Bosansko-podrinjski kanton po uspješnosti realizacije porodične medicine na zavidnom nivou - 8 June 2012 - Goražde\nMain » 2012 » June » 8 » Bosansko-podrinjski kanton po uspješnosti realizacije porodične medicine na zavidnom nivou\n10:17 Bosansko-podrinjski kanton po uspješnosti realizacije porodične medicine na zavidnom nivou\nPotpisivanjem ugovora o prijenosu opreme i osnovnih sredstava koji su\nnabavljeni za tri Doma zdravlja na području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, predstavnici Federalnog ministarstva zdravstva ozvaničili su danas u Goraždu završetak prve faze realizacije Projekta jačanja zdravstvenog sektora, koji je započet 2006.godine, a implementiralo ga Federalno ministarstvo zdravstva kreditnim sredstvima Svjetske Banke, Razvojne Banke Vijeća Evrope te lokalnim učešćem federalne i kantonalnih vlada.\nKoordinirajućem sastanku u kantonalnom Ministarstvu zdravstva, pored ministrice Azre Kuljuh i Vildane Doder, pomoćnice federalnog ministra zdravstva za implementaciju projekata, prisustvovali su direktori domova\nzdravlja u Goraždu, Ustikolini i Prači, Sabina Gušo, Muhamed Elijas i Medo Žigović, te direktori Zavoda zdravstvenog osiguranja i Zavoda za javno zdravstvo BPK , Ferid Pleh i Nedim Čengić.\nHSEP jača primarnu zdravstvenu zaštitu, kroz razvoj porodične medicine u svim domovima zdravlja i ambulantama u Federaciji BiH. Pored renoviranja ambulanti, opremanja namještajem i medicinskom opremom, HSEP\nuključuje i opremanje edukativnih centara porodične medicine, obuku timova porodične medicine iz oblasti porodične medicine i menadžmenta promjena, te edukaciju direktora domova zdravlja u smislu jačanja upravljačkih vještina, kao i niz dodatnih aktivnosti koje unaprjeđuju sistem zdravstvene zaštite i omogućuju bolju uslugu građanima.\nKroz ovaj projekt Federalnog ministarstva zdravstva adaptirano je 8 ,\na opremljeno 12 ambulanti na području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, te uloženo 531 700 KM, uz učešće Vlade BPK sa 30% sredstava.\nZadovoljstvo jako dobrom saradnjom sa ovim kantonom, kantonalnim autoritetima i direktorima domova zdravlja izrazila je ovom prilikom pomoćnica federalnog ministra zdravstva prim.dr. Vildana Doder, te istaknula da je realizacija dosadašnjih projektnih aktivnosti išla dobro\ni komplementarno u procesu obuke, infrastrukture i da će im biti zadovoljstvo da i u nastavku projekta i dalje rade sa predstavnicima ovog kantona.\n” Projekat će se nastaviti do 2014.godine, a osnovne aktivnosti će biti usmjerene na dalju obuku odabranih doktora i sestara iz oblasti porodične medicine, na proces razvoja sistema monitoringa i evoulacije,\nprije svega, fokusirane na proces razvoja informatizacije za domove zdravlja.\nKada je riječ o problemima koji su pratili realizaciju ovog projekta ,\nfederalno Ministarstvo zdravstva napravilo je jedno sveobuhvatno istraživanje za područje Federacije BiH te su evidentirani odgovarajući\nnedostaci koji su prije svega fokusirani na neadekvatno planiranje resursa , kadrova i generalno, primarne zdravstvene zaštite . Mi se suoučavamo sa jednim kontinuiranim nedostatkom kadrova i nedovoljnim stimulativnim mehanizmima da naši doktori medicine ostaju za primarnu zdravstvenu zaštitu, što znači da se direktno refleksira na relativno spore reforme finansiranja i to je nešto na što se svi zajednički moramo\nfokusirati u narednom periodu. Apsolutno jedan novi i aktivniji pristup\nu procesu registracije osiguranika u odabiru tima porodične medicine je, takođe, jedan od narednih prioriteta. Daljnji nastavak sistema monitoringa i evaluacije , bolja obrada podataka, adekvatnije evidentiranje u timovima porodične medicine, bolji protok podataka, što će poduprijeti i taj sistem informatizacije. Ovaj kanton jedan je od područja Federacije gdje je stepen uspješnosti realizacije porodične medicine i povjerenja porodičnog doktora na relativno zavidnom nivou i\ntu zaista postoje izuzetne i značajne razlike između kantona i sigurno da će naš fokus biti na onim lokalitetima gdje to baš i ne ide u onoj mjeri i na onaj način kako smo to primarno i zacrtali” – kazala je prim.dr. Vildana Doder.\n” Učešće našeg kantona od 30% svakako je značajno doprinjelo da se\novaj naš zajednički projekat provede na obostrano zadovoljstvo. Ono što\nje bitno i značajno, pored onog što je već navedeno, da su naredni koraci istraživanje riziko faktora među radno sposobnim stanovništvom našeg kantona, što će nam dati smjernice u izradi preventivnih programa”- naglasila je ministrica Kuljuh.\nU drugoj fazi realizacije Projekta jačanja zdravstvenog sektora, Bosansko-podrinjski kanton Goražde, kao dobar saradnik u projektu, biće među prvim kantonima gdje će započeti proces informatizacije domova zdravlja i njihovog uvezivanja sa svim službama i ambulantama porodične medicine, istaknuto je danas.(bpkg.gov.ba) Category: Goražde | Views: 384 | Added by: gorazde


Besplatne turističke ture kroz Novi Sad - oradio.rs\nBesplatne turističke ture kroz Novi Sad\nBesplatni turistički obilasci Novog Sada i Petrovaradinske tvrđave biće organizovani u subotu, 27. februara, povodom obeležavanja Svetskog dana turističkih vodiča.\nPredsednik Udruženja turističkih vodiča Novog Sada, Radivoj Novakov, kaže da će oni koji dođu moći da čuju zanimljive priče u vezi sa istorijom grada.\n"U ovom gradu je Albert Ajnštajn, naravno uz pomoć Mileve Marić, osmislio čuvenu Teoriju relativiteta. Nedavna istorijska istraživanja su nam donela i podatak da je i otac valcera Johan Štraus svoju najčuveniju kompoziciju, valcer 'Na lepom plavom Dunavu', upravo komponovao u Novom Sadu", kaže Novakov.\nOn dodaje da se obilaski organizuju sa dve lokacije u dva termina i to bilingvalno. Osim obilaska na srpskom jeziku, ukoliko bude stranih turista, zanimljivosti o gradu moći će da čuju i na engleskom jeziku.\n"Prvi termin biće u 10.30 sati, kod Sat kule na gornjem platou Petrovaradinske tvrđave. Omogućićemo svim zaintersovani sugrađanima da zajedno sa nama, u pratnji turističkih vodiča, obiđu Petrovaradinsku tvrđavu. U 13 sati biće obilazak Starog gradskog jezgra Novog Sada. Polazak je sa Trgu slobode, kraj spomenika Svetozaru Miletiću", kaže Novakov.\nOve ture organizuje Udruženje turističkih vodiča Novog Sada u saradnji sa Turističkom organizacijom Novog Sada.\nPoslednjih nekoliko meseci na našim ulicama primetan je najnoviji svetski trend. Kada bi imali pravo jednom da pogađate o čemu…\nGde je i šta radi naše strpljenje?\nJesu li i vas kad ste bili mali učili da je "strpljen spašen"? Ili da onaj ko je strpljiv, može imati šta god poželi? Tačno…\nKada biste prosečnog građanina naše zemlje, nevezano za to koliko ima godina, pitali koji je to časopis namenjen osobama od 7…


Pozivni broj 01962 / +441962 / 00441962 / 011441962, Ujedinjeno Kraljevstvo\nPozivni broj 01962 (+441962 / 00441962 / 011441962)\nPozivni broj: 01962 (+441962)\n01962 je pozivni broj telefonskog okruga za Winchester. Za fiktivni broj telefona 7530644 i pozivni broj grada 01962, broj za pozivanje je 01962 7530644. A Winchester se nalazi u Ujedinjeno Kraljevstvo.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 7530644, pozivni broj grada 01962 (Winchester) i Državni pozivni broj 0044, broj za pozivanje je 0044 1962 7530644. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 01962, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +44 (0044) ili pozivni broj grada 01962 (Winchester).\nAko ste van Ujedinjeno Kraljevstvo i želite da pozovete osobu u Winchester, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Ujedinjeno Kraljevstvo je +44 (0044), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Winchester, morate da dodate +44 1962 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 7530644, pozivni broj grada 01962 (Winchester) i Državni pozivni broj 0044, broj za pozivanje je 0044 1962 7530644.


Nova strategija predškolskog vaspitanja i obrazovanja: što više dece u vrtićima\nGrad Zrenjanin ove godine izdvojiće iz budžeta 57,6 miliona dinara za predškolsko vaspitanje i obrazovanje, što je u odnosu na 2016. godinu više nego duplo. Naime, 2016. godine iz budžeta je izdvojeno 20,7 miliona dinara.\nIpak, programom predškolskog vaspitanja i obrazovanja na teritoriji grada obuhvaćeno je 49 odsto mališana, što je ispod republičkog proseka.\nTo je samo jedan od razloga donošenje Strategije za unapređivanje predškolskog vaspitanja i obrazovanja grada Zrenjanina od 2018 – 2022. godine o čijem će predlogu sutra u 12 časova biti održana javna rasprava.\n• Grad je odlučan da se na najbolji način stara o svojim najmlađim građanima, o čemu govori i to da je počela izgradnja novog vrtića u naselju Putnikovo kao i inicijativa da se otvori dežurni vrtić u kom bi mališani mogli da budu smešteni od 14 do 22 sata, napisao je u uvodnom delu strategije gradonačelnik Čedomir Janjić.\nPredškolska ustanova ima 20 objekata za smeštaj mališana, od kojih je 19 građeno ili adaptirano za tu namenu a 1 je vrtić u bolnici koji mesečno pohađa oko 60 mališana.\nNa teritoriji grada u vrtiće je upisano 2500 dece, i to u jasleni deo 405, u obdanišni 1410, u predškolski pripremni 63 a 52 u program “Vrtići bez granica”.\nMaksimalan iznos koji roditelji plaćaju za smeštaj mališana je 20 odsto od ekonomske cene.\nNajveći broj mališana koji je obuhvaćen predškolskim vaspitanjem I obrazovanjem je u samom gradu.\nSasvim drugačija situacija je u selima. Samo četiri sela imaju vrtiće za smeštaj dece od 3 do 5,5 godina. To su Ečka, Stajićevo, Lazarevo i Lukićevo a vrtiće u ovim selima pohađa 88 mališana. Ostala sela, iako postoji potreba i želja roditelja, vrtiće nemaju. Prema podacima dobijenim od nadležnih u Domu zdravlja, u selima u uzrastu od 3 do 5,5 godina živi 913 dece.\nStrategija za unapređivanje predškolskog vaspitanja i obrazovanja grada Zrenjanina od 2018 – 2022. godine upravo treba da promeni tu sliku, imajući u vidu da je demografska slika Zrenjanina vrlo loša a da je priraštaj već godinama – 7.\nTagoviČedomir Janjić predskolsko vaspitanje vrtići\n„Trka za srećnije detinjstvo“ u subotu u Aviv parku\nKonkurs za izbeglice, za poboljšavanje uslova stanovanja


