partnerstva Srbije i Kine. Nemoćni Nikolić zaključuje da Zorana nema viziju.\nTokom 2017. godine Fond strateške kulture je prvi koji nastoji da srpskoj javnosti predoči značaj ekonomskih i drugih veza sa Rusijom i Kinom. Prvog dana juna objavljuje vrlo iscrpan članak: „Srbija i Novi put svile“. Autor je Jovan N. Šipovac iz Udruženja „Čast Otadžbine“. Šipovac argumentovano pokazuje vezu između ubrzanog ekonomskog razvoja zemlje i njenih ukupnih nacionalnih interesa. Opravdano zaključuje da je pred nama istorijska prilika da se ekonomski zaostatak od nekoliko decenija nadoknadi.\nAkademik Srpske akademije nauka i umetnosti, prof. Časlav Ocić objavljuje 2016. studiju jezgrovitu, ali krupnih implikacija: „Hoće li Kina postati podunavska država? Mogući uticaj Podunavske i strategije Novog puta svile na budućnost evropske integracije“ (izvornik na engleskom: „Will China become Danubian country? Possible impact of Danubian and New Silk Road strategies on the future of European integration“). On smatra da: „Ulaganja u infrastrukturu novog Svilenog puta (kao i druge, direktne sektorske investicije) u Istočnoj, Centralnoj i Jugoistočnoj Evropi mogla bi skratiti proces premošćavanja praznina u razvoj u EU: mogla bi značajno doprineti uklanjanju neusklađenosti u razvoju — sektorskih disproporcija (uskih grla) i prostornih (subregionalnih) razlika — i poboljšati ukupnu koheziju EU koja intenzivira evropske integracione procese dinamizirajući ekonomski rast u šesnaest zemalja Istočne, Centralne i Jugoistočne Evrope.“\nVilijam Engdal, američko–nemački analitičar se istim povodom zapitao: Hoće li Kina trajno podeliti Evropu? On opasnost ne vidi u Kini nego u želji Nemačke i Francuske da dominiraju. Nagoveštaj otpora toj dominaciji on prepoznaje u izjavi mađarskog premijera, Viktora Orbana koju je ovaj dao kao domaćin šestog godišnjeg samita Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope („16+1“) u Budimpešti 27. novembra 2017. godine: „Mi se nalazimo na početku perioda u kome će dalji razvoj Evrope zavisiti od tehnološke i finansijske uključenosti Istoka“. Samitu je prisustvovao i kineski premijer Li Kećiang.\nUviđamo da su naši mađarski susedi prepoznali odakle dolaze ključni razvojni činioci i to javno saopštili Evropi. Dodali bismo da je od tehnološke i finansijske uključenosti ne manje važan novi model međunarodnih ekonomskih odnosa koji Kina nudi. Sve države na svetu, bez obzira da li su velike ili male, bogate ili nerazvijene, treba da budu ravnopravne. Da se međusobno poštuju. U međunarodnim odnosima treba se pridržavati pravednosti i opravdanosti, a cilj toga je da uvek imamo zajedničku pobedu. Sa stanovišta male, nerazvijene i siromašne države kao što je Srbija, teško da se ovakvom modelu ima šta prigovoriti. Zvaničnici SAD su, međutim, osudili ovaj model kao opasan pokušaj Kine da stvara neka svoja posebna pravila mimo „međunarodne zajednice.“\nVažnija je Zoranina Tirana, nego Peking\nSredinom septembra 2017. godine ponovo su Tomislav Nikolić i Zorana Mihajlović razmenili argumente za i protiv aktiviranja srbijanskih vlasti oko izgradnje Kanala. Zanimljivo je da je Nikolić izneo svoje čvrsto uverenje da će Kanala biti i da on od toga nije odustao. Teško je pretpostaviti da se ovo uverenje zasniva samo na viziji Tarabića da će „žuti ljudi piti vodu sa Morave“. Kao što je teško pretpostaviti da se otpor Zorane zasniva na činjenici da Srbija nema novca. Kina zna da Srbija nema novca, da ne vodi razvojnu politiku, da nema razvojnu banku. Uslov Kine da uđe u razmatranje Projekta je politički dogovor Srbije, Makedonije i Grčke. Nikolić je izjavio da će raditi sa zvaničnicima Makedonije i Grčke i da će Vladi Srbije doneti novu Studiju izvodljivosti.\nU decembru 2017. godine pod naslovom „Kineski zmaj razvija Srbiju“ beogradska Politika prenosi činjenice i utiske Živadina Jovanovića sa konferencije u Kini, na kojoj je je posebno razmatrano povezivanje morskih i rečnih luka na Putu svile. Srbija kao država sa pet luka na Dunavu bila je u centru interesovanja.\nJovanović, kao i Ocić, vidi angažovanje Kine kao faktor smanjivanja jaza između visokorazvijenog Zapada i manje razvijenih ostalih delova Starog kontinenta. Da je ovaj jaz ogroman svedoči 25 miliona internih migranata EU iz 16 zemalja Centralne, Istočne i Jugoistočne Evrope. On ističe da Srbija prvi put u svojoj istoriji, zahvaljujući saradnji sa Kinom, koristi svoj geografski položaj kao činilac ekonomskog razvoja i prekograničnog infrastrukturnog povezivanja.\nKrajem decembra 2017. održana je druga sednica Nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje sa Rusijom i Kinom na kojoj su utvrđeni prioriteti za 2018. godinu. Zorana je saopštila da su prioriteti, kada je reč o saradnji sa Kinom, zaključivanje komercijalnog ugovora za poslednju deonicu pruge Beograd–Budimpešta, od Novog Sada do Subotice, zaključivanje ugovora o finansiranju auto puta Preljina–Požega, kao i nastavak izgradnje obilaznice oko Beograda. Nikolić skoro da nije rekao ništa.\nNakon mesec dana, 28. januara 2018. godine osvanuo je u Politici članak sa novom (starom) vešću: Za Kinu je moravski kanal izvodljiv i isplativ. U podnaslovu: „Prema preliminarnim procenama vrednost projekta bila bi 12 milijardi evra, a izgradnja bi trajala do sedam godina.“\nAko znamo da je Kina za Put svile odvojila 1.000 milijardi evra i da će taj globalni razvojni projekat trajati 35 godina, zaključićemo da u izgradnji Kanala nema ničeg megalomanskog. U članku se pored činjenica koje smo već pomenuli, navodi objašnjenje Nenada Mileusnića, člana Odbora za ekonomske nauke SANU, zašto bi Kanal bio koristan.\nKljučna stvar je da bi se njegovom izgradnjom skratio put brodovima od Beograda do Soluna za čitavih 1.260 kilometara. Inače je rečni saobraćaj više nego dva puta jeftiniji od železničkog, a do šest puta jeftiniji od drumskog. Ostvario bi se jeftin i efikasan transport ljudi i robe, obezbedila znatna proizvodnja električne energije, stanovništvo bi imalo dovoljno vode za piće i navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta. Izvela bi se zaštita zemljišta od poplava i trajno regulisali tokovi Velike, Južne i Zapadne Morave, Pčinje i Vardara. Razvio bi se banjski turizam i izgradila pristaništa u priobalnim gradovima.\nDva dana kasnije, prema izveštaju Tanjuga, Zorana svojim starim argumentima (nije prioritet, nema novca) dodaje i jedan nov. „Važniji su svi drugi projekti koji vode ka našim komšijama (Albancima i Bugarima, prim. Č. K.) zato što je to prioritet za Srbiju, a što se više povežemo sa komšijama, bolje ćemo se i razvijati.“ („Mihajlović: Kanal nije prioritet vlade već autoputevi“, Politika, 30. 1. 2018). Dok bukvalno ceo svet gleda u Peking, ona navodno razvojnu šansu Srbije vidi u Tirani. Narod je prozreo da nas NATO prisiljava da se zadužimo i da mu napravimo transverzalu.\nUpitana od strane novinara Novog magazina ima li novca za kanal Dunav–Morava–Vardar čiju izgradnju inicira bivši predsednik Srbije, Tomislav Nikolić, Zorana odgovora: „U toku ove godine možemo se baviti dokumentacijom i svime što je potrebno za pripremu projekta, a nakon toga razgovarati o načinima finansiranja.“ Teško je razlučiti da li je ovo znak skromne promene u stavovima ili taktička varka pred očekivano preuzimanje Rudarsko-topioničarskog basena Bor od strane Kine.\nTeška je činjenica da Nikolić sve ove godine nije dobio ni reč podrške od političke nomenklature u Srbiji. Ne javlja se ni Jorgovanka. Od radikalnog borca za Srbiju, pretvorila se u ljupku plavušicu koja vodi politiku uravnoteženog budžeta, što je u nerazvijenoj državi samo drugo ime za održavanje hronične stagnacije.\nPouzdajmo se u dobro zdravlje Nikolića, u činjenicu da je Kina strpljiva i uporna i da Tarabići ne greše.\nI budimo spremni. Neka bude — što biti ne može.\nOstavite komentar na Ekonomski projekti SNS-a – od Tarabića do Tome i Zorane\nRusija i Srbija (158)\nRusija i Srbija – Politika (135)\nGlobalizam – Politički procesi (244)\nKosovo i Metohija (463)\nPolitika i društvo (4.155)\nPreobraženje na Atosu\nPrizivanje građanskog rata\nEra hibridnih ratova i osmeh koji opominje\nSveti Sava i autokefalnost Srpske crkve\nOnaj ko ćuti o „Oluji“ neka ne pominje „Srebrenicu“\nMoj poslednji tekst s portala „Sve o Srpskoj“ –...\nCopyright &copy Ceopom Istina 2013-2019. Sva prava zadržana.