Danas je 05 Jul 2020, 19:55\nStranica 743 od 747\n[ 7461 Posta ] Idi na stranicu Prethodni 1 ... 740, 741, 742, 743, 744, 745, 746, 747 Sledeća\nPoslato: 13 Maj 2016, 18:36\n(VIDEO) PROKA POBESNEO: Farmere lenjost može da košta mnogo\nFarmeri danas nisu pokazali preveliku želju da rade bilo šta na najpoznatijem imanju u regionu.\nDa se takve stvari ne bi ponavljale, imanje je posetio mentor Proka.\nOn je, nakon što je sa gazdom Nemanjom prošetao imanjem, ušao u kuću i okupio farmere oko stola.\n"Šta je ovo? Jako sam ljut i besan. Razočarali ste me. Dušice, da vidim šta si ti radila", rekao je Proka.\nPevačica je ustala i krenula da nabraja mentoru.\n"Ja sam danas čistila kuću i brinula o higijeni", počela je da priča Dušica, ali ju je onda prekinuo Proka.\nOn joj je odgovorio na malo ironičan način.\n"Ma daaa, vidim sve blista. Higijena je na savršenom nivou, prosto sam srećan koliko je čisto i lepo", rekao je Proka.\nOnda se u priču uplela i Saška Karan koje nije propustila priliku da “pecne” Dušicu.\n"Ma savršeno je, ja ću, čim izađemo da je angažujem da mi očisiti kuću", rekla je Saška, a onda je mentor prebacio dirigentsku palicu na ostale.\nPoslato: 15 Maj 2016, 17:35\n(VIDEO) HOĆE I ONI: Farmeri gledali uživo Mikija i Jelenu i pucali od ljubomore!\nVesna Zmijanac, Nemanja MCN, Zvonko Pantović Čipi i Milan Đorđević Crni ogovarali su Jelenu i Mikija koji su noć proveli u luksuznoj vili, gde su uživali u večeri, šampanjcu, masaži, sauni i bazenu.\nNaime, farmeri su na televiziru mogli da vide i čuju šta rediteljka i pevač rade i nimalo im se nije dopalo šta vide, pa su osuli paljbu po njima.\n"Kao jeftini por*** od dvesta evra", rekao je Nemanja MCN.\nČipi se samo nadovezao na reperove reči.\n"Uz naravno ogovaranje svih. Apartman je baš da se dovede neko meso da se ugruva, sve je izjedna. Tozla boja, zenba, malo slatko erotsko gnezdo", opisao je Čipi ceo njihov enterijer.\nPoslato: 15 Maj 2016, 17:43\nVIDEO OZBILJNE OPTUŽBE GOLUBOVIĆKE: Mirjana Karanović i Mira Furlan su htele da mi ukradu predstavu\nJelena Golubović ponovo je progovorila o svojoj predstavi "Vaginini monolozi", koja je izazvala mnoge kontroverze i optužila pojedine glumice da su pokušale da joj ukradu predstavu.\nMikiju nije jasno zbog čega je ljudi u rijaliti programima ne tretiraju onako kako ona to zaslužuje, a rediteljka je problem za to našla u neznanju.\nona smatra da su ljudi koji je napadaju neobrazovani, da ne znaju ništa iz sveta glume i kulture, pa zbog toga ne mogu da shvate da je ona u tom svetu i te kako uspešna.\nOna je još jednom govorila o predstavi "Vaginini monolozi", pa je otkrila šokantne detalje - da su pojedine poznate glumice pokušale da joj pomenutu predstavu ukradu.\n"Nakon sedam godina su u Jugoslovenskom dramskom pozorištu hteli da mi ukradu predstavu, i pokušali su. I to ozbiljna imena Mirjana Karanović, Mira Furlan i tako dalje. Otišla sam kod ministra policije, meni nije ministar kome sam se požalila rekao da je napravio frku i oni su samo imali premijeru", rekla je rediteljka.\nPoslato: 15 Maj 2016, 17:52\n(VIDEO) VESNA ZMIJANAC PONOVO NA METI: Farmer najbrutalnije izvređao pevačicu!\nZadruga je proglasila pobednika Farmovizije, a onda je nastao pravi haos.\nFarmerima je stiglo pismo u kome se od njih traži da prokomentarišu ko je po njima bio najbolji, a ko najgori na današnjem nastupu.\nKada je došao red na Lepog Miću, on je krenu da brutalno vređa Vesnu Zmijanac, inače pobednicu Farmovizije.\n"Ma nemaš pojma, ovo je sve namešteno. Popuši mi k*rac. Ima da pišam po tebi", počeo je Mića.\nVesna je mirno sedela i slušala Mićine teške reči, što je pevača dodatno iznerviralo.\n"Mećavo jedna, jedeš sve što stigneš. Pišam se po tebi kao pobednici", dodao je Mića.\nNakon toga ostali farmeri su ušli u sukob, a u sledećem videu možete pogledati kako je to bilo.\nPoslato: 16 Maj 2016, 22:00\nNIJE VIŠE MISTERIJA: Evo ko je Majin dečko o kom toliko priča!\nMaja Milošević je jedna od devojaka koje su nominovane za ispadanje.\nU Pinkov studio u Šimanovcima došao je i njen dečko o kome je toliko pričala i zbog kog nije želela da ima ništa ni sa kim na Farmi.\nOn se zove Stefan Šćepanović, trenira fudbal, i specijalno je došao sa priprema zbog ove emisije , tj zbog Maje.\nOn podržava svoju devojku i nema problem sa tim što joj se Filip povremeno nabacuje.\n"Meni je Filip najveći car na svetu. Ne pretvara se. Ne znam koliko je on pokušavao sa Majom, ali mislio sam da je to njegovo sve šala. Svi smo mi ljudi, u nekim situacijama je delovalo čudno, ali posle se vraća sve na staro", rekao je i dodao da ne zna da li bi joj oprostio veći flert.\nPoslato: 16 Maj 2016, 22:07\nUŽIVO FARMA IZBACIVANJE Vesna Zmijanac: Farmeri me se plaše kad se ponašam kao prava ja\nNemanja MCN je za sluge izabrao svog druga Čipija i Maju Milošević, a publika je odlučila da u izolaciju poslala Mariju Mijanović.\nPevačica i Maja, kojoj je većina farmera dala štapić, dane su provele u izolaciji, a večeras će se boriti u kvizu znanja.\nMarija je izrazila želju da izađe sa Farme, jer joj je, kako je rekla, dosta svađanja i nedostaju joj voljeni.\nKo će opstati na imanju, a ko se vratiti među farmere, pratite na našem sajtu.\n22.32 Vesna razgovara sa Ognjenom na imanju o pobedi na Farmoviziji.\n"Oni misle da smo svi isti. Mi smo na samoj probi bili božanstveni, tako da se svima mnogo dopalo. Dva dana im se dopadalo, ali onda su se pobunili", rekla je Vesna.\n"Ja nisam nijednog trena sumnjala da ćemo pobediti. Nastupili smo u nedeljnom popodnevu, fino obučeni. Ja sam mogla da biram pevače i svi su ispali odlični", smatra Zmijanac.\nOna smatra da su oni zaboravili ko je ona. "Malo se isprepadaju od mene kada ja ne mogu da budem takva kao oni. Nekada se dogodi da zauzmem stav, tj budem kao ja prava, napolju. A onda oni promene ton, i krenu da beže, pa meni bude žao. Pa ne valja ni to, ja sam na mukama", objasnila je pevačica.\nVesna smatra da Jelena Golubović nju voli, ali da je razmažena. "Ona je kao krpelj, ali posesivna. Ona bi htela da sve što je njeno, da bude samo njeno. Kad nećeš da budeš samo njen, ona se ljuti, bez razloga skroz. Lepi Mića stalno gunđa kako ja malo pričam, a ja jedva stignem da kažem nešto, kad on uzme vazduh", kaže Vesna.\n22.29 Marijina podrška ne može da smisli Crnog. Oni smatraju da on manipuliše svima, a pogotovo Marijom. "Ona nekad ne može da proceni, jer uvek misli da su svi dobri", rekla je Marijina drugarica.\n22.09 Marina Perazić i Ognjen razgovaraju na imanju.\nPevačica je komentarisala kaznu koju su dobili zbog nebrige o životinjama. "Ja moram da se brinem o ovcama. Ja sam počela da brinem o Okiju. Nikada ga nisam videla da juri za ovcama. Bile su i ovce vesele i on je bio veseo. Ovce su malo glupave, kada počne da padne kiša, one tek krenu onda da pasu", pričala je Marina uzbuđeno.\nMarina je dobila tajni zadatak i nagrada će viti veoma dobra. Do četvrtka mora da bude Kevi najbolja drugarica. Moraće barem da je nauči neke korake zumbe.\n21.56 Keva je razgovarala sa Ognjenom i žalila se na Sašku i Cecu.\n"Uopšte ne odgovaram za postupke. Ne diram nikoga, ne bavim se spletkarenjem. Ja sam samo žena iz naroda, koja radi i živi za moju porodicu. Ovde sam jedino zbog novca ušla. Ono malo ljigavo gov.nce što joj viri iz dup.ta, mnogo laprda i morala sam da joj kažem. Ona se upliće u priču i brani je", rekla je Keva.\n"Ona je pričala da mene moj muž vara. Odakle ona to zna?! Ali, ako pričaš tako o meni, onda ću nekome polomiti koske, da će me se sećati do kraja života. Neće moći da hoda", rekla je i dodala da Ceca uopšte nije vredna njenog nerviranja, ali da je svakako nervira.\n"Onog momenta kada ne odgovaram za svoje postupke, ja sam samo živo biće, sa ogromnim pragom tolerancije. Daleko od toga da ona nije vredna, ali već neko vreme je veoma bezobrazna i pregazi preko svih. Samleće je lokomotiva i neka košta koliko košta. To što Saška ne zna više šta priča", smatra Keva.\n21.79 Dečko Maje Milošević podržava svoju devojku i nema problem sa tim što joj se Filip povremeno nabacuje.\n21.31 Jelena je ispričala svoje iskustvo sa Mikijem u hotelu. Maštala je da su bili na nekom ostrvu, hvalila je hotel u kom su bili...\nOgnjen ju je pitao kakav je njen odnos njen i Mikijev. "Mi smo napravili apartman za nas, ne gledamo sve farmere. Gledamo u zid. Samo nam još treba baldahim", rekla je Jelena.\nPričala je da je Miki hteo opipa da li ima brushalter. "Posle j nema kajanja", učinila sam to što sam učinila.\n"Ja sam Mikijem nikada nisam pričala na temu emotivnih odnosa. Nikad ga nisam tako gledala", objasnila je Jelena i dodala da postoji neka energija između nje i Mikija.\n"Meni je najintimnije kad sa nekim jedeš. Ovde su prvo govorili da bi trebalo da idemo da uradimo nešto, a onda kad smo došli rekli su da smo nule jer nismo ništa uradili", objasnila je rediteljka.\n"Miki meni izuzetno prija. Ne znam da li mi je draže što svima teramo inat. Što doručkujemo zajedno, ili što provodimo vreme zajedno. Mislim da bi mi bilo jako teško kada bi izašao. Stvarno mi je legao", rekla je.\nGolubovićeva je priznala da je imala želju da ga poljubi, na početku. "Fali mi moj dečko i onda sam u Mikiju videla mog dečka i nisam ga gledala kao Mikija", priča Jelena.\n21.26 Podrška pevačici Maji je njena sestra Marijana Milošević, kao i Stefan Šćepanović, Majin dečko. U studiju je i Marina Valo, drugarica i Danilo Jokić, Majin kolega. To je sve Majina podrška.\nPodrška Marije Mijanović, Milena Mikić, drugarica, i Duška Božić, takođe drugarica.\nPoslato: 16 Maj 2016, 22:12\nKEVA NASTAVLJA DA PRETI: Ceci ću polomiti koske, neće moći da hoda!\nZorica Marković je veoma iznervirano pričala o odnosu sa Saškom Karan i Cecom.\nKeva je razgovarala sa Ognjenom i žalila se na Sašku i Cecu.\nZorica je rekla da pokušava da se ne spušta na njihov nivo. Maksimalno se trudi da ne budem njihov nivo. "Ponekad me je sramota što udišemo isti vazduh", smatra.\nPoslato: 16 Maj 2016, 22:50\n(VIDEO) SVI SU ZANEMELI: Zadruga uvela drastičnu kaznu, farmeri za dlaku sprečili tuču!\nFarmere je od jutros baš krenulo. Od ranog jutra počeli su sa svađama, a onda je stiglo pismo Zadruge koje je još više razjarilo odnose među njima i nastao je potpuni haos.\nGazda Nemanja MCN pročitao je pismo u kome su farmeri iskritikovani zbog loše brige o životinjama, a onda je on pročitao i kaznu.\nOna obuhvata sve farmere, a sastoji se od toga da, oni farmeri koji imaju nedeljne honorare ostaju bez istih za ovu sedmicu, a oni koji nemaju honorare dužni su da isplate po 30.000 dinara.\nKada su to čuli, farmeri su naprosto poludeli. Krenuli su odmah svi da napadaju Marinu Perazić i Dušicu Grabović koje nisu previše brinule za životinje. Najbučnija je bila Saška Karan.\n"Marina, ti si cinična. Sram te bilo. Zbog tebe smo svi popili kazne, a ti se smeješ, sram te i stid bilo", vikala je Saška, a onda su se uključili drugi farmeri.\nDušica je mirno čekala da ostali završe, a onda je ponudila farmerima da im ona plati kazne.\n"Pošaljite mi svi brojeve računa ja ću vam platiti naknadu", rekla je ona, a kada je shvatila da je farmeri ne fermaju počela je da plače.\nBura se nastavila pa je z amalo došlo i do incidenta između Mikija i Nemanje MCN-a.\nPoslato: 16 Maj 2016, 22:54\nUŽIVO FARMA IZBACIVANJE: Igra veštine je počela!\nPevačica i Maja, kojoj je većina farmera dala štapić, dane su provele u izolaciji, a večeras će se boriti u igri veštine.\n23.40 Farmu napušta Marija.\n23.30 Vreme je za Arenu. Marija je izabrala igru veštine. One moraju da skaču u džakovima.\n23.14 Ognjen razgovara sa gazdom, Nemanjom MCN.\n"Niti me slušaju niti me respektuju. Morao sam da se promenim. Rekao sam im da rade šta hoće. Bila je hiphoperska nedelja. Ova opšta kazna je poremetila mnoge ljude. Većina je pokazala da im je novac bitniji od svega. Ja sam prekinuo sastanak kad sam video da Marina Perazić plače. Nijedan evro nije vredan njene suze", rekao je Nemanja.\nPoslato: 21 Maj 2016, 00:17\nNikola Lakić ušao je na najpoznatije imanje u regionu kao farmer iz naroda, ali je uspeo da se tamo zadrži duže nego mnoge ličnosti koje su poznatije od njega.\nNikola se sinoć žestoko sukobio sa Cecom Jovanović, što su ostali farmeri deklarisali kao nasilničko ponašanje, a ovu svađu prokomentarisala je i njegova mama Marina Lakić.\n"Od samog početka, iako se Ceca i Nikola poznaju iz spoljašnjeg života, ona je pričala samo najružnije stvari o njemu, polivala ga fekalijama, kako bi ga isprovocirala, što je i sama priznala. Nikola je zna od petnaeste godine, zna čitav njen život, o čemu se i pisalo. Nikola je pokazao šta je napolju i nemam razloga da se stidim. Odreagovao je tako jer je to bila inicajlna kapisla. Ko zna šta je ona njemu rekla da bi je tako opsovao, što ne podržavam. Ne volim kad Nikola pređe tu granicu pristojnosti, jer on nije uličar", rekla je Marina.\nOna je dodala i da je Nikola od samog početka imao otvoren odnos sa svima i da je svakome, pa i zvezdama poput Vesne Zmijanac rekao u lice šta ima.\n"Filipovoj mami sam zamerila što je u pismu koje je poslala svom sinu imala potrebu da napada Nikolu. Prvi put sam, za ovih sedam sezona koliko pratim Farmu, videla da neko u pismu koje šalje svom farmeru napada nekog drugog farmera i to najcrnje moguće. Ali dobro, to je njihova stvar. Ja nikada ne bih tuđe dete pljunula, iako imam loše mišljenje o mnogima tamo", rekla je Nikolina mama o napadima na njenog sina.\nMnogi farmeri prokomentarisali su da je Nikola homoseksualac zbog toga što je odbio neke od devojaka na imanju, a njegova mama najavila je tužbe po njegovom izlasku.\n"Te priče da je Nikola gej potekle su od Stefana Jakovljevića. I Bane je dodatno potpalio vatru u studiju kada je dvosmisleno komentarisao Nikolu i kako će se ponašati ako se vrati. I Zorica Marković je tu imala ulogu, kada je komentarisala da poznaje nekog Peđu sa kojim je Nikola navodno bio. Čekamo ga da izađe sa Farme i da da saglasnost, pa ćemo angažovati porodičnog advokata kako bi zaštitio Nikolu. Ako već pričaju o tome, moraju dokumentovati", rekla je Marina i dodala da je Bane Đokić njenu ćerku i nju zvao da se opravda zbog komentara u studiju.\nIpak, za jednu osobu Marina je rekla da je Nikolin pravi prijatelj i da će je vrlo rado upoznati kada napuste imanje.\n"Mislim da mu je Goga prijatelj do daske. To je jedina osoba koju želim da upoznam i da ugostim u svojoj kući. Njen je izbor šta će ona raditi sa svojim životom, Nikola se nekoliko puta i naljutio na nju, kada je pogazila reč, zato što smatra da žena nikada ne treba da se spusti na taj nivo", objasnila je Lakićeva mama.


Evropske sankcije za 20 bjeloruskih funkcionera | Svijet Vijesti | Al Jazeera\nNeke zemlje su se izjasnile za umjereniji pristup, u zavisnosti hoće li predsjednik Bjelorusije prihvatiti da pregovara s opozicijom (EPA)\nMinistri vanjskih poslova zemalja članica Evropske unije odlučili su da se nametnu sankcije 20 visokih bjeloruskih funkcionera, koji su osumnjičeni za izborne prevare i policijsku represiju nad učesnicima građanskih protesta u Bjelorusiji.\nNa ovoj listi će se, po svemu sudeći, u dogledno vrijeme naći i ime predsjednika Bjelorusije Aleksandra Lukašenka, saopćeno je u petak, nakon ministarskog sastanka u Berlinu, prenosi Tanjug, pozivajući se na AP.\n“Postigli smo sporazum o tome kako će lista bjeloruskih zvaničnika biti struktuirana i ko će se sve naći na njoj”, izjavio češki ministar vanjskih poslova Tomaš Petriček i dodao kako bi se i Lukašenko trebao naći na toj listi.\nNeke zemlje su se izjasnile za umjereniji pristup, u zavisnosti od toga hoće li predsjednik Bjelorusije prihvatiti da pregovara s opozicijom ili ne.\nBez promjena nakon najava\nRanije je objavljeno kako ministri EU-a razmatraju uvođenje zabrane putovanja i zamrzavanje imovine do 20 osoba, koje smatraju odgovornim za obračun s demonstrantima, dvije sedmice nakon izbora u Bjelorusiji, za koje opozicija tvrdi da su namješteni.\n“Najava sankcije nije dovela ni do kakve promjene u ponašanju u Bjelorusiji”, rekao je novinarima njemački ministar vanjskih poslova Heiko Maas, misleći na prijetnje sankcijama vlada EU-a nakon spornih izbora 9. augusta.\nRumunski ministar vanjskih poslova Bogdan Auresku kazao je kako sancije treba uvesti zvaničnicima, koji su pomogli da se namjeste izbori, onima koji su naredili obračun i optuženima za nasilje nad demonstrantima.\nBjeloruski predsjednik tvrdi da zemlja ima dovoljno rezervi da održi kurs nacionalne valute na prihvatljivom nivou.\nPripadnici medija su pritvoreni dok su se pripremali pratiti proteste u centru Minska, a razlog hapšenja nije poznat.


BELLEZZE SALON LEPOTE | šećerna depilacija | Manikiri, pedikiri | Resavska 30, Savski venac Beograd | 011info.com\nAdresa: Resavska 30, Savski venac\nTelefon: 069/441-3055, 064/429-0229\nBellezze studio lepote pronaći ćete na Vračaru, na adresi Resavska 30 u Beogradu. Novootvoreni prostor našeg salona za negu Vašeg lica i tela, postoji i radi od septembra 2013. godine obuhvatajući na jednom mestu široku paletu kozmetičkih usluga, namenjenu isticanju Vaše lepote.\nBrojni potrošači su zbunjeni kada je u pitanju odabir salona za negu lica i tela. Svi oni žele da budu sigurni da će na jednom mestu dobiti kvalitetnu uslugu, od strane profesionalnih lica. Vodeći svetski brend u oblasti nege ruku, noktiju i stopala, je upravo iz tog razloga razvio koncept Bellezze salona.\nNa prvom mestu Bellezze salonu je da pruži visoko kvalitetnu uslugu i da postane za svoje klijente sigurno utočište lepote, na kom je nega ruku, noktiju i stopala na prvom mestu.\nNaš salon Vam pruža usluge:\n- trajni lakovi\n- nadogradnje svilenih trepavica\nBellezze kozmetički salon, Savski venac, Beograd.


Save the Children- asistivna tehnologija i oprema za prilagođene toalete - Druga osnovna škola\nSave the Children- asistivna tehnologija i oprema za prilagođene toalete\nDatum objave: 1.02.18 Objavio: admin\nU okviru projekta međunarodne organizacije „Save the Children“ – Socijalno uključivanje, uz podršku Ministarstva za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo, naša škola je ostvarila poboljšan pristup inkluzivnom i kvalitetnom obrazovanju. Uspostavljeni su preduvjeti za dugoročnu inkluziju djece s teškoćama u razvoju, jer su vizija, teorija i koncepti inkluzivnog obrazovanja prilagođeni svakom djetetu i njegovim mogućnostima.\nNavedenim projektom su u toku prvog polugodišta ove školske godine, obezbijeđena dva paketa opreme i to paket opreme asistivne tehnologije i paket opreme za prilagođene toalete.\nPaket opreme 1- Asistivne tehnologije uključuje sadržaj vrijednosti do 3,900 KM, a sadrži: računar (1), monitor na dodir- touch screen (1), tastatura s velikim tipkama (1), prilagođeni miš- trackball (1), džojstik za računar (1) i osjetilnu plohu- touchpad (1).\nAsistivna tehnologija podrazumijeva svaki proizvod ili dio opreme, koji se koristi da bi se povećale, održale ili poboljšale funkcionalne mogućnosti osoba s invaliditetom. Asistivne tehnologije i pomagala omogućavaju osobama koje ih koriste veći stupanj nezavisnosti i samostalnosti, bogatiji i aktivniji život. Također im omogućavaju pristup sadržajima koji bi im u suprotnom bili potpuno nedostupni ili teško dostupni bez upotrebe takvih pomagala.\nPaket opreme 2- Prilagođeni toaleti uključuje sadržaj vrijednosti do 5,280 KM, a sadrži: WC šolja (1), vodokotlić (1), umivaonik (1), ogledalo (1), česma (1) i preklopni i ravni držači (2).\nPored standardnog paketa za prilagođene toalete „Save the Children“ je podržao nabavku građevinskog materijala nužnog za uspostavu toaleta, čija je rekonstrukcija uspješno završena.\nIskreno se zahvaljujemo svim prijateljima koji su prepoznali našu školu kao primjer inkluzivne škole, te na taj način nam omogućili da obezbijedimo nesmetano učešće svakog djeteta, bez obzira na različitosti.\nŽelimo jednak pristup i kvalitetno obrazovanje za svu djecu!


Centri za migrante nova žarišta u BiH\nTanjug 4. aprila 2021. 19:10\nSARAJEVO – Centri za smeštaj ilegalnih migranata postaju nova žarišta korona virusa u BiH, objavila je danas međunarodna organizacija koja brine o izbeglicama.\nUz probleme koje BiH ima sa zaštitom svojih građana, kriza se komplikuje jer je sve vehi broj zaraženih među više od osam hiljada ilegalnih migranata, prenosi Hina.\nDansko veće za izbeglice (DRC), jedna od međunarodnih organizacija koja se brine o migrantima, objavilo je da je do 12. marta u izolaciji bilo hiljadu migranata u kampu u Velikoj Kladuši.\nTestiranjima je potvrđeno 137 pozitivnih slučajeva, a ostali su izolovani kako bi se sprečilo širenje zaraze.\n„Svi evidentirani slučajevi su blagi ili asimptomatski, a svi koji imaju pozitivan test su izolovani u kampu. Ovo žarište je nesrećna posledica kritične situacije s korona virusom u BiH“, stoji u saopštenju DRC-a.\nKorona virus je otkriven i kod migraata u kampu Lipa, dvadesetak kilometara od Bihaća, ali tamo stanje nije tako loše kao u Kladuši. Zaražene migrante smeštaju u posebni šator gde su po zdravstvenim nadzorom, navodi Hina.\nU BiH je u nedelju potvrđeno manje od hiljadu novih slučajeva i 84 umrlih. U petak je bilo 2154 novozaraženih, najviše u jednom danu od izbijanja epidemije u martu prošle godine.