[es] - besplatan domen\n[es] :: Hosting :: Domeni :: besplatan domen\n[ Pregleda: 16995 | Odgovora: 13 ] > FB > Twit\nbesplatan domen 19.10.2003. u 20:28 - pre 218 meseci\nUradio sam sajt ali kako da dodjem do besplatnog domena ili hosta i da sajt u svakom slucaju postavim 100% besplatno. Ocekuijem brz odgovor od svih vas!\nRe: besplatan domen 19.10.2003. u 20:32 - pre 218 meseci\nhosting: www.google.com ( netfirms.com npr;))\nRe: besplatan domen 19.10.2003. u 22:20 - pre 218 meseci\nsve sam koristio i nisu losi..............\nRe: besplatan domen 19.10.2003. u 22:32 - pre 218 meseci\nza redirekciju možeš iskoristiti www.dot.co.sr , a za hosting www.beogate.com nema nikakvih reklama banera... a daju 15Mb.\nRe: besplatan domen 20.10.2003. u 11:03 - pre 218 meseci\nOd domaćih hosting servera imaš http://www.bgserver.com, a možeš da dobiješ i poddomen tvojeime.bgserver.com.\nRe: besplatan domen 20.10.2003. u 11:13 - pre 218 meseci\na redirekcija...www.co.sr, ili www.cjb.net\nRe: besplatan domen 20.10.2003. u 20:08 - pre 218 meseci\nmogu ti otvorim poddomen neshto.BAUK.NET\nza prostor ... zavisi shta je na sajtu :)\nRe: besplatan domen 04.06.2004. u 07:31 - pre 210 meseci\nRe: besplatan domen 01.07.2004. u 16:03 - pre 209 meseci\nako je dobar sajt konkurisi za 1 year free hosting, vise detalja mozes naci na http://loopia.co.yu/aktuelno.\nRe: besplatan domen 03.05.2005. u 02:03 - pre 199 meseci\n50mega bez banera all free\nRe: besplatan domen 16.05.2008. u 12:05 - pre 162 meseci\nRe: besplatan domen 16.05.2008. u 12:06 - pre 162 meseci\nwww.0fees.com hosting nema reklama nema banera\nwww.iz.rs besplatni iz.rs domeni\nUF! tek sad vidim datum! nemojte da zamerite\nČlan broj: 185892\nRe: besplatan domen 06.08.2008. u 02:27 - pre 159 meseci\nPri registraciji .tk domena ispisan je sledeci tekst\n"But if you pay, you get a lot more! When you pay you own the domain legally, you may sell or transfer your domain and you can set up your own DNS. Pricing starts at just USD 6.95 per year. It's all up to you!"\nInteresuje me da li to znaci da vam neko moze uzeti domen po potrebi, ili ga jednostavno ne mozete dalje "prenositi"?\nRe: besplatan domen 14.08.2008. u 08:34 - pre 159 meseci\ndr.mrgud: Pri registraciji .tk domena ispisan je sledeci tekst\nZnaci ako platis domen da mozes da ga prodas / prebacis i da namestis dns za njega (kao .com,.rs i sl.)


Beta / B. Vinulović - Blic\nRumenige i Junajted potvrdili transfer Švajnija, čekaju se lekarski pregledi\nPredsednik Bajern Minhena Karl-Hajnc Rumenige rekao je da vezni fudbaler Bavaraca Bastijan Švajštajger prelazi u Mančester junajted.\nZimonjić i Matkovski u četvrtfinalu Vimbldona posle dva i po sata borbe\nSrpski teniser Nenad Zimonjić plasirao se sa Poljakom Marćinom Matkovskim u četvrtfinale Vimbldona.\nMeč rezervista koban: Preminuo 24-godišnji fudbaler Gregori Mertens\nFudbaler Lokerena Gregori Mertens (24) umro je od posledica srčanog udara, saopštio je belgijski klub.\nJelena u svom stilu oscilirala, čeka je duel sa Kiz i - Lindzi Devenport!\nJelena Janković plasirala se u treće kolo turnira u Indijan Velsu u SAD, pobedom nad Loren Dejvis sa 6:7 (5), 6:0, 6:4.\nNastavlja se borba za odbranu titule: Ana u četvrtfinalu Montereja\nAna Ivanović plasirala se u četvrtfinale WTA turnira u Montereju, posle pobede nad Polin Parmentije sa 6:3, 6:2.\nMetalac poražen od Olimpije u Valjevu, Cedevita bolja od MZT-a u Zagrebu\nKošarkaši Cedevite pobedili su u Zagrebu MZT iz Skoplja sa 81:70, u utakmici 19. kola Jadranske lige i učvrstili se na trećem mestu na tabeli. U drugom subotnjem meču, Olimpija je u Valjevu savladala domaći Metalac sa 76:67.\nPartizan prvo čeka Jagodinu, Čukarički igra protiv Voždovca za finale Kupa Srbije\nFudbaleri Partizana sastaće se sa Jagodinom u polufinalu Kupa Srbije, dok će Čukarički igrati protiv Voždovca, odlučeno je žrebom u Staroj Pazovi, a parove je izvlačio direktor mlađih selekcija FSS Mitar Mrkela.\nVeče rekorda, neslavni drže Niksi: Irving ih izludeo sa 37 poena, a njega Blat /video/\nKošarkaši Golden Stejta ubedljivo su u noći između četvrtka i petka savladali ekipu Nju Orleansa sa 112:85 i tako zabeležili 11. uzastopnu pobedu u NBA ligi, dok je Klivlend sa 90:87 savladao Nikse, a Portland Indijanu sa 88:82.\nBorba za očuvanje prvog mesta: Đoković u grupi sa Berdihom, Vavrinkom i Čilićem\nTeniser Novak Đoković će na završnom Masters turniru u Londonu igrati u Grupi A sa Švajcarcem Stanislasom Vavrinkom, Čehom Tomašom Berdihom i Marinom Čilićem iz Hrvatske, odlučeno je žrebom.\nKembel: Znali smo da ćemo srušiti Urugvaj, nadam se trijumfu protiv Engleske i Italije\nSelektor Kostarike Horhe Luis Pinto rekao je da su njegovi fudbaleri igrali svoju igru protiv Urugvaja i tako došli do velike pobede na Svetskom prvenstvu u Brazilu, a golgeter Džoel Kembel već je pripretio Italiji i Engleskoj.\nZimonjić i Nestor za finale na Rod Lejver Areni, Nina i Ivana za završnicu\nSrpski teniser Nenad Zimonjić i njegov partner u dublu, Kanađanin Danijel Nestor, igraju u noći između srede i četvrtka u polufinalu Otvorenog prvenstva Australije u Melburnu protiv Amerikanca Erika Butorca i Južnoafrikanca Ravena Klasena.\nPobede Klipersa i Dalasa u gostima, Netsi ubedljivi protiv Niksa u Njujorku\nKosarkaši Los Anđeles Klipersa pobedili su u gostima Detroit sa 112:103, dok je Dalas trijumfovao nad Klivlendom sa 102:97 u NBA ligi.\nStojadinović: Od FIFA tražimo dozvolu za Daudu, Šveđani nisu imali razumevanja\nSportski direktor Crvene zvezde Zoran Stojadinović rekao je da će klub u ponedeljak tražiti od FIFA dozvolu za transfer Abiole Daude zbog problema s Fudbalskim savezom Švedske.\nJanković: Prioritet je da se vrati autoritet Marakane, "-6" je još i najmanji problem\nTrener fudbalera Crvene zvezde Aleksandar Janković rekao je da je jedan od prioriteta u prolećnom delu sezone Superlige da se povrati autoritet ekipe na svom stadionu.\nDžo Džonson vodio do produžetka i pobede, Sparsi i Čikago slavili\nKošarkaši Bruklina pobedili su u noći između utorka i srede posle produžetka Milvoki sa 113:111, a najzaslužniji za trijumf Netsa bio je Džo Džonson koji je postigao ključne poene u završnicama četvrte četvrtine i produžetka.\nStojadinović: Garido je pit-bul kao Gatuzo, Maksimović ostaje ovde\nNovi fudbaler Crvene zvezde Luis Garido rekao je da se nada da će doprineti da crveno-beli osvoje titulu ove sezone u Super ligi. Sportski direktor kluba Zoran Stojadinović uporedio je novo pojačanje sa Đenarom Gatuzom po borbenosti.