Opozicija u Beranama sačuvala vlast, DPS mandate u Ulcinju i glasove u Beranama | Analitika - Informativni Portal\nOpozicija u Beranama sačuvala vlast, DPS mandate u Ulcinju i glasove u Beranama\nOpozicija u Beranama je uspjela da sačuva vlast, dok je DPS u Beranama i u Ulcinju, manje-više, zadržao izborni rezultat od prošlih lokalnih izbora. Ipak, najznačajnije je što su ovi izbori, za razliku od nekoliko ranijih, posebno cetinjskih, protekli u relativno mirnoj atmosferi.\nObjavljeno: 05. 02. 2018 - 00:31 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPrve analize pokazuju da su relativni pobjednici izbora u Beranama, ustvari, Demokrate koje prvi put izlaze na lokalne izbore u tom gradu i koje su u odnosu na parlamentarne izbore duplirali broj glasova. Ta stranka, međutim, u Ulcinju nije uspjela da pređe cenzus.\nRazloga za slavlje, nakon ulcinjskih izbora, najviše ima SD Ivana Brajovića kojoj je u Ulcinju duplirana podrška. SD je u Ulcinju osvojila 1.030 glasova i najvjerovatnije tri mandata.\nIsta meta isto odstojanje: U Beranama je koalicija "Zdravo Berane", koju čine Socijalistička narodna partija (SNP), Demokratski front (DF), Srpska stranka „dr Milovan Živković“ i Ujedinjena Crna Gora osvojila 14 mandata, dok su Bečićeve Demokrate osvojile četiri mandata. Na prošlim lokalnim izborima koaliciju "Zdravo Berane" su činili SNP-DF i tada su osvojili 18 mandata.\nNosilac liste "Zdravo Berane" Dragoslav Šćekić je u prvom obraćanju kazao da se radi o prebrojanim 98 odsto glasova i da treba sačekati, jer postoji mogućnost da na osnovu D’ontovog količnika dođe do preraspodjele i da koalicija koju predvodi može osvojiti jedan mandat više - u odnosu na Demokrate.\n"Mi smo očekivali da će građani prepoznati odgovaran rad. Rezultati su pokazali da građani nikada neće pogaziti čast bez obzira na pare i pritiske", kazao je on.\nKoalicija oko DPS osvojila je 17 mandata, taman koliko i sam DPS na prošlim lokalnim izborima, kada njihovi sadašnji koalicioni partneri nijesu prošli cenzus. Zato je pitanje da li im je bila ispravna odluka da prvi put u posljednjih par godina ne izađu sami, iako u zbiru imaju oko 300 glasova više nego te tri stranke zajedno na parlamentarnim izborima. Sada će mandate morati dijeliti sa SD-om i BS.\nKoaliciji oko DPS-a falilo 70-tak glasova: Nosilac liste "Berane pobjeđuje" Bogdan Fatić u prvom obraćanju je saopštio je je koalicija oko DPS-a osvojila 7.850 glasova i 17 mandata da im je falilo 70-tak glasova za apsolutnu pobjedu.\nU Ulcinju je DPS zadržao isti broj mandata - devet, dok je Forca osvojila jedan mandat više tako da će u novom lokalnom parlamentu imati devet umjesto sadašnjih osam odbornika. Na prethodnim lokalnim izborima, održanim 2014. godine, Demokratska partija socijalista je osvojila 9 mandata, ali je tadašnjim koalicionim sporazumom između Force, Pozitivne Crne Gore i koalicije ,,Zajedno za Ulcinj“ DPS sa najviše osvojenih mandata ostao u opoziciji. Do prekompozicije lokalne vlasti došlo je u martu 2016. godine kada je formirana nova većina u lokalnom parlamentu, u kojoj su bili Demokratska partija Fatmira Đeke, DPS, Forca i Demokratska unija Albanaca.\nGubitnici izbora su SDP Ranka Krivokapića koja nije prošla cenzus i URA koja prvi put izlazi na lokalne izbore u tom gradu i I koja je osvojila dva mandata iako je lider stranke Dritan Abazović iz Ulcinja. Iz Force najavljuju da će se žaliti na izborne neregularnosti, a šef OO DPS Ljoro Nrekić kazao je da je razočaran ponašanjem pojedinih političkih subjekata, a posebno istakao Forcu. Na pitanje sa kim će formirati koaliciju, Nrekić je kazao da će o tome razgovarati drugi dan i da će prvo slaviti.\nIpak, najznačajnji rezultat ovih izbora je što su makar na biračkim mjestima protekli mirno i što nije bilo većih incidenata.\n“Dobro je što tokom lokalnih izbora u Beranama i Ulcinju nije bilo razbijenih glava”, kazao je direktor Centra za demokratsku tranziciju Dragan Koprivica.\nOn je pozvao nadležne organe da što prije istraže eventualne zloupotrebe državnih resursa."Čini mi se da su državni organi brže reagovali nego na Cetinju", kazao je Koprivica.\nI tokom ovog izbornog dana opozicija je tvrdila da se u mini štabovima DPS-a kupuju glasovi. U Ulcinju su i u DPS-u tvrdili da je lider GP Ura na izbore doveo ,,jurišnike“ iz drugih gradova da upadaju na privatne posjede, ali su iz tog pokreta to demantovali, navodeći da sa javnih površina - trotoara, ,,snimaju kriminalne aktivnosti DPS-a“.\nI u Ulcinju i u Beranama je bilo nekoliko prijava, ali je policija utvrdila da nijesu bile opravdane. U jednom slučaju u Beranama je naloženo da se ispitaju telefonski listinzi kako bi se utvrdilo da li je oparvdana prijava nosiova liste koalicije okupljene oko DPS-a Bogdana Fatića da ga je nepoznato lice pozvalo sa nepoznatog broja i da je tražilo novac za preduzimanje neke aktivnosti. Iz policije su upozorili da će da će podnijeti krivične prijave nadležnom tužiocu protiv svih osoba za koja se ispostavi da su lažno prijavila krivična djela protiv izbornih prava.\nTagovi: lokalni izbori Berane Ulcinj\n05. 02. 2018 - 00:44\nDukljani, ne da se Berane, niste slomili DF. Muka je na vas.\n05. 02. 2018 - 01:19\nNije nikakva muka na nas Dukljane, no ćete se vi žestoko pokoškat oko novih funkcija u Beranama\n05. 02. 2018 - 08:40\nE blago Beranama ko će da ih vodi-mali Aleksa i njegove pionirske marame.Ne mogu zamisliti da ta partija radi nešto ozbiljno!\n05. 02. 2018 - 22:12\nOno je sramota za državu Crnu Goru da vuku Srpske zastave, i slave pobjedu na izborima. Sjutra bi je tako izdali. Sram vas bilo sve vas koji ne poštujete Crnu Goru a živite u njoj. Dobro je Mihailo Lalić ispisao istoriju Vasojevića i opisao njen narod.\n05. 02. 2018 - 01:18\nKakav je ono stajling plavuše do Šćekića u crvenoj haljini, vulgarno pripijenoj. Koja je muka u pitanju?\n05. 02. 2018 - 03:36\nБољи од онога што је имала пјевачица Јами или Романа Панић.\njasna ribica joj kvasna\n05. 02. 2018 - 11:41\nJami je bila simpaticna sa onom provokativnom pesmicom " sibice moja al ce da te tresnem "\n05. 02. 2018 - 08:25\n05. 02. 2018 - 08:51\nSto joj fali ? Sto nije tvoja ?\n05. 02. 2018 - 07:07\nObrni - okreni Aljeksa mali. A priča da je veliki.\n05. 02. 2018 - 07:16\nNagradno pitanje: Koliko su Aljeksa i Dado sinoć raširili crnogorskih zastava dok su slavili?\nOpozicija sačuvala vlast?\n05. 02. 2018 - 07:22\nKako to? Ako su bili u vlasti nijesu bili opozicija. Opozicija je DPS\npobjeda u BA imperativ\n05. 02. 2018 - 08:53\nPa da vlast je sacuvala vlast . Ne priznaju Vasojevici zeta iz NIchica .\n05. 02. 2018 - 07:33\nDesilo se ono sto se i pretpostavljalo. Nemislosrdno partijsko zaposljavanje, kupovina glasaca sa izmisljenim radnim mjestima anulirala je neodgovornost i nerad i donijela glasove Truloj koaliciji. To sto ce berane da bukvalno bankrotira, nikog ne zanima. Nadam se da Vladanece, kao u prvom mandatu ove manipulantske vlasti, pokrivati njihove gubitke i tako na indirektan nacin doprinositi propadanju Berana. Zdravo berane - Zbogom Berane.\n05. 02. 2018 - 07:38\n05. 02. 2018 - 07:46\nPoraz Ure Demosa i SDP-a.Da su se udruzili usli bi u parlament.Ovako, dsu pomogli DPS-u, ali srećom bez posljedica po staru -novu vlast u Beranama. Građanska opozicija je nesposobna za bilo sta.\n05. 02. 2018 - 08:26\nPobjedio je Amfilohije i SPC.?\n05. 02. 2018 - 09:11\nSto se SJekiras ti si ionako diagnostik.\nsta mu je to angostik\n05. 02. 2018 - 13:06\nNe mogu da nadjem na gogle . Jel to Mirasev nevjernik koji hoce vjernicima da otme crkvu ?\n05. 02. 2018 - 08:42\nJoš jedan poraz Krivokapića,Lekića i Abazovića i slom tzv građanske opozicije!\n05. 02. 2018 - 08:49\nIma nekih zanimljivih stvari. DPS drži svoje biračko tijelo, DF polako vraća svoje, Demokrate počinju svoj pad, SD konstantno raste, SNP se pomalo ,,koprca", URA ,,pliva" , a SDP i Demos nestaju sa političke scene.\n05. 02. 2018 - 10:31\nBERANE SLAVI TO NIJE NISTA NOVO POSTO ONI NIJESU NIKAD BILI ZA C.GORU NJIMA JE VAZDA BILA BLIZA BILA BLIZA SRBIJA OD CRNE GORE ( STARI SRBO -CETNICI ) KOJI BI C.GORU PRODALI ZA LULU DUVANA KA PO OBICAJU.\n05. 02. 2018 - 15:02\nSamo 70 glasova! Koji lazovi. Ka vladar.\n05. 02. 2018 - 16:47\nETO VAM DEMOKRATA ,ZACENILI SE OD SRECE STO ULAZE U CETNICKU VLAST.VISE PUTA SAM NAPOMINJAO DA TREBA DA SE ISPITA OKLIJE IM ONOLIKI NOVAC ZA KAMPANJE,SADA JE JASNO,SRBO CETNICKO PRORUSKA SKALAMERIJA FINANSIRA.PRICA SE DA SU CEKALI DO 12H DA SE NA NEBU POJAVE MILOSERVIC I CICICA DRAZA.\n05. 02. 2018 - 17:08\nАутономија црногорским брдима !\n05. 02. 2018 - 23:02\nAaaa, viđe srbočetnike po Beranama, kao da je 1941-a\n05. 02. 2018 - 23:05\nIma li jadnijeg, zaostalijeg i mizernijeg mjesta u CG od Berana?\n08. 02. 2018 - 17:41\nZATUCANI, KAZE MOJA BABA


O sposobnosti politickog rasudjivanja\nSta znaci imati sposobnost politickog rasudjivanja? Sta znace politicka mudrost, ili nadarenost, ili politicka genijalnost, ili makar samo politicka umesnost, znanje kako nesto treba uraditi? Mozemo pokusati da odgovorimo na to pitanje tako sto cemo utvrditi sta imamo na umu kad kritikujemo ili sazaljevamo one drzavnike kojima nedostaju pomenute osobine. Ponekad se zalimo da su zaslepljeni predrasudama ili strascu, ali sta to oni zapravo ne vide? Kazemo da ne razumeju vreme u kojem zive, ili da se opiru takozvanoj "logici cinjenica", ili da "po- kusavaju da vrate casovnik unazad", ili da je "istorija protiv njih", ili da su neznalice, to jest nesposobni da uce, ili pak da su neprakticni idealisti, vizionari i utopisti, hipnotisani snom o nekoj bajnoj proslosti ili neostvarivoj buducnosti.\nReklo bi se da svi ti izrazi i metafore pretpostavljaju da postoji nesto sto treba znati (i o cemu kriticar ima neku predstavu), a sto ti jadni ljudi - ko zna zasto - nisu uspeli da dokuce; to moze biti neumitno kretanje nekog kosmickog sata, koje nijedan covek ne moze izmeniti, ili neki sklop stvari u vremenu i prostoru, ili u nekom tajanstvenijem mediju - "podrucju duha" ili "krajnjoj stvarnosti"; kako god bilo, to je nesto sto svaki pojedinac mora da shvati ako zeli da izbegne neprestana osujecenja.\nAli o kakvom je znanju rec? Pripada li ono nekoj nauci? Postoje li doista zakoni koje treba otkriti, pravila koja treba nauciti? Mogu li se drzavnici poucavati necemu sto se zove politicka nauka - nauka o od- nosima ljudskih bica, kako medjusobnim, tako i onima prema prirodnoj sredini - koja se, kao i druge nauke, sastoji od sistema proverljivih hi- poteza grupisanih pod odredjene zakone, i koja coveku omogucuje da daljim eksperimentima i posmatranjima otkrije druge cinjenice i proveri novu hipotezu?\nU to su, izvesno, verovali, manje ili vise otvoreno, Hobs i Spinoza, svaki na svoj nacin, kao i njihovi sledbenici; takvo glediste postajalo je sve mocnije u osamnaestom i devetnaestom veku, kad su prirodne nauke stekle ogroman ugled i kad su cinjeni pokusaji da se sve sto je nesvodivo na prirodne nauke iskljuci iz podrucja znanja u pravom smislu. Ambiciozniji i ekstremniji naucni deterministi, poput Holbaha, Helvecijusa i Lametrija, smatrali su da onaj ko raspolaze dovoljnim znanjem o opstoj ljudskoj prirodi i o zakonima drustvenog ponasanja, i dovoljnim znanjem o stanju ljudskih bica u datom trenutku, moze naucno predvideti kako ce se ta ljudska bica, ili barem njihove velike grupe - citava drustva ili klase - ponasati pod nekim drugim datim okolnostima. To je potkreplji- vano tvrdjenjem koje je tada ljudima izgledalo prilicno razumno: kao sto inzinjeri, arhitekti ili pronalazaci moraju znati mehaniku, tako isto svako ko zeli da navede velike grupe ljudi da nesto ucine mora znati socijalnu mehaniku. Na sta bismo se, inace, mogli osloniti osim na nasumicne utiske, polovicno zapamcene, nepouzdana secanja, nagadjanja, pravilo palca, nenaucne hipoteze? Time se, svakako, moramo zadovoljiti ako ne raspolazemo odgovarajucom naucnom metodom; ali bismo morali biti svesni da takvo postupanje nije bolje od proizvoljnih nagadjanja pri- mitivnih ljudi ili zitelja Evrope u Mracnim Stolecima - to jest, da je prava nauka vec svojim prvim koracima prevazisla ta nezgrapna orudja. I dan-danas se (u visokoskolskim ustanovama) mogu naci ljudi koji tako razmisljaju.\nManje ambiciozni mislioci, pod uticajem zacetnika nauke o zivotu s kraja osamnaestog veka, bili su skloniji da nauku o drustvu zamisljaju kao nekakvu drustvenu anatomiju. Da bi neko postao dobar lekar nuzno je, ali ne i dovoljno, da poznaje teoriju anatomije. Naime, on mora znati i kako da je primeni na specificne slucajeve - na posebne pacijente, koji pate od posebnog oblika neke posebne bolesti. To se ne moze u potpunosti nauciti iz knjiga ili od profesora, jer iziskuje znatno licno iskustvo i prirodnu nadarenost. Ipak, ni iskustvo ni prirodni darovi nikad ne mogu potpuno zameniti znanje sadrzano u jednoj razvijenoj nauci - recimo, patologiji ili anatomiji. Poznavanje teorije mozda nije dovoljno da bi se izlecio bolesnik, ali njeno nepoznavanje je kobno. Po analogiji s me- dicinom, mane kakve su lose politicko rasudjivanje, nedostatak realizma, utopijanstvo, opiranje napretku i tako dalje, smatrane su posledicom ne- poznavanja ili zanemarivanja zakona drustvenog razvoja, to jest zakona drustvene biologije (koja vidi drustvo kao organizam pre nego kao mehanizam) ili odgovarajuce politicke nauke.\nNauci skloni filozofi osamnaestog veka strasno su verovali upravo u takve zakone i nastojali su da potpuno objasne ljudsko ponasanje predvidljivim dejstvom obrazovanja i prirodne sredine, i izracunljivim rezultatima igre apetita i strasti. Medjutim, upravo onda kad je objasnjenje izgledalo najpotrebnije (za vreme jakobinskog terora i posle njega), pokazalo se da taj pristup objasnjava tek neznatan deo stvarnog ponasanja ljudskih bica, da grubo gresi u predvidjanjima i analizama tako krupnih pojava kakve su porast i razmah nacionalizma, jedinstvenost razlicitih kultura i sukobi medju njima, kao i dogadjaji koji vode u ratove i revolucije, i da pokazuje malo razumevanja za ono sto se, u najsirem smislu, moze nazvati duhovnim ili dusevnim zivotom (pojedinaca ili citavih naroda) i za nepredvidljivu igru iracionalnih cinilaca; zato su na tom polju nuzno nicale nove hipoteze, a svaka od njih zahtevala je odbacivanje svih drugih i status poslednje i konacne istine o tom predmetu.\nMesijanski propovednici - proroci - poput Sen-Simona, Furijea i Konta, dogmaticni mislioci poput Hegela, Marksa i Spenglera, istorij- ski orijentisani teoloski mislioci od Bosijea do Tojnbija, popularizatori Darvina, primenjivaci ove ili one dominantne socioloske ili psiholoske skole pokusavali su da popune prazninu nastalu usled nemoci filozofa osamnaestog veka da izgrade pravu, uspesnu nauku o drustvu. Svaki od tih apostola devetnaestog veka polagao je zahtev na iskljucivo posedovanje istine. Svima im je bilo zajednicko verovanje da postoje jedan veliki, opsti model i jedna jedina metoda pomocu koje se on moze razumeti, i da bi poznavanje tog modela i te metode postedelo drzavnike mnogih gresaka, a covecanstvo mnogih uzasnih tragedija.\nNiko nije izricito poricao da su se drzavnici poput Kolbera, Riseljea, Vasingtona, Pita ili Bizmarka dobro snalazili i bez takvog znanja, i da su graditelji ocigledno pravili mostove pre no sto su otkriveni principi mehanike, i da su mnogi ljudi koji, po svoj prilici, nisu znali anatomiju uspesno lecili bolesti. Priznavalo se da mnogo toga mogu postici - i da su i postigla - nadahnuta nagadjanja i instinktivne vestine genijalnih ljudi; ali - tako je dalje tekla argumentacija - nema potrebe, pogotovo na kraju devetnaestog veka, da se traga za tako retkim izvorima svetlosti. Neki optimisticki raspolozeni sociolozi smatrali su da se nacela na kojima se zasnivalo delovanje tih velikih ljudi, iako ih mozda oni sami nisu ni bili svesni, mogu ekstrahovati iz egzaktne nauke i na nju svesti; i nacela biologije i mehanike morala su jednom biti utvrdjena.\nPrema tom stanovistu, politicko rasudjivanje nikad vise nece morati da se oslanja na instinkt, darovitost, iznenadna prosvetljenja i bljeske genijalnosti, koji se ne mogu analizirati; ono ce ubuduce verovatno pocivati na temeljima pouzdanog znanja. Mogla su se razlikovati misljenja o prirodi tog znanja (empirijsko ili apriorno) i poreklu njegovog autoriteta (metode prirodne nauke ili metafizika); ali oba njegova vida svodila su se na ono sto je Herbert Spenser nazvao naukama socijalne statike i dinamike. Ljudi koji ce ga primenjivati bice inzinjeri drustva; tajanstvena vestina vladanja nece vise biti nimalo tajanstvena; ona ce se prenositi, uciti i primenjivati; ona ce biti stvar profesionalne kompetencije i specijalizacije.\nOva teza bila bi uverljivija da se novootkriveni zakoni nisu kasnije pokazali (a po pravilu, jesu) kao drevni truizmi - poput tvrdjenja da posle vecine revolucija nastupa reakcija (sto nam ne kaze mnogo vise no virtuelna tautologija da se vecina pokreta u nekom trenutku zavrsi, i da onda sledi nesto drugo, sto cesto ima suprotan smer) - ili da im dogadjaji nisu uporno protivrecili, ostavljajuci teorijski sistem u rusevinama. Mozda niko nije u tolikoj meri umanjio poverenje u pouzdane nauke o ljudskim odnosima kao veliki tirani naseg doba, Lenjin, Staljin i Hitler. Verovanje u istorijske zakone i "naucni socijalizam" zaista je moglo biti od pomoci Lenjinu ili Staljnu, ali ne kao jedan vid znanja, vec onako kako fanaticna vera u bilo koju dogmu moze pomoci cvrsto resenim ljudima da opravdaju svoja okrutna dela i potisnu svoje sumnje i obzire.\nZdruzenim naporom, Staljin i Hitler su do temelja razorili to velelepno zdanje neumitnih prirodnih zakona. Uz to, Hitler je bezmalo uspeo u svojoj izricitoj nameri da ponisti rezultate Francuske revolucije. Ruska revolucija silovito je skrenula citavo Zapadno drustvo s koloseka koji je, do tog vremena, vecini posmatraca izgledao prilicno stabilan, i zavela ga je u vrludanje praceno dramaticnim kolapsom, koje marksisti nisu naslutili nista vise no drugi "naucni" proroci. Lako je simetricno urediti proslost - Volterov slavni cinicni epigram koji kaze da je istorija poigravanje s mrtvima nije tako povrsan kao sto bi nam se moglo uciniti na prvi pogled.4 Prava nauka, medjutim, mora biti kadra ne samo da preuredi proslost, vec i da predvidi buducnost. Razvrstavanje cinjenica i njihovo rasporedjivanje u uredne obrasce ne moze se opravdano nazvati naukom.\nKazu da je veliki zemljotres koji je unistio Lisabon sredinom osamnaestog veka uzdrmao Volterovu veru u neminovan ljudski napredak. Na slican nacin, veliki i razorni politicki potresi naseg doba usadili su strasne sumnje u mogucnost da pouzdana nauka o ljudskom ponasanju postane vodilja ljudima od dela - bili oni industrijalci, socijalni radnici ili drzavnici. Ovaj predmet, ocigledno, treba ponovo razmotriti: pretpostavka da je egzaktna nauka o drustvenom ponasanju samo pitanje vremena i pronicljivosti ne izgleda vise tako ubedljiva. Kojom bi se metodom sluzila ta nauka? Izvesno ne deduktivnom: nikad nisu postojali prihvaceni aksiomi iz kojih bi se, pomocu datih logickih pravila, moglo izvesti ukupno ljudsko ponasanje. Cak ni najdogmaticniji teolozi ne bi se usudili da idu tako daleko. Dakle, induktivnom? Zakonima koji su utemeljeni na posmatranju velike grupe empirijskih cinjenica? Ili hipoteticko-deduktivnim metodama, koje se ne mogu lako primeniti na sloze- nost ljudskih odnosa i poslova?\nU teoriji bi, bez sumnje, takve zakone bilo moguce otkriti, ali u praksi za to ima znatno manje izgleda. Ako sam ja drzavnik suocen s mucnim i odgovornim izborom moguceg pravca delovanja u nekoj kriticnoj situaciji, da li cu zaista smatrati korisnim - pod pretpostavkom da sebi mogu dozvoliti duze cekanje na odgovor - angazovanje tima specijalista u oblasti politickih nauka na poslu prikupljanja svih vrsta slucajeva iz protekle istorije koji su slicni mojoj situaciji, i iz kojih cemo zatim ja ili oni apstrahovati zajednicki momenat da bismo izveli relevantne zakone ljudskog ponasanja? Primeri takve indukcije - ili konstrukcije hipoteza radi sistematizacije istorijskog znanja - ne bi bili brojni, jer je ljudsko ponasanje veoma raznovrsno; a ako pri tom izostavimo ono sto je u svakom od njih jedinstveno i zadrzimo samo ono sto im je zajednicko, dobicemo vrlo mrsav, uopsten ostatak, toliko nespecifican da nece biti od velike pomoci u resavanju prakticne dileme.\nVazno je, ocigledno, razumeti jednu posebnu situaciju u njenoj punoj jedinstvenosti: pojedinacnog coveka, dogadjaj i opasnost, pojedinacne nade i strahove koji su aktivno delovali na odredjenom mestu i u odredjenom trenutku - u Parizu 1791, u Petrogradu 1917, u Budimpesti 1956, u Pragu 1968. ili u Moskvi 1991. Ne moramo se sistematski usredsrediti na nesto sto je zajednicko ovim i drugim situacijama i dogadjajima, koji su im, mozda, u nekom pogledu, slicni, ali koji mozda nemaju upravo ono sto u odredjenom trenutku i na odredjenom mestu cini kljucnu razliku. Ako vozim kola u ocajnickoj zurbi, i ako dodjem do mosta koji mi izgleda trosan, te moram da procenim da li je on u stanju da podnese moju tezinu, neko znanje o nacelima gradjevinarstva bice mi nesumnjivo korisno. Ali cak i ako raspolazem takvim znanjem, malo je verovatno da cu se odluciti da zastanem i obavim potrebne proracune. U krizi mi moze pomoci samo ono znanje koje je preraslo u nekakvu polunagonsku vestinu, nalik na spo- sobnost da se cita bez istovremene svesti o pravilima jezika.\nIpak, u gradjevinarstvu mogu biti, na kraju krajeva, formulisani neki zakoni, sto ne znaci da ih moram neprestano imati na umu. U podrucju politickog delovanja, zakoni su zaista malobrojni: umece je sve. Uspesni su oni drzavnici i oni vozaci koji ne misle u opstim kate- gorijama - to jest, ne pitaju se prethodno u kom pogledu je data situacija slicna drugim situacijama u ljudskoj istoriji ili od njih razlicita (kao sto vole da rade istorijski sociolozi, ili teolozi u istorijskom ruhu, poput Vikoa i Tojnbija). Oni dobro obavljaju svoj posao zato sto uocavaju jedinstven spoj karakteristika koji cini odredjenu situaciju - upravo ovu, a ne neku drugu. Kaze se da su oni kadri da razumeju karakter odredjenog pokreta ili pojedinca, neke jedinstvene situacije ili atmosfere, nekog spoja ekonomskih, politickih i licnih cinilaca; nismo spremni da olako pretpostavimo kako se ta sposobnost doslovno moze nauciti.\nGovorimo, na primer, o izuzetnom njuhu za neke vrste cinjenica; pribegavamo metaforama. Kazemo da neki ljudi imaju antene koje im prenose specificne obrise i teksturu date politicke ili drustvene situacije. Kazemo da oni imaju dobro politicko oko, ili nos, ili uho, ili politicko culo koje se moze aktivirati zahvaljujuci ljubavi, ambiciji ili mrznji, culo koje izostravaju (ili pak otupljuju) kriza ili opasnost, i u kojem iskustvo igra kljucnu ulogu; da imaju poseban dar, mozda ne sasvim razlicit od dara umetnika ili pisaca. Nemamo na umu nikakvo okultno ili metafizicko svojstvo, nikakvo carobno oko, kadro da prodre u dubine nedostupne prosecnoj svesti; mislimo na nesto sasvim obicno, empirijsko i, po nacinu delovanja, gotovo estetsko.\nDar o kojem govorimo pre svega podrazumeva sposobnost obuhvatanja ogromnog amalgama svagda promenljivih, raznobojnih, efemernih podataka koji se neprestano preklapaju, odvec mnogobrojni, odvec brzi, odvec pomesani da bi bili uhvaceni i pribodeni poput tolikih pojedinacnih leptirova. Takvo obuhvatanje znaci sagledavanje cinjenica (dobijenih naucnim istrazivanjem ili neposrednim opazanjem) i njihovih implikacija kao elemenata nekog jedinstvenog obrasca, kao simptoma proslih i buducih mogucnosti, pragmaticno sagledavanje koje podrazumeva znanje o tome sta mozemo - ili sta cemo - ja ili neko drugi s njima uraditi, i sta one mogu - ili sta ce - uraditi nekom drugom ili meni. Da bismo pojmili situaciju na takav nacin, potrebno je da uocimo relevantne cinjenice, da s njima budemo u nekoj vrsti neposrednog, gotovo culnog dodira, a ne samo da raspoznajemo njihove opste karakteristike, da ih razvrstavamo, procenjujemo i analiziramo, da iz njih izvodimo zakljucke i da o njima formulisemo teorije.\nDa bi bio kadar da to ucini kako valja, covek mora imati, rekao bih, dar srodan onome koji nekim romanopiscima, na primer Tolstoju i Prustu, omogucuje da prenesu osecaj neposrednog poznavanja teksture zivota; dakle, ne osecaj haoticnog toka iskustva, vec visoko razvijeno razlucivanje onog sto je zaista vazno od svega ostalog, bilo sa stanovista samog pisca ili njegovih junaka. A povrh svega stoji izostren osecaj za to sta se s cim slaze, sta iz cega ishodi, sta cemu vodi; kako stvari izgledaju drukcije razlicitim posmatracima i kako na njih moze delovati takvo iskustvo; kakav ce rezultat verovatno proisteci, u nekoj konkretnoj situaciji, iz medjuigre ljudskih bica i bezlicnih sila - geografskih, bioloskih, psiholoskih ili ma kojih drugih. To je vise osecaj za kvalitativno nego za kvantitativno, vise za specificno nego za opste; to je nekakvo neposredno poznanstvo, za razliku od sposobnosti opisivanja, proracunavanja ili izvodjenja, ono sto se naziva razlicitim imenima: prirodna mudrost, imaginativno razumevanje, uvid, moc zapazanja i - manje srecno - intuicija (rec koja opasno sugerise neku gotovo magijsku sposobnost), i sto se obicno stavlja nasuprot sasvim drukcijim vrlinama - ma koliko one bile velike - teorijskog znanja ili ucenosti, erudicije, moci zakljucivanja i uopstavanja i intelektualnoj genijalnosti.\nSvojstvo koje pokusavam da opisem jeste ono narocito razumevanje javnog zivota (a uostalom i privatnog) kojim se odlikuju uspesni drzavnici, kako zli tako i vrli - ono koje je krasilo Bizmarka (u proslom veku, nesumnjivo izrazit primer politicara obdarenog znatnom sposobnoscu politickog rasudjivanja) ili Talejrana ili Frenklina Ruzvelta, kao i ljude poput Kavura ili Dizraelija, Gledstona ili Ataturka, i koje imaju i veliki pisci psiholoskih romana; to svojstvo upadljivo nedostaje ljudima cisto teorijske genijalnosti, kakvi su Njutn, Ajnstajn ili Rasel, pa i Frojd. To vazi cak i za Lenjina, uprkos ogromnom teorijskom teretu kojim se natovario.\nKako cemo nazvati tu sposobnost? Mozda prakticnom mudroscu, prakticnim umom, osecajem da ce nesto "upaliti", a nesto drugo nece. To je sposobnost sinteze pre nego analize, znanje na kakvo mislimo kad o nekom dreseru kazemo da poznaje svoje zivotinje, ili o roditeljima da poznaju svoju decu, ili o dirigentu da poznaje svoj orkestar, i koje je razlicito od znanja hemicara o sadrzaju njegovih laboratorijskih epruveta, ili matematicara o pravilima kojima se pokoravaju njegovi simboli. One kojima to nedostaje, bez obzira na njihove moguce druge kvalitete - pamet, mastovitost, ljubaznost, plemenitost, privlacnost, nadarenost za druge stvari - opravdano smatramo politicki nesposobnima, u smislu u kojem je Jozef II Austrijski bio nesposoban (iako je, izvesno, s moralnog stanovista, bio bolji nego, na primer, njegovi savremenici Fridrih Veliki i ruska carica Katarina II, koji su mnogo uspesnije postizali svoje ciljeve, i iako je bio blagonakloniji prema covecanstvu), ili pak u smislu u kojem su se Puritanci, Dzejms II ili Robespjer (kao, uostalom i Hitler, a na kraju cak i Lenjin) pokazali nesposobnima da ostvare svoje ciljeve, u najmanju ruku one pozitivne.\nSta je to sto su znali imperator Avgust i Bizmark, a nisu znali imperator Klaudije i Jozef II? Car Jozef je, po svoj prilici, bio intelektualno iznad Bizmarka i daleko nacitaniji od njega, a mozda je i Klaudije znao vise cinjenica nego Avgust. Ali su Bizmark i Avgust imali moc objedinjavanja ili sintetizovanja kratkotrajnih, beskrajno razlicitih delica od kojih je sacinjen zivot na svakom nivou, i koje, uostalom, svako ljudsko bice, u izvesnom stepenu, mora objedinjavati da bi prezivelo, ne zastajuci da se zapita kako cini to sto cini, i da li postoji teorijsko opravdanje za njegovu aktivnost. To, dakle, nikom ne gine, ali Bizmark je to cinio na daleko sirem polju, naspram sireg horizonta mogucih pravaca delovanja, s daleko vise moci - zapravo, u stepenu koji se sasvim ispravno opisuje kao genijalnost. Stavise, ti osnovni sastojci zivota, ti delici i komadici koje treba objediniti - videti ih onakvima kakvi su u stvarnosti, to jest, kao spojive s nekim delicima i komadicima a nespojive s drugima - cine teksturu polusvesne i nesvesne ravni naseg zivota, i suvise su nam poznati, suvise smo srodjeni s njima, suvise su nam blizu da bismo ih mogli pedantno klasifikovati.\nNaravno, sve sto moze biti izolovano, posmatrano i ispitivano i treba da bude podvrgnuto tim postupcima. Nema razloga da budemo opskurantisti. Ne delim uverenje nekih romanticarskih mislilaca da se nesto gubi u samom procesu ispitivanja, analiziranja i osvetljavanja, da postoji nesto dragoceno u tami kao takvoj, da su najvaznije stvari odvec duboke za reci, i da ih treba ostaviti na miru jer je i samo njihovo izricanje neka vrsta skrnavljenja.5 Smatram da je to pogresna i, sve u svemu, skod- ljiva doktrina. Treba da iznesemo na svetlost dana, artikulisemo i obuhvatimo odgovarajucom naukom sve sto mozemo. "Ubijamo da bismo secirali", pisao je Vordsvort;6 istina je da to ponekad cinimo; s druge strane, seciranje otkriva istinu o predmetu kojim se bavimo. Postoje ogromna podrucja stvarnosti koja se mogu otkriti, objasniti i kontrolisati samo pomocu naucnih metoda, hipoteza i aksioma. Dobrodoslo je sve sto nauka moze postici. U istorijskim proucavanjima, u klasicnim disciplinama, u arheologiji, lingvistici, demografiji, u istrazivanju kolektivnog ponasanja i u mnogim drugim poljima ljudskog znanja i pregnuca naucne metode daju nezamenljivu informaciju.\nNe slazem se sa onima koji smatraju da prirodne nauke i na njima zasnovana tehnologija na neki nacin kvare nas pogled i ometaju nas da neposredno pristupimo stvarnosti ("bicu"), koju su Grci pre Sokrata i srednjovekovni Evropljani gledali pravo u lice. To mi izgleda kao besmislena nostalgicna zabluda. Ja samo tvrdim da, u praksi, ne moze sve - tacnije, mnogo toga ne moze - biti obuhvaceno naukama. Naime, kao sto nas je Tolstoj davno poucio, cestice su odvec sicusne, odvec raznorodne, prebrzo se smenjuju, pojavljuju se u suvise slozenim spojevima, odvec su bitan sastojak onog sto jesmo i sto cinimo, da bi se mogle u dovoljnoj meri podvrgnuti apstrakciji, onom minimumu uopstavanja i formalizacije - idealizaciji - koji iziskuje svaka nauka. Na kraju krajeva, Fridrih Pruski i Katarina Velika osnovali su naucne akademije (koje su jos slavne i znacajne) uz pomoc francuskih i svedskih naucnika - ali od njih nisu ocekivali da ih pouce kako da vladaju. Iako je otac sociologije, uvazeni Ogist Kont, izvesno znao mnogo vise cinjenica i zakona nego bilo koji politicar, njegove teorije danas su samo zalosni, kabasti, nezgrapni fosili u matici znanja, neka vrsta muzejske atrakcije, dok su nam Bizmarkovi politicki darovi - ako smem ponovo da podsetim na tog nimalo uzornog coveka, ali mozda najuspesnijeg drzavnika devetnaestog veka - nazalost i danas i te kako poznati. Prirodna politicka nauka ne postoji nista vise no prirodna nauka o moralu. Prirodna nauka ne moze odgovoriti na sva pitanja.\nOvde bih samo zeleo da opovrgnem, ili barem dovedem u sumnju, verodostojnost Frojdove opaske da nauka, doduse, ne moze objasniti sve, ali da se ono sto njoj izmakne ne moze objasniti ni na neki drugi nacin. Bizmark je razumeo nesto sto, recimo, Darvinu ili Dzejmsu Klarku Maksvelu nije bilo potrebno da razumeju, nesto o javnoj sredini u kojoj je delovao; razumeo je to onako kako vajari razumeju kamen ili glinu; dakle, razumeo je, u ovom posebnom slucaju, moguce reakcije relevantnih grupa Nemaca, Francuza, Italijana ili Rusa, i to, koliko nam je poznato, bez svesnog izvodjenja ili pazljivog proucavanja istorijskih ili nekih drugih zakona, i bez pribegavanja nekom drugom specificnom kljucu ili tajnom sredstvu - ni onima koje preporucuju Mestr, Hegel, Nice, Bergson ili neki moderni iracionalisti, njihovi sledbenici, ni onima koja predlaze suprotni tabor prijatelja nauke. Bio je uspesan zato sto je s posebnim darom koristio svoja iskustva i posmatranja za predvidjanje toka dogadjaja.\nNaucnicima, u najmanju ruku njua naucnicima, takav dar nije potreban. Stavise, njih skolovanje cesto cini izrazito neosetljivima u tom pogledu. Oni koji su prosli proces naucnog obrazovanja cesto zastupaju utopijske politicke ideje upravo iz uverenja da se proverene metode ili modeli iz njihovih specificnih oblasti mogu primeniti na citavu sferu ljudskog delovanja, ili ako ne bas te posebne metode i modeli, onda svakako neka druga metoda, neki drugi model, manje-vise slicne vrste. To sto su naucnici ponekad politicki naivni moglo bi se pripisati uticaju nesvesnog, ali zato ne manje pogresnog, poistovecivanja delotvornih postupaka u formalnim i deduktivnim disciplinama, ili u laboratorijama, s delotvornim postupcima u organizaciji ljudskog zivota.\nPonavljam: poricanje da laboratorije ili naucni modeli nude nesto - ponekad mnogo toga - sto moze biti vredno i za drustvenu organizaciju i politicku akciju cisti je opskurantizam; ali je uverenje da od njih mozemo nauciti vise nego od bilo kog drugog oblika ljudskog iskustva jednako zaslepljen vid doktrinarnog fanatizma, koji ponekad vodi mucenju nevinih ljudi od strane pseudonaucnih monomanijaka, resenih da ostvare milenaristicki san. Kad za ljude iz 1789. u Francuskoj, ili iz 1917. u Rusiji, kazemo da su bili odvec doktrinarni, da su se suvise oslanjali na teorije - bilo na teorije iz osamnaestog veka, na primer, Rusoovu, ili iz devetnaestog, na primer, Marksovu - nemamo na umu sledecu argumentaciju: te posebne teorije imale su mnogo nedostataka, ali su, u nacelu, mogle biti otkrivene neke bolje, i te bolje bi na kraju zaista usrecile, oslobodile i opametile ljude, i ukinule bi njihovu ocajnicku zavisnost od improvizacija nadahnutih vodja, koji su tako malobrojni i neravnomerno resporedjeni u vremenu, i tako podlozni megalomaniji i strahovitim zabludama.\nImamo na umu nesto suprotno od toga: da teorije kao takve nisu od pomoci u slicnim situacijama. Ne pada nam na pamet da trazimo teoriju degustiranja caja, ili strogo naucnu arhitekturu. Cinioci o kojima treba voditi racuna u tim slucajevima odvec su brojni, i sve, kao sto sam vec rekao, zavisi od vestine njihovog objedinjavanja, kakva god bila nasa uverenja ili nas cilj - bilo da smo utilitaristi ili liberali, komunisti ili misticki teokrati, ili da pripadamo onima koji su zalutali u nekoj mracnoj hajdegerijanskoj sumi. Nauke i teorije ponekad nesumnjivo pomazu, ali ne mogu biti ni delimicna zamena za dar opazanja, za sposobnost uocavanja citavog sklopa ljudske situacije i veza medju stvarima - a sto je taj dar tananiji, sto je tajanstvenija njegova ostrina, to mu vise moc apstrakcije i analize izgleda tudja, pa cak i neprijateljska.\nNaucno obucen posmatrac moze, naravno, uvek analizirati neko posebno drustveno zlo, i predloziti odgovarajuci lek, ali, kao naucnik, tesko moze predvideti na koji ce nacin upotreba tog leka, ili uklanjanje tog izvora bede ili nepravde delovati na druge, narocito one udaljenije delove naseg ukupnog drustvenog sistema. Pocinjemo od nastojanja da izmenimo ono sto vidimo, ali podrhtavanja koja izaziva nasa delatnost ponekad se prenose do najvecih dubina naseg drustva i potresaju ravni kojih jedva da smo bili svesni, sto moze voditi najrazlicitijim nezeljenim rezultatima. Zato je polunagonsko znanje o tim dubinama, znanje o unutrasnjim vezama izmedju povrsine i drugih, udaljenijih slojeva drustvenog i pojedinacnog zivota (na koje je verovatno Berk prvi skrenuo paznju, makar i samo zato da bi svoje opazanje usmerio ka sopstvenim tradicionalistickim ciljevima) neizostavni deo dobrog politickog rasudjivanja.\nOpravdano se plasimo onih smelih reformatora koji su odvec zao- kupljeni svojim vizijama da bi obracali paznju na sredinu u kojoj rade, i koji zanemaruju nemerljive cinioce - Jana van Lajdena, Puritanace, Robespjera, Lenjina, Hitlera, Staljina. Oni, u jednom sasvim doslovnom smislu, ne znaju sta cine (i za to ne mare). Opravdano smo skloni da vise verujemo jednako smelim empiricarima, Anriju I·, Petru Velikom, Fridrihu Pruskom, Napoleonu, Kavuru, Linkolnu, Lojdu Dzordzu, Masariku, Franklinu Ruzveltu (pod uslovom da smo iole na njihovoj strani), jer vidimo da oni razumeju svoj materijal. Zar nije to ono sto imamo na umu kad govorimo o politickoj genijalnosti? Ili o genijalnosti u bilo kom drugom podrucju covekovog delovanja? Nije rec o suprotnosti izmedju konzervativizma i radikalizma, ili izmedju opreznosti i smelosti, vec izmedju dve vrste dara. Kao sto postoje razlicite vrste darovitosti, tako postoje i razlicite vrste ludosti. Dve od tih vrsta direktno su protivrecne, i to na neobican i paradoksalan nacin.\nParadoks se sastoji u ovome: u oblasti kojom upravljaju prirodne nauke, neki zakoni i nacela priznati su zato sto se dobijeni odgovarajucim metodama, to jest, metodama koje su naucni specijalisti overili kao pouzdane. One koji odbacuju ili osporavaju te zakone i metode - na primer, pristalice ucenja da je zemlja ravna, ili da gravitacija ne postoji - opravdano smatramo osobenjacima ili umno poremecenim osobama. Ali u obicnom zivotu, a mozda i u nekim humanistickim oblastima istrazivanja - poput istorije, filozofije ili prava (koje se razlikuju od nauka makar samo time sto, izgleda, ne proizvode sve sire i sire generalizacije o svetu, pa cak tome i ne teze) - utopisti su oni koji se suvise uzdaju u zakone i metode preuzete iz drukcijih polja, najcesce iz prirodnih nauka, i primenjuju ih u svojoj oblasti s velikim poverenjem i donekle mehanicki.\nUmeca zivljenja, medju kojima politika nije na poslednjem mestu, kao i neka istrazivanja o coveku, imaju sopstvene, posebne metode i tehnike, i sopstvena merila uspeha i neuspeha. Utopizam, nedostatak realizma i lose rasudjivanje ovde se ne sastoje u zanemarivanju metoda prirodne nauke, vec, naprotiv, u njihovoj preterano revnosnoj primeni. Ovde je neuspeh po- sledica opiranja onome sto daje najbolje rezultate u svakom posebnom po- lju, nepoznavanja takvih postupaka ili suprotstavljanja njihovoj primeni, bilo u korist neke sistematske metode ili nacela, kojima se pridaje uni- verzalna valjanost - na primer, metode prirodne nauke (Kont) ili metode istorijske teologije ili drustvenog razvoja (Marks) - bilo iz zelje da se ospore sva nacela, sve metode kao takve, i da se naprosto propoveda verovanje u srecnu zvezdu ili licno nadahnuce, sto je cist iracionalizam.\nBiti racionalan u nekoj sferi, dobro rasudjivati u njoj, znaci primenjivati one metode koje su tu najdelotvornije. Ono sto je racionalno u jednom naucniku cesto je utopijsko u istoricaru ili politicaru (to jest, zeljeni rezultati uporno izostaju) i obrnuto. Ta pragmaticka trivijalnost povlaci posledice koje nije svako spreman da prihvati. Da li drzavnici treba da budu naucnici? Da li naucnici treba da vladaju, kao sto su prizeljkivali Platon, Sen-Simon ili H. Dz. Vels? S jednakim pravom mozemo pitati: da li bastovani i kuvari treba da budu naucnici? Botanika pomaze bastovanima, zakoni dijetetike mogu pomoci kuvarima, ali preterano uzdanje u te nauke upropastice i njih i korisnike njihovih usluga. Izvrsnost kuvara i bastovana uglavnom i danas pociva na njihovoj umetnickoj nadarenosti i, kao sto je slucaj i sa politicarima, na sposobnosti improvizacije. Podozrenje koje intelektualci osecaju prema politici potice uglavnom od jednog ne sasvim pogresnog uverenja: zbog silne zelje da vide zivot na pojednostavljen, simetrican nacin, oni s previse pouzdanja neposredno primenjuju na zivot zakljucke dobijene operacijama u nekoj teorijskoj sferi, uvereni da ce oni i tu dati blagotvorne rezultate. A korolar tog prekomernog poverenja u teoriju, koji je, nazalost, iskustvo odvec cesto potvrdjivalo, glasi: ako se cinjenice - to jest, ponasanje zi- vih ljudskih bica - opiru takvom eksperimentu, eksperimentator ce izgubiti nerve i pokusace da promeni cinjenice ne bi li se one uklopile u njegovu teoriju, sto u praksi znaci neku vrstu viviseciranja drustava dok ne postanu ono sto je teorija u pocetku najavila kao rezultat eksperimenta. Teorija je time zaista "spasena", ali po previsokoj ceni nepotrebnih ljudskih patnji; uz to, posto je svrha njene primene, barem navodno, bila izbavljanje ljudi od nedaca koje bi im, toboz, donele druge, proizvoljnije metode, takav rezultat protivreci nameri. Sve dok na vidiku nema politicke nauke, pokusaji da se rasudjivanje pojedinca zameni nekom na silu sklepanom naukom, ne samo da ce voditi neuspehu, a ponekad i velikim posastima, vec ce i diskreditovati pravu nauku i umanjiti veru u ljudski razum.\nStrasno, pa makar i utopijsko zalaganje za nedostizne ideale moze srusiti barijere slepe tradicije i promeniti ljudske vrednosti, ali zalaganje za pseudonaucna ili neka druga lazno overena sredstva - metode kakve oglasavaju metafizicki i drugi prevarantski prospekti - moze biti samo stetno. Postoji jedna anegdota, ne znam koliko istinita: na pitanje kojim se nacelima rukovodio kad je odlucivao da li da krene u rat, premijer lord Solzberi odgovorio je da pogleda u nebo kad odlucuje treba li da ponese kisobran ili ne. U tome verovatno ima malo prete- rivanja. Ako bi postojala pouzdana nauka o politickoj vremenskoj prognozi, takva procedura bila bi bez sumnje odbacena kao odvec subjektivna. Ali, sa razloga koje sam pokusao da navedem, pouzdana nauka u toj oblasti mozda u nacelu nije nemoguca, ali je svakako veoma daleko od nas. A kad se ponasaju kao da ona vec postoji, ili je tik iza coska, politicki pokreti (kakva god bila njihova nacela i njihovi ciljevi - od najrevolucionarnijih do najnasilnije revolucionarnih) tovare na sebe tezak i nepotreban teret, sto neizbezno vodi stradanjima.\nZahtevati ili propovedati mehanicku preciznost, makar samo u nacelu, tamo gde joj nema mesta, znaci biti slep i zavoditi druge na pogresan put. Stavise, tu je uvek i udeo ciste srece - a ona, sa neobjasnjivih razloga, obicno radije prati ljude koji dobro rasudjuju nego one druge. Mozda i o tome vredi razmisliti.\nEngleski filozof, istoricar ideja i knjizevni kriticar ISAIJA BERLIN (Isaiah Berlin, 1909-1997) jedan je od malobrojnih mislilaca dvadesetog veka koji su svoju misaonu energiju - u njegovom slucaju pracenu i neiscrpnom prosvetiteljskom energijom izrazavanja - ulozili u rasterivanje magle i zlih duha. Protivnik svih oblika mistifikacije u politickoj teoriji i praksi, kriticar jednostavnih i konacnih odgovora, utemeljio je svoj sistem vrednosti na idejama engleske liberalne misli.\nBerlin se rodio u Rigi, glavnom gradu Latvije, a njegov radni vek vezan je za Oksford: tamo je dvadesetih godina studirao, a kasnije predavao socijalnu i politicku teoriju. Od 1974. do 1978. bio je predsednik Britanske akademije.\nPored Cetiri ogleda o slobodi (1965), koji su dostupni u prevodu na nas jezik (Nolit i Filip Visnjic, 1992), posebnu paznju zasluzuju sledece Berlinove knjige: The Age of Enlightenment: The Eightennth-Century Philosophers, 1956; Vico and Herder, 1976, Russian Thinkers, 1978, Karl Marx, 1978, Against the Current: Essays in the History of Ideas, 1979, Personal Impressions: Memoires and Tributes, 1980, The Crooked Timber of Humanity, 1991.\nTekst "O sposobnosti politickog rasudjivanja" (On Political Judgement) originalno je objavljen u New York Review of Books, br. 15, 1996.