Festial EXIT počinje novu eru uz veliku proslavu 20. rođendana na Petrovaradinskoj tvrđavi - Klix.ba\nJuli 2020. godine Festial EXIT počinje novu eru uz veliku proslavu 20. rođendana na Petrovaradinskoj tvrđavi\n6.11.2019. u 12:36\nNakon ovogodišnjeg, po brojnim parametrima i dosadašnjeg najuspešnijeg izdanja dosad, EXIT festival će iduće godine, od 9. do 12. jula, proslaviti jubilarni, 20. rođendan\nPetrovaradinska tvrđava će narednog jula biti u centru pažnje svjetske muzičke javnosti, na kojoj će se na više od 40 bina i zona okupiti neki od najznačajnijih muzičkih zvijezda današnjice, ali i nekoliko odabranih EXIT izvođača iz prethodne dvije decenije, čiji su nastupi zauvijek postali nerazdvojan dio historije festivala. Pod simboličnim sloganom "EXIT 2.0", festival označava početak svoje nove ere, kojim najavljuje brojne inovacije u svim oblastima svog djelovanja.\n"Cijeli EXIT tim, kao i brojni naši prijatelji i saradnici, riješen je da nadmaši čak i prethodne rekordne godine za nama, kako bi upravo iduća donijela dosad najbolje izdanje i jedan novi EXIT, spreman za narednih dvadeset godina!", izjavio je ovim povodom osnivač festivala Dušan Kovačević.\nPredstojeće festivalsko izdanje, kao i prateća kampanja, slavit će jedinstvo naizgled sasvim različitih fanova EXIT-a, od punkera i metalaca do rapera i ravera, preko publike iz svih krajeva regiona pa sve do onih koji prelaze i cijele okeane da bi stigli u Novi Sad i tako potvrdili zašto je popularni britanski časopis DJ Mag rekao da je EXIT "više od festivala i više od brenda, jedan pokret i kultura za sebe".\nUz objavu datuma, zakazan je i start prodaje ulaznica za petak, 22. novembar, tačno u podne, kada će izuzetno ograničen broj ulaznica biti dostupan po poklon cijeni od 118 KM što je ušteda od čak 55 posto u odnosu na njihov finalni iznos! Prve ulaznice se svake godine rasprodaju za svega par sati, a njihova sljedeća cijena biće automatski podignuta nakon što najbrži razgrabe ovaj prvi kontigent. Ulaznice će se prodavati putem stranice.\nPrvi izvođači za EXIT, ali i za ostale festivale u organizaciji EXIT tima, kao što su Sea Star u Umagu u Hrvatskoj, Revolution u Temišvaru u Rumuniji i Sea Dance u Budvi u Crnoj Gori, bit će objavljeni uskoro. Svi ljubitelji festivala mogu da očekuju neke od najaktuelnijih izvođača svjetske muzičke scene u kombinaciji sa provjerenim imenima, uz izuzetno veliku raznolikost muzičkih žanrova, po čemu je EXIT čuven na svjetskoj festivalskoj sceni.\nprije 2h 16m 1


STAYAT GOTEBORG Molndal, hotel Шведска. Ograničeno trajanje ponude!\nSTAYAT GOTEBORG - Opis\nulici Flakenbergsgatan 3, pozicija mu je severozapad za grad Molndal, a od centra je udaljen samo 8 minuta kolima.Stil hotela STAYAT GOTEBORG je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Deo je lanca IQ.\nSTAYAT GOTEBORG tip(ovi):\nSTAYAT GOTEBORG sadržaji i usluge\nGöteborg Hostel ima 47 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 46 475 dinar - Srbija . Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel 1,4 km -


Polovičan uspeh stonotenisera i stonoteniserki - East Side portal\nPolovičan uspeh stonotenisera i stonoteniserki\nStonoteniserke Hajduk Veljka zabeležile pobedu i poraz u okviru Druge lige, druga muška ekipa dve pobede i poraz u Kvalitetnoj ligi RSTS Niš, dok je prva muška ekipa odustala od takmičenja u Drugoj ligi. Stonoteniska ekipa OŠ “Branko Radičević” osvojila drugo mesto na Republičkom prvenstvu u Požarevcu.\nFoto: Arhiva East Side\nNiš je proteklog vikenda bio domaćin 4. i 5. kola Druge lige Srbije za seniorke. Stonoteniserke Hajduk Veljka su u partijama 4. kola bile bolje od leskovačke Dubočice i slavile sa maksimalnih 4:0, dok su u 5. kolu poražene od iskusnije ekipe, STK Lužnica iz Babušnice, rezultatom 4:1. Nakon pet odigranih kola negotinske stonoteniserke zauzimaju treće mesto na tabeli sa 7 bodova.\nDrugi turnir Kvalitetne lige regionalnog stonoteniskog saveza Niš, u kojoj se takmiči druga muška ekipa Hajduk Veljka, organizovan je u Vranju, a odigrane su partije 4, 5, i 6. kola. Ekipa Hajduk Veljka u sastavu Janković, Vidić i Pucarević u 4. kolu bila je bolja od Dubočice iz Lekovca i slavila rezultatom 4:3. U 5. kolu mladi negotinski stonoteniseri poraženi su od ekipe Pirota rezultatom 4:2, dok su u 6. kolu zabaležili i drugu pobedu na turniru protiv Bojnika iz Puste Reke rezultatom 4:1.\nEkipa Hajduk Veljka posle šestog kola sa 9 bodova zauzima šesto mesto na tabeli, uz učinak od tri pobede i poraza.\nUprava stonoteniskog kluba “Hajduk Veljko”, donela je, nažalost, odluku da prva muška ekipa odustane od takmičenja u Drugoj ligi jug, gde je u proteklih nekoliko sezona uvek bila u samom vrhu tabele.\n“Uprava kluba se sa žaljenjem odlučila na ovaj korak. Razlog je što se ekipa oslanjala isključivo na svoje igrače, ponikle u školi STK Hajduk Veljko, a ove godine su se poklopile obaveze na studijama. Gergić, Miljković, Floričelovič, su upisali doktorske i master studije, Bukvić medicinu sa ozbiljnim namerama da bude odličan student, tako da nisu bili u mogućnosti da redovno putuja na sva ligaška takmičenja i treniraju redovno. Nadamo se da ćemo za koju sezonu uspešno izvršiti smenu generacija i da će Vidić, Janković, Pucarević, Milovanovič i drugi ponovo izboriti status drugoligaša.” – pojasnio je Slobodan Miljković razloge za odustajanje prve muške ekipe od daljeg takmičenja.\nStonoteniseri Hajduk Veljka predstavljali su krajem prošle nedelje i svoje škole na republičkom školskom prvenstvu u Zrenjanjinu.\nU konkurenciji osnovnih škola, ekipa OŠ “Branko Radičević”, za koju su nastupili Petar Vidić, Saša Janković i Marko Pucarević, nije uspela da ponovi prošlogodišnji rezultat pošto je u finalu poražena od vršnjaka iz OŠ “Laza Lazarević” iz Šapca, od koje su bili bolji u prošlogodišnjem, pa su ove godine morali da se zadovolje drugim mestom.\nU pojedinačnoj konkurenciji, Saša Janković je stigao do polufinala, gde je poražen od Jovana Jockova, pa je na kraju zauzeo 4. mesto.\nKristina Gavrić u konkurenciji srednjoškolki, poražena je u četvrtfinalu od Marije Stajić, pa je u konačnom plasirana od 5. do 8. mesta.\nU negotinskom stonoteniskom klubu ocenjuju da je ovo još jedan veliki uspeh, jer je nastavljen niz uspešnih nastupa stinotenisera na republičkim školskim prvenstvima.\nsport\tstoni tenis\tStonoteniski klub "Hajduk Veljko" Negotin\tSTK Hajduk Veljko


Prirubnice Novi Sad | ALVEX MV - vXfw4\nPrirubnice Novi Sad\nBulevar vojvode Stepe 57 , 21000 NOVI SAD\n...... alvex-... Prikaži\nPrirubnice Novi Sad |\nALVEX MV nalazi se na adres Bulevar Vojvode Stepe 57. Ističemo se dobrom radnom etikom, korektni smo i uvek poštujemo sve dogovore.\ncrnom i obojenom metalurgijom,\nkao i cevnom armaturom.\nVeliki izbor prirubnica u Novom Sadu. Ukoliko Vas interesuje jedinstvena kombinacija kvaliteta i dobre cene obratite nam se s poverenjem.


U rijeci Mrežnici pronađena tijela dvojice muškaraca - identitet nepoznat, policija istražuje o kome se radi - VIJESTI — KAportal.hr\nU rijeci Mrežnici pronađena tijela dvojice muškaraca - identitet nepoznat, policija istražuje o kome se radi\n- Jučer, 24. lipnja policijski službenici su iz rijeke Mrežnice na području Donjih Dubrava izvukli dva tijela nepoznatih muških osoba, izvijestila je jutros PU karlovačka.\nNavodi se da u cilju utvrđivanja identiteta muškaraca i svih okolnosti nastanka ovog događaja provodi se daljnje kriminalističko istraživanje. Mrežnica je postala kobna rijeka za migrante, a radi li se upravo o njima pokazat će istraga\n- U protekla 24 sata na području Policijske uprave karlovačke evidentirano je šest kaznenih djela, dva prekršaja narušavanja javnog reda i mira u Karlovcu i Ogulinu, dodaju još u policiji.\nDogodile su se dvije prometne nesreće s lakše ozlijeđenom osobom.


Vremenska prognoza Vlasotince za 7 dana\nVremenska prognoza Vlasotince za 7 dana za 2014\nNa ovoj strani je data tačna i aktualna vremenska prognoza za Vlasotince za 7 dana tokom 2014-te godine. Pored toga možete pogledati nedeljni prikaz vremena u Vlasotincu, temperaturu po satima. Ukoliko trebate i dodatnu lokalizaciju, pretražiti i specifične lokacije poput sela, naselja, znamenitosti ili ostalih turističkih destinacija vezanih za Vlasotince.


The Cult of Ghoul: HALLOWEEN KILLS (2021)\n„Any of you know the story of the Haddonfield Boogeyman? Too young to give a shit? Too drunk to remember? 40 years ago, a madman escaped from a mental hospital.\nIt was the night before Halloween, and three teenage girls were walking home from Haddonfield High. They had sightings of a... a ghostlike figure creeping right through our town. A man in a white mask. Or was it more than a man?\nHe was watching them. Before the night was over, three people would be murdered.\nMy name is Tommy Doyle. And I was that young boy.\nSo, please, join me in commemorating the victims and the survivors of Michael Myers.“\nsad najzad znamo šta je bilo s psom kojeg nam Karpo nije prikazao\nO, da: ovaj film i nju maksimalno mishendluje, toliko da ne znaš da li je gore to što besramno exploatiše ime Džejmi Li Kertis, top-billed „zvezde“ (eh, davno behu dani kad je igrala za Kamerona, sa Švarcenegerom; sad je samo ofucana baba koja u penziji cedi suvu drenovinu iz svog još uvek najslavnijeg i najboljeg filma, i to iznad svega u ulozi producenta, i tu ulogu daleko slađe igra nego tamo nekakvu „Lori“),\nprobudite me kad se ovo završi\niako se ona jedva pojavljuje na ukupno pet minuta u celom filmu, ili je pak gore to što film ne zna šta s njom da radi, pa je bukvalno USPAVA, tako da pola od onih pet minuta baba – prespava, a kad se probudi, to što vidimo u preostalih par minuta bolje da nije ni ustajala, jer niti kaže niti uradi nešto vredno pažnje.\najde završavaj s tim pa da idem kući\nAli ti idiotski, antipatični likovi! To ne znaš ko je gori, da li nakot koji je izrodila Lori, tj. njena ćerka i unuka\nova ceo film ima isti izraz mučene domaćice iz filma Olega Novkovića\nili je to megaogavni dečko unuke (KILL IT BEFORE IT BREEDS!)\nili su to dvojica gejeva koji sad žive u renoviranoj Majklovoj kući (ne učitavajte mi homofobiju ovde: ako, neka su stavili gejeve, nemam problem s tim per se, nego što su i likovi i glumci i to što im je dato da kazuju i rade KRAJNJE MORONSKI, pa i njima, kao i svima ostalima, samo priželjkuješ što bržu i što gnusniju smrt!)\nDobro, bar ovaj angažman je na mestu: VAKCINIŠI SE DOK NIJE KASNO\nОзнаке: horor, kritika, rivjuz, slešer, tirada, treš, Zlatno Gomno\nDejan Nikolic 16. октобар 2021. 13:50\nDISCLAIMER: pogledao sam SAMO prolog filma; tek sledi ostatak.\nOvo je film u kojem nekadašnje bulijeve žrtve odrastaju kako bi i same postale nasilnici: Tomi je sad vođa rulje koja pravi rusvaj po gradu\nFilm pocinje sa edipalnom scenom, u kojoj sisi prisustvuje masakru oca. Otac se kune da se Majkla mora ubiti. U tom smislu sto je status OCA, zaista, centralno pitanje, u danasnjim politicko-socioloskim debatama, to uopste nije los pocetak. Otac se ILI pojavljuje kao tiranin (Tramp), ili kao sisi (Trudo). Scena dalje prikazuje Majkla izmedju psihijatrije i panduracije: kao neka vrsta ponovne elaboracije one 'primalne scene' iz prvog filma. Iz TE postavke bi sosta zanimljivo moglo da se elaborira,u smislu - gde nas je dovela situacija iz prvog filma. Kad odgledam, reci cu da li je to i uspelo.\nDejan Nikolic 16. октобар 2021. 14:51\nzakljucak nakon gledanja: mada nije ni STRASNO ni posebno DOBRO, GLUPO - nije. Meni se vec u onom prvom rimejku svidelo to sto raskrinkava projekat psihijatrije da 'razume Majklove emocije', i njegovu motivaciju. Ovde je to elaborirano, u tom pitanju, zasto nemamo samilosti prema ubici, nego u njega projektujemo 'cisto zlo' (po kalvinisticki). Naspram toga stoji cinjenica da konzervativna stranka (tradicionalisticki ocevi i RULJA koja uzima pravdu u svoje ruke) zaboravlja da je sisijev zahtev za priznanjem, njegovog feministickog ili kvir identita, u stvari ab-reakcija na silovanje koje je doziveo od strane tih starozavetnih oceva. To je ona identifikacija sa agresorom, poznata iz prirucnika o tretmanu traume, Stokholm sindrom. Majkl je korektno definisan kao NESVESNO. On je izmedju tradicionalnog i liberalnog oca: nijedan ni drugi ne mogu da ga ubiju. Rasplet (i tezu) su ocigledno ostavili za HALLOWEEN ENDS, pa tek tada mogu da donesem neki sud, o tome da li ova prica nekud vodi.\nDejan Nikolic 16. октобар 2021. 15:42\nA tek kretensko ponašanje karikatura (neću reći likova)! Jbt, dođeš na mesto zločina, nađeš mrtvog čoveka s nožekanjom u stomaku, nepokretan leži, mrtav je očigledno, ne možeš mu pomoći, i ti uzmeš u šaku nožekanju i vadiš mu je. ZAAAŠTOOOO? Ah, da, radi samoodbrane…; -- ne nego zato sto je jedan od glavnih TROPOVA ovde: inside-outside. Da li je zlo napolju, ili u nama. Onaj pandur sto se zagledao u prozor, da li je on gledao u SEBE, ili kroz prozor.\nDejan Nikolic 16. октобар 2021. 17:45\n...i tu ima jos jedna stvar: pitanje KRIVICE, koje je drugi glavni trop. KO JE KRIV? (za to sto je Majkl utekao) Kao da apstraktno zlo (Biblija kaze ''zlo je nepostojanje'') uspeva da nas ubedi da verujemo, kako je zlo u nama, personifikovano, licno, subjektivno\nDejan Nikolic 17. октобар 2021. 02:49\nMajkl u jednom trenu čak mora da nam se pokaže bez maske, kako bi nas ubedio da NIJE DŽEJSON, da nema nakazno trulo zombi lice ispod, nego da je samo vanredno žilav i mišićav DEDA koji sa svojih ŠEZDESET I ČETIRI godine (rođen 1957!) masakrira odred kršnih vatrogasaca na početku, -- nisam siguran; mislim da to otkrivanje lica, jos vise podcrtava ideju da zlo nije LICNO, nego metafizicko; ali s druge strana nasa POTREBA da ga personifikujemo, da joj damo lice...\nDejan Nikolic 17. октобар 2021. 03:08\ntako da zakljucim, izvini sto saljem kratke PRDEZE umesto jednog gromoglasnog, ali nemam mogucnost sad za detaljan rivju, a osim toga nisam danas dobro se nakrkao; u zakljucku, cenim rediteljev (neuspeo) pokusaj na raznim frontovima, pokusaj koji je ubiven neophodnoscu da danas sve upregnes u nekakav televizijski format i marketing, ali karpenter ipak nije toliko odrtaveo, da bi stavljao potpis na nesto... slaboumno. takodje film u scenama ubistva, gde zrtve vise nisu prikazane kao objekti, nego vidimo njihovu patnju, govori nesto vrlo bitno o stvarnosti: da je ona potpuno NEMILOSRDNA\nDejan Nikolic 17. октобар 2021. 05:42\nostao je jos jedan puvonjak od misli: nas opsesivni pokusaj da Majkla posle 40 godina, ipak, oljudimo, personifikujemo, paradoksalno rezultira time da se mi INFICIRAMO zlom, koje pokusavamo da ''oljudimo''. i to je duboko povezano sa (negde sam siguran) Karpenterovom namerom da ga otpozadi ipak STAVI, iako je morao da popije tri Kamagre prethodno, i lekove za pritisak. Naime, savremena marketinsko-racionalna-terapeutsko-sapunska kapitalisticka masina stalno insistira na tom OLJUDJENJU, humanizaciji, ali pored nje, mi vidimo, da realnost postaje nemilosrdna, raspojasana, povrsna, prostacka, zla, kao uostalom i ruzni, glupi, jedndimenzionalni TV karakteri u filmu, dakle u stvari JOS GORA, od ''metafizickog zla'' (koje je barem imalo slifa i stila)\nMan from Valley 17. октобар 2021. 