Obradović: Vlast priznala uspeh bojkota, dijalog najbolje rešenje za prevazilaženje nastale krize – Otvoreno\nNaslovnaVestiObradović: Vlast priznala uspeh bojkota, dijalog najbolje rešenje za prevazilaženje nastale krize\nObradović: Vlast priznala uspeh bojkota, dijalog najbolje rešenje za prevazilaženje nastale krize\nPredsednik Srpskog pokreta Dveri Boško Obradović kazao je da je dijalog vlasti i opozicije o uslovima za sledeće, vanredne izbore najbolje rešenje aktuelne političke krize i smanjenja tenzija u društvu, zbog čega je spreman da u njima učestvuje.\nObradović je danas u pisanoj izjavi naveo da „misli da bojkot nije rešenje čak i ako vlast ne pristane na suštinske promene izbornih uslova kroz taj dijalog“, odnosno ako se ispostavi da je „sve samo predstava, foliranje i zamajavanje da bi se potrošilo vreme do izbora“.\n„Samo u tom smislu više nisam za bojkot. Ovo je samo moj lični stav, o njemu nije razgovarano na rukovodećim organima Dveri, koji su jedini statutarno nadležni da donesu takvu odluku, niti sam o tome razgovarao sa kolegama u opoziciji. Izneo sam svoje lično mišljenje zato što ne verujem ovoj vlasti i ne želim da nas prave budalama i dovedu pred svršen čin, tako što će brzo proći čitava sledeća godina, a ništa se neće promeniti na bolje“, rekao je Obradović.\nLider Dveri dodaje da je zbog toga u više navrata pozvao predsednika Narodne skupštine Ivicu Dačića da hitno sazove konsultacije izmedju vlasti i opozicije, na kojima bi se definisalo kad počinje dijalog, kad se završava i šta su garancije da će dogovoreno zaista biti i sprovedeno.\n„Dačić se mora isterati na čistac i ne sme se dozvoliti odlaganje početka dijaloga i ponovno fingiranje dijaloga kao pre lažnih izbora 21. juna“, ocenio je Obradović.\nOn je naveo i da je bojkot prethodnih izbora uspeo zato što je „raskrinkao nedemokratsku vlast i pred domaćom i pred stranom javnošću“.\n„I sama vlast je priznala uspeh bojkota time što je skratila mandat Skupštini i Vladi sa četiri na godinu i po dana, uprkos tome što ima apsolutnu parlamentarnu većinu. Dakle, ovaj lažni skupštinski saziv i prelazna Vlada biće raspušteni za nešto više od godinu dana, a možda i pre ukoliko vlast proceni da treba što ranije da ide na izbore i izbegne posledice ekonomske krize koja kuca na vrata. Bojkot je, dakle, bio veoma podesna i uspešna alatka u našoj borbi za demokratske izbore“, smatra Obradović.\nDodaje i da opozicija i gradjani ne smeju da dozvole održavanje nedemokratskih izbora, a da u slučaju da vlast ne želi normalan dijalog i ne omogući slobodne medije i izbore, „moraju ponovo na ulice i da (vlastima) kroz blokade institucija, demonstracije i gradjansku neposlušnost objasnimo da to ne može tako“.\n„Povod za nove proteste čim to epidemiološki uslovi dozvole nisu samo lažni izbori, nelegitimna skupština i vlada, već i sve laži i zloupotrebe za vreme pandemije, sav kriminal i korupcija u koju je ova vlast ogrezla, svo vredjanje naše inteligencije, kršenje Ustava i zakona koje vrše na dnevnom nivou. Protiv jedne nedemokratske vlasti sva mirna i nenasilna demokratska sredstva otpora su dozvoljena. Moja ideja je bila samo da na vreme otvorim diskusiju o onome što nas čeka u 2021. godini već za nekoliko nedelja, kao i da se na vreme za to spremamo“, zaključio je Obradović.