07:58\nOdavno nema filmova za dušu, nego razne prerađevine, a znamo da je to toksično i kancerogeno. Pohvalio bih vizuelne efekte početka filma one "flamable pumpkins" i onu draž 80ih. Svi su napaljeni da vizuelno dočaravaju taj period, ali retko ko to ume da smesti i neku priču.\nDejan Nikolic 17. октобар 2021. 08:29\nA i to sa dusom se ofucalo, Covece iz Doline. I dusa (tm) se prodaje kao roba, pogledaj TOMU\nMan from Valley 17. октобар 2021. 13:16\nБаш тако. Сними и продај оно што "пробрани" народ иште.\nDejan Nikolic 17. октобар 2021. 08:47\nPohvalio bih vizuelne efekte početka filma one "flamable pumpkins" i onu draž 80ih. -- nisu ovi mejkeri netalentovani, ima u raznih interesantnih resenja, na primer odluka u prologu da umesto da samo ponovi scene, napravi kao neki pogled iz drugog ugla, da PROSIRI proslost umesto je samo ponav;ja. pa onda da namerno snima protiv pravila continuity, klasicnih holivudskih. jer to bolje reflektuje improvizovan LOOK socijalnih medija. moglo je tu svasta od satire i crnog humora da se izvede, ali vidi se da je radjeno na brzaka bez ikakve realne zelje, te mogucnosti su samo naznacene.\nMan from Valley 17. октобар 2021. 13:21\nHelloween 1978 sve objasnio. Ostalo su naklapajuća sranja. Umetnost je ne prerađivati. Izuzetak je Terminator 2.\nDejan Nikolic 18. октобар 2021. 18:46\nNE ZNAM covece iz doline. upravo time sto je SVE objasnio, nije ostavio nikakav prostor za progres DALJE. ponavljanje njegovog genija ne vodi nicemu. ja sam dakle ZA rimejk i rload, samo ne ovako TRALJAVO, kao u ovom filmu, nego sa mnogo vise inspiracije, i zanatskog umeca.\nMan from Valley 18. октобар 2021. 21:30\nA šta mi zapravo očekujemo od horora, sem da se plašimo? Efekti plašenja, strava te istera iz pamet na neočekivanom mestu. Kad krene intelektualno objašnjenje, to više i nije horor, nego triler, politika. Ako su trebali nešto da objasne kako ono metkovi beže od njega i neuništiv je. Problem natprirodnog je što se ne može objasniti stereotipnom logikom, jer tada kreće zamlaćivanje.\nDejan Nikolic 19. октобар 2021. 05:10\nto sve zavisi sta te plasi, to jest sta su generacijski strahovi. mislim da misao o metafizickom zlu vise nije strasna. svidja mi se sto ovaj film (FILOZOFSKI, ne INTELEKTUALISTICKI) postavlja pitanja. problem je u IZVEDBI. na primer, bila je scena sa potencijalom: kad onoj crnoj babi proburazi vrat fluoroscentnom lampom, i onda ona dok krvari na smrt posmatra kako on besmisleno izbada muza, koji je vec mrtav. scena je mogla da bude itekako scary, ali posto on NIJE IMO VREMENA, jer tu su ROKOVI i diktati marketing masine... onda nije postavio likove unapred a da bi mi mogli da stvarno saosecamo s njima. ili smrt ona dva geja: uspeo je da prenese, neki opsti filing, da je to strasna tragedija, da su oni izgubili jedino sto su imali u zivotu, ali opet, likovi su toliko svedeni, i konfuzni. na primer onaj jedan od njih skida ODECU, da bi valjda izgledao muski ili maco, u konfrontaciji sa Majklom, a uopste nije jasno ZASTO (cak deluje...homofobicno). onda, ocigledno je da bira ruznjikave glumce, ali nije jasno da li to radi da bi se podsmevao TV kulturi, ili da je to neki stejtment protiv elitisticke estetike ili neka osuda marketing kulture gde je lepota najvaznija. da li je poruka da je svet postao ruzan kao televizija? to se sve oseca u nekim naznakama, ali je toliko zbrzano, nedovoljno ubedljivo. na kraju, postavka da Majkl ubije Lorinu cerku je DOBRA, prvo zato sto tek sad konflikt ima TEZINU, psiholosku motivaciju, a ne samo ono apstraktno ''Simbolicki Falus juri Devicu''; a drugo zato sto povlaci uznemirujucu paralelu sa Majklovim prvim ubistvom, njegove sestre. Zasto on sad ponavlja taj cin? U svemu tome sre kriju dobre price, ali bojim se da u nastavku opet nece imati vremena, da ih razrade.\nIntenso 20. октобар 2021. 12:25\nDejan Nikolic '...ocigledno je da bira ruznjikave glumce, ali nije jasno da li to radi da bi se podsmevao TV kulturi, ili da je to neki stejtment protiv elitisticke estetike ili neka osuda marketing kulture gde je lepota najvaznija. da li je poruka da je svet postao ruzan kao televizija?'\nOsamdesetih je trend bio lepota na svakom ćošku,sada je obrnuto,rugoba,manjina,bolest i deformacija moraju u prvi plan tako da je Karp samo trendi i ništa više.\nŠto se tiče filma mislim da su neke krave večne pa stoga i večno mužene.Šta iko može protiv večnosti,protiv Majersa?\nAgota 17. октобар 2021. 08:58\n...sto bi reka rambo amadeus u pesmi JAJE I VIRSLA " ljubav je za prodaju najzgodnija roba".\nDejan Nikolic 18. октобар 2021. 07:05\ntaj post-moderni satiricar izgleda misli da moze da ISTOVREMENO praktikuje post-modernu satiru, i da se podsmeva njenom relativizovanju vrednota. E PA NE MOZE.\nMan from Valley 17. октобар 2021. 17:17\nOld (2021) - ne znam, kako opisati i oceniti. Definitivno sam ostario 1:48:32 uz film, i još koji minut u potrazi za titlovima. Prvo deluje naivno i bezvezno, pra stene u nekom tropskom raju čudne magnetike koje boravkom oko njih starite po modelu 30min=1godina. I niko ne može pobeći odatle, a došli dobrovoljno, na prijateljski nagovor preljubaznih "hotelijera", gde kreće pravo utrkivanje scenariste da vam zaklopi sve rupe inteligencije, tipa a što ne probaju ovo ili ono da pobegnu. Ima pikova inteligencije, ali ne dovoljno - niko da se pobuni iz ostatka sveta gde je nestalo na stotine ljudi (73 pokusa, nepovratnih tura do fatalne plaže x 5-10 ljudi), u eri GPS-a, pritom tu odseda srednji sloj i bogatuni. Spojler: suština je da farmakomafija ispituje, snima izdaleka, dejstvo lekova u jednom danu (24h x 2 = 48 godina) šaljući zamorce na toj plaži SA POZNATIM DOSIJEIMA BOLESTI, nahranivši ih pre odlaska skriveno kroz hotelsku hranu i koktele medikamentima koje ispituju na ciljanoj bolesti. Nema NASA-e, vojske, CIA, BIA, OZNA DOZNA, čuda muda da te stene eksplotaišu (gađaju ili zaprašuju nepijatelje tim stenama da brzo ostare - od Drima do Ibra, na primer, što reče Torente za Gibraltar, bolje ničiji no britanski i šibna ga projektilima), nego najveće svetsko čudo eksploatiše farmakobanda, uz altruizam da time spašavaju milione štedeći vreme ispitivanja. Fina dosetka, ali ima propusta.\nDejan Nikolic 19. октобар 2021. 21:58\nGULJ, o Prince od Prokletija, imam pitanja za tebe\nzasto Majkl nije ubio Tomija Dojla? (takodje, u oroginalu) Zasto on uopste ne ubija decu? Ne zadovoljava me odgovor, da je to zato sto bi cedomorstvo bilo neprihvatljivo za cenzore, jer u Assault on Precinct 13, to je glavni set-piece.\nzar nije vreme da Cult of Gulj prekrtis u Cult of Prokletije?\nDejan Ognjanovic 19. октобар 2021. 22:03\nzato što je majkl i dalje dečak u telu dede, koji mrzi svet (sexualno aktivnih) odraslih, i ubija ih zato što se jebu. sve je jasno od njegovog prvog zločina pa nadalje. zato decu ne dira.\nkada ćemo čuti tvoj osvrt na prokletije, umesto što seruckaš i prduckaš na neviđeno?\nDejan Nikolic 19. октобар 2021. 23:07\nzvuci logicno. ali taj koncept onda implicira, da je majk prethodno TRAUMATIZOVAN, seksualno, kao sto je to i Lori ocigledno, jer ona ne daje picke. Ako mu u sledecem nastavku DA PICKE, to ce za mene biti revolucionaran dogadjaj u hororu - stvaran pomak. prokletije jos moram da narucim, to jest ako ima jos kopija. znam da je potraznja bila toliko velika, da je Karpenter hteo da odlozi jos jednu godinu premijeru HALLOWEEN KILLS, plaseci se da ces mu oteti sve musterije.\nDejan Nikolic 19. октобар 2021. 23:57\nod njegovog prvog zločina - prva scena je u frojdovom sistemu ''primalna scena'', to je ono kad prisustvujes kopulaciji svojih roditelja, ili golotinji sestre, ili vec nesto jebacko u familiji.\nali ovde treba objasniti nesto sto onima koji se frljaju sa frojdovski padezi nikad nije bilo jasno. iz nj analize Malog Hansa, vidi se da se trauma desila pre nj 3 godine, u vreme kad deca ne mogu da simbolizuju seks. Hans je tek kasnije, posle edipalnog kompleksa, RETROAKTIVNO dao seksualno znacenje, tome sto je video. To znaci da primalna ili originarna trauma nije seksualne prirode. Nego, otkrila je analiza kasnoije, Hansa je plasila misao o nesimbolizovanom prostoru; o tome da on ne moze scenu da objasni, i da prema tome nije (govoreci) subjekat. Strh od ludila, mozda, ili strah od horror vacui. Fantazije, po Frojdu, uvek sluze da sakriju istinu. Otuda njegova kontraverzna insinuacija da zrve seksualne traume ponekad PRIZELJKUJU svog silovatelja. Ne iz mazohizma; nego zato sto je LAKSE biti objekat, biti zrtva, nego preuzeti odgovornost neophodnu da se bude subjekat, tacnije, da se nesvesne zelje i porivi i osecanja pripisu mom JA: JA sam vlasnik. CENA te viktimizacije, tog pada u nesvesno, je osecaj krivice, koji se neizbezno javlja, zato sto svest, svesno Ja, ne prihvata poziciju zrtve ili objekta. Na taj nacin Karpenter je psihoanalizir'o publiku: pokazao je da se iza seksualne anksioznosti, krije jedna dublja, od tog sto on zove ''metafizicko ili cisto zlo''. To je u stvari strah od nesimbolizovanog, onog sto nema znacenje. Rimejk je medjutim otvorio pitanje: sta se to desilo PRE primalne scene, sto je traumatiziralo Majkla (i Lori), sto ih je nateralo u poziciju outcast-a, i mada znam da sam te kurate srece, da u ovom zivotu nikad necu videti scenu seksa izmedju njih, seksa koji konacno oslobadja ijednoidrugo od nejebice; voleo bih da vidim scenu gde razresenje dolazi iz nekog objasnjenja o tome, kako njihove respektivne traume deluju jedna na drugu.\nNikolaC 20. октобар 2021. 15:05\nProcurio Titane juce, odgledah, ali mi nije nesto legao, da li sam imao velika ocekivanja ili sta, ali ono ispade drama sa 2-3 blaga wtf momenta i to je to...\nDejan Ognjanovic 20. октобар 2021. 15:06\nda, i ja sam očekivo više od mlake trojke.\nDejan Nikolic 21. октобар 2021. 03:15\na ja sam jedva izdrzao DINU, koja je sva ona gnosticka CURENJA (od sline preko kake do krvi) pokvarenog tela u Lincu hirurski i digitalno uklonila, kao kad covek blajhuje anus u body shop-u, dok se film krece po enterijerima koji lice na Starbucks coffee shop, sa likovima koji nose krpice iz Cool Cat shop, a nepodnosljivi Cimerov skor neprestano nesto bombasticno PRDI da bi ispunio filosofske praznine i burzoaske besmislice. Ako postoji ocena -1, nije zasluzio ni to.\ntarantulaf89 25. октобар 2021. 13:54\nNeznam šta kažem to jest da napišem.Neću gledati ovo sigurno.Rimejkova i franšiza mi je preko glave.Inače od drugog dela ove franšize nisam išao dalje,niti ću.Jasno je da se ovo radi zbog para i tu je kraj.\nDejan Nikolic 30. октобар 2021. 18:18\nGulj zasmejah se odsrca na ovaj ''odocneli rivju'', gde sam se podsetio da sam jos KAO DETE postavljao ista pitanja - kako to nanu mu Majkl tako lako PROMASI METU i 2) zasto su svi likovi na L. Medjutim, dao mi je isto ideju, da bi STRAOBALAN tvist u Halloween Kills bio, da Lori postane ubica!!!\nIntenso 9. новембар 2021. 03:56\nBre ovaj ih više ne ubija samo nego ih sada tera i da gledaju ubijanje, perverznjak matori!Ali razumem ga,od kako je počelo ovo sa covidom i svaki put kad ulazim u radnju meni prodavačica koja ne jebe živu silu da stavi masku naredi meni da je stavim...A zamisli Majersa kako mu je kad mora stalno da nosi tu jebenu masku!Zamislite i kad bi znao da puca iz mitraljeza koliki bi mu učinak bio.Pošto je sada aktuelna i Dina bilo bi vrh da Lori i Majers prebace borbu negde na Arakisu...Vreme je.Jel Jason beše išo u kosmos?


Aleksandar Farkaš direktor Nacionalne službe za zapošljavanje | Lokal | Vesti\nRTV Pančevo Lokal Aleksandar Farkaš direktor Nacionalne službe za zapošljavanje\nSve vestiLokalSrbijaRegionSvetEkonomijaHronikaEkologijaSportKulturaServisna InformacijaRazno\tAleksandar Farkaš direktor Nacionalne službe za zapošljavanje\nPANČEVO, 15. mart 2011. (TV Pančevo) – TV Pančevo saznaje da je odbornik „ Narandžastog bloka“ i od pre mesec dana potpredsednik Gradskog odbora G17 plus, Aleksandar Farkaš danas je imenovan za v.d. direktora Nacionalne službe za zapošljavanje u Pančevu. Farkaš će obavljati funkciju v.d. direktora Nacionalne službe do raspisivanja konkursa za mesto direktora.\nNedeljko Erak, koji je prošle nedelje razrešen dužnosti direktora Nacionalne službe za zapošoljavanje u Pančevu, ovu funkciju obavaljao je od februra 2008. Godine.\nZanimljivi su komentari, ali pitanje je zasto bi se Farkas razlikovao od drugih politicara?\nVerujte da se borimo iz dana u dan za ovo što sam napisao! Ali kada imate 7% podrške i 4 mandata u Skupštini grada (od 70), teško je izboriti se sa većima od sebe i progurati ovakve poteze i svoj program.Nama je u političkoj odgovornosti pripao sport, omladina i udruženja gradjana, dok rad, zapošljavanje, finansije i privredu vode stranke koje su na izborima osvojile više glasova od nas.Sledeći put se nadam većoj podršci gradjana kako bi naš program u celosti mogli ispuniti. Imamo još dosta rešenja pored napisanih, koji bi Grad najzad stavili u sam vrh razvoja u našoj državi.Pomozite nam i Vi da ovo ostvarimo i uposlimo naše Pančevce, dok ne bude kasno!!!\ni koliko hiljada radnih mesta ste otvorili za ovih 13 meseci od kada ste napisali ovo...?\nTatjana reći ću Vam otvoreno.Glasanjem za opciju kojoj ja pripadam "Saša Pavlov - Ujedinjeni za Pančevo", glasate za:- infrastrukturno opremanje zemlje i besplatno davanje u zakup investitoru koji želi da gradi proizvodne pogone i zaposli naše sugradjane.- Davanje subvencija investitoru za svako novootvoreno radno mesto i to 2500€ po redniku za 25-50 radnika, 5000€ za 50-200 radnika i 7000€ za 200 i više zaposlenih radnika, uz ugovor od minimum 5 godina za svakog zaposlenog.- Oslobadjanje od taksi na period od 5 do 10 godina svih preduzetnika kako bi poboljšali klimu zapošljavanja.Dakle glasanjem za nas nećete dobiti posao preko veze, ali ćete kao i svi ostali naši Pančevci dobiti šansu da se zaposlite na realnim privrednim/ekonomskim osnovama! Samo zato što ćemo ovakvom politikom privlačenja investirora (domaćih i stranih) uspeti da otvorimo više stotina ili hiljada novih radnih mesta u gradu, nakon 20 godina!S poštovanjem,A. Farkaš,direktor NSZ filijala Pančevo\nZa koju stranku moram da glasam da bi dobila poso,imam troje maloletne dece,neradim nigde,a jako tesko zivimo,jurim poso sa svih strana najgore je to sto trebaju radnici a nedozvoljavate zaposljavanje.hvala na razumevanju\nEto, pa posle kazete da urs ne zaposljava, evo, njemu su nasli posao.\nO kojim povlasticama za trudnice i porodilje vi pricate GOSPODINE Farkas???Moja supruga je pre 22 meseca ostala bez posla jer joj je "istekao" ugovor o radu u jednoj banci,al vidi cuda da se to desilo u trenutku kad im je saopstila da je u drugom stanju.Vise mucenja i patnje nije dozivela nego za vreme obilazenja Zavoda da bi se prijaljivala i dokazivala da i dalje nema posao i sve to zbog 17000 dinara naknade. A politika vase stranke,hmm...11 godina ste bili u vlasti kao G17+,napricali ste toliko bajki i lazi da ni moje dete od sada 17 meseci vam ne bi poverovalo u nove.Grad Pancevo je bio jedan od najjacih industrijskih gradova u staroj Jugi a vi ste ga unistili za vrlo kratko vreme OCAJNOM i SUMLJIVOM privatizacijom!Glasacu i za crnog djavola samo da vama:URS,DSS,DS i svim ostalim DEMOKRATSKIM strankama vidim ledja.Nece Bog vama suditi,nego ovi izbori i sudovi ove zemlje,jer gore od ovog ne moze biti.Jos nesto,supruga(Diplomirani ekonomista za medjunarodno poslovanje)i dalje nema posao jer je sve korumpirano do same srzi ovog sistema!Toliko od mene i pozdrav!\nGospodine, pa Vi ste koliko se ja secam bili u G17 i pre Narandzastog bloka, a upravo je Blok i nastao jer ste Vi rasformirali redove Vase sadasnje stranke. Kako to komentarisati?\nI, jos, da dodam... Šta je ta stranka uradila u Srbiji? Ništa dobro... U pančevu je postojala samo kao ime.\nDovoljno je reći samo G17+ tj. URS i sve je jasno... Ja ne mogu da verujem da su tako javno predstavili program isti ljudi pod novim imenom, naravno, jasno je i zašto -jer ih niko ne bi fermao ni 2% kao G17. Katastrofa...