11. novembar/studeni, 2010.\nSastanak sa Tomicom Milosavljević, ministrom zdravlja, foto: Radovan Borović\nZbog čega je pred pravosudnim organima Srbije malo ko proglašen krivim za fatalne lekarske greške. U poslednjoj deceniji je zabeleženo dvadesetak smrtnih slučajeva za koje porodice terete doktore za nestručan i nesavesan rad. Porodica traži od države pomoć, jer se sudski procesi vode i po desetak godina.\nSmrtni slučaj za koji se sumnja da ga je izazvala lekarska greška, nije neuobičajena pojava u i najsavremenijim zdravstvenim sistemima. Međutim dvadesetak porodica u Srbiji umesto da dobiju odgovori ko je kriv za tragediju godinama se sude sa lekarima.\nLjiljana Antić iz Kragujevca je pre dvanaest godina izgubila četvorogodišnju ćerku, kako tvrdi, zbog nesavesnog postupanja lekara.\nLjiljana Antić Foto: Radovan Borović\n"Preminula od posledica samotrovanja. Uzrok je bio vezana creva, tako ja infuzija koju je primala nije bila merodavna bez ijedne analize, bez rendgena bez bilo ičega. Bila šta da su uradili dete bi bilo živo. Dvanaest godina smo u procesu. Taj proces izgleda tako što se donese presuda, pa se obori na višoj instanci pa se donese opet nova pa se obori. Sada čekamo ponovo”, kaže Ljiljana Antić iz Kragujevca\nPorodicama smeta što lekari, za koje postoji sumnja da su njihovom greškom i nemarom umrle njima drage osobe, i dalje nesmetano rade. Zahtevaju da se osnaži rad zaštitnika prava pacijenata, sa se oformi nezavisno telo, pri lekarskoj komori, koje će napraviti spisak sudskih veštaka, a ne onih koji treba da sude o radu svojih kolega, sa kojima se često solidarišu.\n„Da vam kažem, imali ste bolno teško iskustvo. Protiv takvog vašeg iskustva je nemoguće ili olakšavanje vašeg bola je nemoguće. Ja ne mogu da vam da bilo kakav argument”, kaže ministar zdravlja Tomica Milosavljević, na šta mu roditelji odgovaraju:\n“Ne mi nismo zato ovde. Mi hoćemo da vam kažemo da smo mi baš imali poverenje u lekarke i ono što oni rade, a deseilo nam se ono što nam se desilo . To je ono na šta vam želimo da skrenemo pažnju."\nSve to je i za ministra zdravlja prihvatljivo ali on probleme usmerava ka pravosuđu:\n„Dok pravosuđe ne bude bilo brzo, efikasno, direktno, nemoožete očekivati rešenje problema koje je sudski u nekom drugom organu”, kaže ministar Milosavljević i uverava porodice da ne postoji nijedan proces koji je u Ministarstvu zdravlja usporavan ili "gurnut pod tepih".\nNedostaka jasnih propisa po kojima se u slučaju sumnje na lekarsku grešku mora efikasnije postupati, porodice vide kao veliki problem.\nDijana Radović je, majka devetnaestogodišnje Jelice Radović, koja je umrla septembra 2006. godine posle operacije čukljeva u privatnoj klinici Decedra.\nDijana Radović Foto: Radovan Borović\n„Da nam pomognu u rešavanju onih problema koje smo svi mi imali u dokazivanju očigledne činjenice smrtnosti naših najmilijih, naše dece. Znači od početka od podizanja optužnice koja je dva puta obarana, pa procesi dokazivanja, pa problemi sa komisijom za vanredni stručni nadzor, pa i kroz proces veštačenja, koje je trajalo i trajalo”, kaže Dijana Radović.\nPorodice smatraju da treba napraviti razliku između stručnih lekara i onih koji su zbog nemara i neprofesionalnosti uzrokovali smrt pacijenata.\nKatarina Mitić iz Negotina je sestre pokojne tridesetrogodišnje Anđelke Tasić, koja je umrla posle rođenja trećeg deteta. Tereti troje negotinskih ginekologa za nesavesno lečenje i dugo čeka da se utvrdi istina.\nSolidarnost među samim doktorima često sprečava efikasnu istragu.\n“Kada im se nešto tako desi oni su zbunjeni i nemaju ni jednu instituciju, niti organizaciju niti bilo šta da se obrate. Postoje zaštitnici prava pacijenata pri svakoj zdravstvenoj ustanovi u Srbiji ali u praksi se do sada da oni u praksi štite prava poslodavaca”, zaključuje Katarina Mitić iz Negotina.\nSolidarnost među samim doktorima često sprečava efikasnu istragu. Uz pokretanje istražnog postupka, jedna od mera je i profesionalna odgovornost.\nDa li je Lekarska komora u bilo kom slučaju ukazala ili imala primedbe na nesavesan rad lekara.\n„U konkretnom slučaju Sud čast je u jednom od slučajeva ima obavezu i pravo da zastane ukoliko se vodi paralelni krivični postupak ili neki drugi postupak pred sudovima. Institut zastajanja podrazumeva to da sudovi časti ne donose etičke presude pre sudova redovnih, da ne bi uticali na njih. Svako od nas je nevin dok se na sudui ne dokaže suprotno”, kaže predsednica Lekarske komore Srbije", kaže predsednica Lekarske komore Tatjana Radosavljević.\nU dosadašnjim postupcima pred srpskim sudovima, malo ko je proglašen krivim za fatalne lekarske greške.\nHronologija smrti u bolnicama u Srbiji\n- 4. novembra 1997. - na Institutu za majku i dete umro Stefan Gavrilović (5) kome su operisani krajnici, posle čega je stalno imao visoku temperaturu. Obdukcija pokazala da je Stefan imao sepsu.\n- 28. aprila 2000. - Ivana Đurđić (32), neuropsihijatar iz Beograda, primljena je u GAK u Višegradskoj i greškom lekara praktično ugušena na porođaju usled nedostatka kiseonika\n- 15. novembra 2000. - Zoran Matić (28) preminuo od tromboembolije pluća posle operacije venau beogradskoj privatnoj klinici „Decedra"\n- 21. marta 2006. - umrla Marijana Jokić (26) iz Pančeva jer lekari pančevačke bolnice šest dana nisu ustanovili da joj je puklo slepo crevo\n- 9. septembra 2006. – U Urgentnom centru KCS-a preminula Jelica Radović (19) koja je prilikom operacije čukljeva u privatnoj klinici „Decedra" zaradila sepsu.\n- 26. oktobra 2006. - od sepse preminula Milijana Ljuboja (36) posle operacije žučne kese u Zemunskoj bolnici\n- 4. juna 2007. –U Institutu za majku i dete umrla trogodišnja Anja Grahovac iz Zemuna zbog lekarske greške prilikom operacije katarakte na očnoj klinici „Perfekta"\n- 15. februara 2008. - U Univerzitetskoj dečjoj kliniciu Tiršovoj preminuo Dalibor Havlek (14) iz Rume posle mesec i po dana provedenih u komi, u koju je upao tokom gastroskopije, gutanja sonde.\n- 19. aprila 2009. - posle porođaja i četiri operacije umrla Olivera Veljić (39) iz Kragujevca.\n- 30. maja 2009. - šestomesečna Natalija Tešić preminula u Dečjoj klinici u Tiršovoj od pneumokoknog meningitisa, posle greške lekara DZ „Novi Beograd", koji su je tri puta vraćali kući.