SEEbiz.eu / RS / Fond iz Dubaija želi Aerodrom Tivat\nAerodrom Tivat Porto Montenegro EBRD Peter Munk ICD fond\nDatum objave: 07.08.2017. - 11:52:07\nTIVAT - Najvjerovatniji kandidat da preuzme najprometniju vazdušnu luku u Crnoj Gori - aerodrom Tivat, je novi vlasnik elitnog nautičko-turističkog centra Porto Montenegro, državni investicioni fond Dubaija ICD - nezvanično saznaju „Vijesti".\nVlada Crne Gore i Ministarstvo saobraćaja i pomorstva od 24. jula nijesu "Vijestima" odgovorili da li je ICD zainteresovan za zakup pomenutog aerodroma i pod kojim uslovima.\nPemijer Duško Marković krajem maja u Tivtu je najavio da država neće dozvoliti svom preduzeću Aerodromi Crne Gore (ACG) da uzme povoljan kredit od 50 miliona eura za prijeko potrebnu rekonstrukciju, modernizaciju i proširenje kapaciteta tivatske vazdušne luke, već će Vlada aerodrom ponuditi u dugoročni zakup zainteresovanom stranom investitoru.\n„Naše opredjeljenje je da ćemo Aerodrome Crne Gore (ACG) u cjelini, a posebno aerodrom Tivat, pokušati da valorizujemo kroz model dugoročnog zakupa. Postoje ozbiljna interesovanja kredibilnih svjetskih kompanija i za ovaj prostor. Mi sa Svjetskom bankom u ovom momentu radimo na projektovanju modela - mislim da će to biti veoma brzo i tada ćemo izaći sa konkretnim predlogom", kazao je tada Marković odgovarajući na pitanje „Vijesti" zašto Vlada koči već dogovoren i potpuno pripremljen projekat ACG i Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) kojim bi se kapaciteti aerodroma Tivat podigli na nivo od tri miliona putnika godišnje.\nProteklih godina je više stranih investitora iz Francuske, Kanade i Izraela izražavalo interesovanje da preuzme tivatsku vazdušnu luku, ali Vlada u kojoj je tada bila i SDP čiji su kadrovi vodili ACG, nije na to ozbiljnije reagovala. ACG sada vode kadrovi DPS-ovog koalicionog partnera, SD Ivana Brajovića, koji se barem zvanično u Tivtu, zalažu protiv Markovićeve strategije davanja aerodroma u dugoročni zakup, što je praktično jednako njegovoj privatizaciji. Takav stav imaju i sve druge opozicione partije u Tivtu, čak i članica vladajuće koalicije HGI, dok se tivatski DPS već više od mjesec, pažljivo „čuva" od javnog izražavanja svog zvaničnog stava o pitanju koje je u fokusu tivatske političke, ali i ekonomske zbilje. Gradonačelnica Snežana Matijević i predsjednik lokalnog parlamenta Ivan Novosel (oboje DPS), uporno su do sada obijali zahtjeve opozicije da se pitanje statusnih promjena aerodroma Tivat stavi na dnevni red lokalnog parlamenta, tvrdeći da opštinska vlast „nema dovoljno informacija" o namjerama Vlade sa aerodromom.\nPrema nezvaničnim saznanjima „Vijesti" međutim, pregovori na najvišem nivou između crnogorske vlasti i predstavnika ICD-a o preuzimanju aerodroma Tivat su poodmakli pa su novi vlasnici Porto Montenegra „na pol poziciji" da sutra budu nove gazde najprometnijeg crnogorskog aerodroma. Oni su još u maju prošle godine kada su završili transakciju vrijednu 210 miliona eutra i kupili Porto Montenegro od njegovog dotadašnjeg vlasnika Pitera Manka i njegovih partnera, najavili da je to samo početak njihovih planova u Crnoj Gori.\nICD naime, namjerava da Porto Montenegro razvija kao elitnu destinaciju za takozvani "ultra-high-net-worth-individuals", odnosno bogataše čija lična imovina prelazi vrijednost od najmanje 30 miliona dolara. Tivatski nautičko-turistički centar samo je okosnica njihovih mnogo većih planova u Crnoj Gori koji se tiču vazdušnog i drumskog saobraćaja, nekretninskih i projekata razvoja visokog turizma. Stoga su jako zaintereovani da preuzmu ovdašnji aerodrom koji međutim, kako „Vijesti" saznaju u krugovima bliski tom investitoru, ne bi razvijali onako kako je to predvidio Master plan ACG, već bi umjesto vazdušne luke usmjerene prvenstveno na komercijalnu avijaciju koja bi mogla da prihvati tri miliona putnika godišnje, aerodrom Tivat bio „sveden" na opsluživanje prvenstveno generalne avijacije - manjih privatnih i poslovnih aviona bogataša, dok bi saobraćaj komercijalne avijacije bio minimiziran. To indirektno znači i otpuštanje velikog broja radnika i odustanak od razvojnih projekta aerodroma koji bi značili zapošljavanje dodatne radne snage. Negativne efekte od skoro potpunog ukidanja komercijalnog saobraćaja sa Tivtom, imao bi i veliki dio turističke privrede na primorju čiji klijenti gravitiraju ovom aeroodromu.\nInače, državni investicioni fond Dubaija ICD pod direktnom je kontrolom Vlade UAE. Njegov predsjednik je šeik Mohamed bin Rašid Al Maktum, premijer UAE i emir Dubaija. U investicionom portfoliju ICD-a pored ostaloga su i udjeli u vlasništvu u „Emirates Grupi" - najvećem avioprevozniku na Srednjem istoku, kompaniji „Dnata" koja je najveći pružalac usluga aerodromskog opluživanja aviona u tom regionu, te jednom od najprometnijih svjetskih vazdušnih luka Dubai International aerodromu, kao i jednom od najvećih lizing kuća za iznajmljivanje aviona u regionu „DAE Capital".\nUpravo u širokom avijacijskom biznisu ICD-a, Vlada vidi mogućnost da se u eventualnoj transakciji sa Arapima oko aerodroma Tivat, riješi i glavobolje zvane Montenegro Airlines koji ima ogromne finnaijske probleme. Naime, strategija Vlade je da davanje u zakup (čitaj privatizaciju) aerodroma Tivat iskombinuje sa istovremenim preuzimanjem MA od strane neke od kompanija iz ICD-ovog portfolia, a što za avioprevoznika jakog poput „Emiratesa", ne bi bio ni najmanji problem. Na taj način bi aerodrom Tivat praktično bio cijena koju Crna Gora plaća da Arapima „uvali" svoju posrnulu nacionalnu aviokompaniju.\nMinistar saobraćaja i pomorstva Osman Nurković je gostujući u programu TV Vijesti rekao da „ne zna ništa o tim špekulacijama", ali je poručio da Vlada razmatra mogućnost davanja u zakup tivatskog aerodroma na najmanje 30 godina i da se vrše analize tog rješenja. Nurković je pohvalio sličnu strategiju koju su sa vazdušnim lukama u Beogradu i Zagrebu već preduzele srpske, odmnosno hrvatske vlasti, iako je i javnost u tim državama oštro podijeljenja oko davanja ovako značajnih državnih resursa u koncesiju privatnim stranim kompanijama. Da ovakva strategija može i te kako da se loše odrazi na javni interes, pokazuje i nedavni primjer iz Zagreba gdje je Agencija za civilno vazduhoplovstvo Hrvatke novčano kaznila operatera Aerodroma „Franjo Tuđman" u Zagrebu jer je odbio da primi avion „Croatie Airlinesa" koji je imao vanrednu situaciju i morao je da prinudno sleti. Razlog za to je strategija koncesionara, bitranske firme iza koje navodno stoji francuski kapital ZAIC (Zagreb Airport International Company) da maksimalno skreše operativne troškove, pa je tako koncesionar svjesno odlučio da u vremenu od 23 do 5 sati ujutro, smanji broj osoblja u Aerodromskoj vatrogasno-spasilačkoj službi, čime je automatski njena kategorija sa šeste smanjena na četvrtu. Stoga glavna hrvatska vazdušna luka, iako je po ugovoru o koncesiji dužna da bude otvorena 24 sata dnevno i sedam dana u nedjelji, u vanrednoj situaciji koja se u noćnim uslovima desila sa jednim od aviona tipa "airbus A-320" nacionalne aviokompanije, nije mogla ni htjela da prihvati taj avion, pa je on morao da prinudno sleti u Rim.\nACG je sa EBRD doveo do kraja postupak izrade idejnog riješenja i pripremio sve za raspisivanje tendera za projektovanje i gradnju nove vazdušne luke u Tivtu, ali je Vlada "povukla ručnu" i sve stavila na čekanje. EBRD ne traži državnu garanciju za vraćenje kredita od 50 miliona eura koji namjerava dati ACG-u, jer su sve ekonomske analize pokazale da ACG može sam bez problema iz redovnog poslovanja da vraća tu obavezu.\nAnalize koja je pripremljena 2015. od strane konsultanata EBRD-a, Steer Davis Gleave iz Londona pokazuje da bi proporcija benefit-trošak za rekonstrukciju aerodrom Tivat bila 4.61:1 što znači da su benefiti više od četiri i po puta veći u odnosu na troškove. Analiza je pokazala da bi realizacija ove investicije preko državne firme ACG, generisala neto benefite za Crnu Goru u iznosu od 348 miliona eura do 2030. Jedini uslov EBRD da ACG-u da ovaj kredit bio je da se Vlada obaveže da najmanje deset godina nakon njegove rekonstrukcije i modernizacije, neće prodati aerodrom Tivat, a što ni kabineti prethodnog premijera Mila Đukanovića ni aktuelnog Duška Markovića, nisu bili spremni da urade.\nVeć godinu i po dana od kada je EBRD poslala Nacrt ugovora o kreditu, nadležne državne instutucuije o tome ćute uprkos brojnim pozivima menadžmenta ACG da se konačno izjasne. ACG u međuvremenu, zbog odlaganja rekonstrukcije tivatske vazdušne luke od strane Vlade, već trpi veliku direktnu ekonomsku štetu.\nProjekat modernizacije i rekonstrukcije aerodroma Tivat koji su priprenili ACG i EBRD se odnosi na objekat putničkog terminala, poletno-sletnu stazu, manevarske površine, rulne staze, stajanku za vazduhoplove i sistem svjetlosne signalizacije.\nNa osnovu pripremljenih idejnih rješenja, projekat podrazumijeva: izgradnju nove putničke zgrade od oko 13.000 kvadratnih metara, 12 gejtova i 24 check in šaltera, rekonstrukciju postojeće putničke zgrade od 4.050 kvadratnih metara, veliki broj biznis i VIP salona, retail zone, povećanje broja parking pozicija za avione, poboljšanje infrastrukture, unapređenje kvaliteta i sigurnosti letjenja, poboljšanje ekoloških uslova, unapređenje energetske efikasnosti, produženje piste za 150 metara, rekonstrukciju manevarskih površina i proširenje piste, stabilizaciju stripa osnovne poletno- sletne staze, pomjeranje praga 14 da bi se obezbijedila RESA –zona za zaustavljanje aviona u vanrednim situacijama bez prepreka, u skladu sa međunarodnim standardima, izgradnja holding beja-dio paralelne rulne staze kako bi se smanjila zauzetost piste, proširenje postojeće platforme, push back sistem, drenažni sistem, novi sistem svjetlosnog obilježavanja, central line, izgradnju novog parkinga za vozila sa pristupnim saobraćajnicama.


OVO SU NAJRUŽNIJE SCENE IZ BEOGRADA VEČERAS: Divljaštvo huligana koje ne jenjava! LOMILI SVE PRED SOBOM! (FOTO)\nOkupljeni demonstranti pravili su haos ispred skupštine Srbije.\nBeograd je već drugi dan poprište demonstracija koje su eskalirale ispred zgrade Narodne skupštine. Protest dela opozicije i desničara koji je počeo u 18 sati u Beogradu, posle 20 časova pretvorio se u nasilne demonstracije.\nIako je predsednik Srbije Aleksandar Vučić danas u javnom obraćanju izjavio da neće biti višednevne zabrane kretanja, ali da će konačnu odluku o tome doneti Vlada Srbije >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << sutra, na ulicama Beograda je i danas više pristalica raznih političkih opcija koje su nezadovoljne donetim merama za borbu protiv koronavirusa.\nSituacija eskalira potpunim nasiljem, demonstranti se ne zaustavljaju i koliko može da se vidi uglavnom su mlađe populacije, a policija čini sve da zaštiti građane, javno zdravlje i institucije.\nKako je sve to izgledalo pogledajte na fotografijama koje su zabeležili naši fotoreporteri. Slika govori više od reči.\nLetele su baklje na policiju.\nOvakve slike treba da kruže po svetu o Srbiji?\nOvakav huliganizam nesavesnih demonstranata!\nOpšti metež i haos na sve strane.\nNe smemo da dozvolimo dalju eskalaciju nasilja! Vreme je da demonstranti koji ugrožavaju živote građana Srbije odgovaraju pred zakonom i to je scenario koji sledi.


Koraksić i Petričić: Fifty years after | Mijat Lakićević\nKoraksić i Petričić: Fifty years after\n01.08.2018 OSTALI TEKSTOVI\nDogađaj kojem prisustvujemo – otvaranje zajedničke izložbe Predraga Koraksića Koraksa i Dušana Petričića Duleta – zaista se može nazvati istorijskim u pravom smislu te reči. Jer, ovo je prvi put da dva velika umetnika izlažu zajedno\nReč (delimično) izgovorena u Zoni novog optimizma na Šabačkom letnjem festivalu, 29. jula 2018. godine\nDogađaj kojem prisustvujemo – otvaranje zajedničke izložbe Predraga Koraksića Koraksa i Dušana Petričića Duleta – zaista se može nazvati istorijskim u pravom smislu te reči. Jer, ovo je prvi put da dva velika umetnika izlažu zajedno.\nAli, ovo ipak nije prvi put da zajedno rade. Naime, sledeće godine naši slavni karikaturisti mogli bi da proslave 50 godina (ili tu blizu) zajedničkog rada. Toliko je, naime, vremena prošlo otkako su počeli da rade u magazinu – kojeg, nažalost, više nema, a i malo ga se ko seća, ali su ga tada i u inostranstvu zvali jugoslovenski The Economist – dakle u nedeljniku Ekonomska politika.\nNe samo da je svaki od njih posebno crtao karikature za jedan isti list nego su i bukvalno radili zajedno i istovremeno na istoj stvari. Tačnije – na naslovnoj strani Ekonomske politike. Evo kako je to, prema jednom dalekom Koraksovom svedočenju, izgledalo. “Leka bi nas pozvao – da ne bude zabune, taj Leka nije onaj Leka nego Milutin Bogosavljević, zamenik glavnog urednika, a zapravo dugogodišnji spiritus movens Ekonomske politike – dakle, Leka bi ih, tj. “bi nas pozvao, sedeli bismo kod njega i razgovarali o zadatoj temi. Mi smo davali predloge, ideje kako da se tema ilustruje, a onda bi bila izabrana ilustracija koja je najbolja. Crtao bi onaj ko je to smislio”.\nU to vreme, krajem šezdesetih i početkom sedamdesetih godina prošlog veka, žarila je i palila, kako se to kaže, svetskom muzičkom scenom bluz-rok grupa Ten years after iz Birmingema, poznato, između ostalog, po svom nastupu na prvom Vudstoku. Englezi su se u međuvremenu raspali, dok Koraksića i Petričića – fifty years after – evo pred nama življih i naoštrenijih nego ikad. Praše li praše. Cepaju li cepaju.