Naslovnica Bosna i Hercegovina Elvir Baljić: Rahimić je mnogo uradio za reprezentaciju\nBiH – “Elvir Rahimić je dobar momak, mnogo je dao za reprezentaciju, ali kada se pravi sastav, nastojimo da to budu najbolji igrači, koji igraju u svojim klubovima”, kazao je za Klix.ba Elvir Baljić, uoči početka priprema bh. reprezentativaca za Svjetsko prvenstvo u fudbalu 2014.\nKomentarišući odluku selektora Safeta Sušića da Rahimića ne vodi u Brazil, Baljić je istakao: “Svjetsko prvenstvo je ozbiljno takmičenje. Uvijek smo nastojali da sastavimo najbolji tim. Za dvije godine Rahimić je odigrao samo nekoliko minuta u dvije utakmice”.\n“Dat ćemo sve od sebe da odigramo najbolje što možemo i da tako predstavimo BiH. Imamo prvu utakmicu sa Argentinom i od te utakmice mnogo toga zavisi”, zaključio je bivši reprezentativac BiH Elvir Baljić.


Za 12 meseci najviše smanjen broj zaposlenih u državnoj upravi | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Za 12 meseci najviše smanjen broj zaposlenih u državnoj upravi\nRedakcija BIF on 24/01/2015 - 10:03 in Vesti, Slajder\nBroj zaposlenih u septembru 2014 veći je za 14.493 lica u odnosu na mart 2014 godine, ali je od septembra 2013 godine do marta njihov broj bio smanjen za 14.817, pa je u odnosu na septembar 2013 godine, broj zaposlenih u stvari smanjen za 324 lica, što je 0,02%.\nU ovom zanemarljivom smanjenju za 324 lica ima velikih regionalnih promena: Beograd je povećao broj zaposlenih za 10.014 lica (Novi Beograd za 4.868), Vojvodina je smanjila za 3.452 lica (Novi Sad je smanjio za 1.852), Šumadija i Zapadna Srbija su smanjile za 1.762 lica, a Južna i Istočna Srbija je smanjila za 5.124 lica (Niš manje za 2.861 lica).\nZa 12 meseci je smanjen broj zaposlenih u državnoj upravi za 1.048 lica, u obrazovanju za 995 lica, a u zdravstvu i socijalnoj zaštiti za 2.387 lica. Smanjen je broj zaposlenih u snabdevanju električnom energijom, gasom i parom za 556 lica, i u snabdevanju vodom i upravljanju otpadnim vodama za 646 lica, a ovo su delatnosti još uvek u pretežnom javnom vlasništvu.\nPad zaposlenosti, u odnosu na septembar 2013 godine, imali su i preduzetnički sektor za 3.407 lica, prerađivačka industrija za 2.761 lica (porast za 4.767 nakon pada za 7.528 lica), finansije i osiguranje za 2.099 lica, građevinarstvo za 1.500 lica, poljoprivreda za 905 lica i rudarstvo za 267 lica.\nOstale oblasti su imale rast broja zaposlenih, a najviše u tome trgovina za 7.403 lica, administrativne i pomoćne uslužne delatnosti za 3.824 lica i informisanje i komunikacije za 2.475 lica.\nBroj zaposlenih žena u pravnim licima je povećan za 5.572 lica, broj muškaraca je smanjen za 2.489 .Višak muških nad ženskim smanjen je sa 74.671 u septembru 2013 godine, na 66.610 u septembru 2014 godine.\nDetaljnije na sajtu makroekonomija.org\nbroj zaposlenih državna-uprava srbija


Zavod za javno zdravlje Pančevo dobio aparat za ispitivanje antitela na SARS CoV 19 - ePancevo\nGradonačelnik Pančeva Aleksandar Stevanović i narodni poslanik Marko Mladenović posetili su Zavod za javno zdravlje Pančevo, koji je od Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje dobio donaciju – automatizovani ELIZA aparat za kvantitativno ispitivanje antitela na virus SARS CoV 19.\nPančevački Zavod za javno zdravlje je od Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje dobio aparat za kvantitativno merenje antitela na kovid 19 kao donaciju. Želim da iskoristim ovu priliku da se zahvalim direktoru lokalne, pančevačke filijale RFZO, Dragu Terziću, koji je u saradnji za prim. dr Ljiljanom Lazić, uspeo da ishoduje da ovakav aparat bude u našem Zavodu za javno zdravlje. Radi se o uređaju za kvantitativno merenje antitela na razne viruse, a konkretno u ovom momentu će se on koristiti isključivo za merenje antitela na kovid 19. Naš Zavod je trenutno jedina državna zdravstvena ustanova u okrugu koja može kvantitativno da meri antitela, kazao je Stevanović.


OTKRIVENA ILEGALNA FABRIKA RUSKIH HELIKOPTERA KA-26! Vlasnik imao suludo objašnjenje, ali policija smatra drugačije! (FOTO/VIDEO) - Informer\nYoutubePrintscreen/Banca De Bancuri/Moldavska policija\nInformer.rs/Newsmaker.md | 03. 07. 2020.\nMoldavska policija je na području grada Kriulenija otkrila ilegalnu fabriku gde su se proizvodili ruski helikopteri, sovjetskog tipa Ka-26\n- Tokom nekoliko meseci policija je pratila ilegalne aktivnosti dobro organizovane grupe ljudi specijalizovane za proizvodnju helikoptera - saopšteno je iz tamošnjeg MUP-a.\nLetelice, pravljene u tajnosti, trebalo je da budu izvezene u zemlje bivšeg Sovejtskog saveza.\nFoto: Moldavska policija\n- Recimo da sam pronašao neko rešenje za tehnički problem koji se javio na helikopteru. Zato, moram to da testiram u praksi da vidim da li sam u pravu - branio se. Ako bi utvrdio da je uspešno rešio tehnički problem, posle testiranja bi to patentirao, jer kako kaže, tako zarađuje za život.\nMoldavija helikopteri ruski helikopteri Policija hapšenje moldavljani ilegalna fabrika KA 26


PREPUSTI SE :: PORTAL - Speleologija u Bosni i Hercegovini - II. dio\nPrvi put se Vjetrenica spominje u litereturi davne 1873. godine, kada je u Petrogradu objavljena knjiga A.Hiljferdinga: Bosna, Hercegovina i Stara Srbija. Ovaj ruski istraživač obišao je Vjetrenicu 1858. godine te daje opise za prvih 100 do 120 m, odnosno za prve tri dvorane.\nA. Penck u svojm geomorfološkim studijama iz Hercegovine opisuje niz pećina kod nas, te daje karakteristike raznih kraških pojava u Hercegovini.\nOpširnim ispitivanjem pećina i ponora, kao i podzemne hidrografije u kršu bavio se Katzer. Veoma opsežna istraživanja pećine Vjetrenice, naročito njenog životinjskog svijeta, vršio je Karel Absolon(1877-1960), sa svojim prijateljima K. Požom i Al. Kralom. Pronašavši veoma bogatu faunu u ovoj pećini, Vjetrenica postaje čuvena i širom Evrope i svijeta. Istraživajući Vjetrenicu 3 godine Absolon je izbio u donji skriveni kanal sa Dubokim Jezerom koji se nalazi 2500 m od ulaza. Sam Absolon tada kaže za ovaj prolaz u skriveni glavni kanal da je najteži u historiji ispitivanja podzemnog krša uopšte. Takođe kaže da je Vjetrenica jedna od najvećih pećina na Zemlji, dugačka po njegovim procjenama vjerovatno 15 do 20 km, a da se završava sifonom, da je stara podzemna otoka Popovog polja, stara Ombla. U to isto vrijeme i vrijeme početke 20. stoljeća mnogi naši i strani istraživači bave se istraživanjem kraških fenomena.


"Helverova noć" slavi 15 godina igranja: Teatrološki fenomen koji ljude tjera na razmišljanje - Klix.ba\n5.2.2019. u 22:30\nPredstava "Helverova noć"\nPredstava "Helverova noć" koja je obilježila pozorišnu karijeru Dine Mustafića već 15 godina puni salu Kamernog teatra 55 u Sarajevu, ali i pozorišne scene širom regije i svijeta. Njen značaj, osim dugovječnosti, potvrđuju impresivne kritike i brojne nagrade, ali i publika koja uvijek iznova dolazi gledati je.\nOd 2004. godine kada je premijerno izvedena "Helverova noć" doživjela je brojna izvođenja kako u Kamernom teatru, tako i na mnogim drugim pozorišnim scenama u BiH, regiji i u svijetu. Osim toga, "Helverova noć" je predstavljala našu zemlju na internacionalnim festivalima na kojma je osvojila 23 nagrade te dobila epitet internacionalno najnagrađivanije predstave bh. teatara.\n"Ova predstava je mali teatrološki fenomen. Igrala je u Americi, Aziji, Africi, cijeloj Evropi, a reakcije su bile iste bez obzira na kulturni kod ili historijsko nasljeđe. Publika je prepoznavala priču i uspostavljala emotivnu relaciju spram junaka ovog komada. Impresivne su bile kritike, zvanična objašnjenja nagrada, ali taj kontakt sa ljudima poslije predstave, razmjenjene rečenice koje smo čuli dale su nam smisao ovim čime se bavimo. Ujedno su bile i obavezujuće da etičko u umjetnosti nikada nije odvojivo od estetskog, da je to uzajamno i nadopunjujuće, a u interakciji sa publikom plemenito i uzvisujuće", rekao je.\nOvom predstavom Mustafić na veoma iskren i potresan način progovara o ideološkoj mržnji, pomračenju ljudskog uma te pravu i hrabrosti da se bude drugačiji. Iako je radnjom smještena u tridesete godine prošlog stoljeća i fašističku Njemačku, aktuelnost predstave "Helverova noć" neminovna je i danas.\nDino Mustafić (Foto: H. M./Klix.ba)\n"Fašizmu je uvijek potreban vječni neprijatelj i određivanje prema drugom i drugačijem, a nasilje je bitan preduslov svakog fašizma. Fašizam je uvijek na historijsku pozornicu dolazio u ime slobode, a nudio se pod etiketama konzervativizma i nacionalizma. Vidjeli smo kako se ljudima na Balkanu servirala ideja da im se identitet temelji isključivo na pukom slučaju kada su rođeni kao pripadnici ovog ili onog naroda ili neke druge zajednice. Ovdje si rođen, ovo je tvoj narod, vjera, pleme i identitet. I taj štos, ta ideološka magla uvijek upali. Zahvaljujući tome etnonacionalisti su na vlasti više-manje trideset godina u regionu", rekao je Mustafić.\nDodao je kako predstave poput ove podsjećaju ljude da promisle i postave sebi neka pitanja.\n"Jesam li to stvarno ja taj koji mrzi drugačije od sebe? Je li moj nacionalni identitet stvarno sve što mi je važno u životu? Ima li išta izvan njega? Osobito je zanimljivo što je takvo uskogrudno definiranje identiteta u potpunoj suprotnosti s temeljnom porukom svih velikih ideja, kao i religija koje ljude određuju daleko izvan svih nametnutih granica", istakao je.\nVažnost emocija u teatru\nPredstavu su sjajno iznijeli Mirjana Karanović koja je rekla kako je "Helverova noć" najznačajnija predstava u njenoj bogatoj karijeri i Ermin Bravo koji je rekao kako je predstava u 15 godina igranja bila aktuelna gdje god i kad god su je igrali.\nZbog važnog i univerzalnog teksta poljskog pisca Jaroslawa Swierszcza, odlične režije Dine Mustafića, ali i nevjerovatnog umijeća psihološke glume i katarzičnog prijenosa emocija publici gotovo je pa nemoguće ovu predstavu pogledati samo jednom.\n"Emocije u teatru su najvažnije. U toj predstavi jasno vidimo da smo svi, koliko god različito izgledamo i mislimo, ljudska bića i da svako zaslužuje poštovanje, a svako društvo mora svima osigurati život u dostojanstvu. Ali, što nam se sada ponovo događa? Sve te ideologije koje ne cijene jedinstvo ljudskog roda, koje pokušavaju ponovo razdijeliti ljude na naše i njihove, sve je to stara priča, opet ponovljena nasuprot osjećaja za civilizaciju. Svi ti nacionalisti koji izazivaju i naglašavaju podjele naprosto su fašistička gamad i lažovi, jer znamo odakle dolaze. Imamo to već u svom egzistencijalnom iskustvu. Analogije u toj predstavi su preočite i zato tako emotivno pozorišno rade da ljude vraćaju više puta na gledanje predstave", pojasnio je Mustafić.\nPredstavu "Helverova noć" meožete pogledati u srijedu, 6. februara, na sceni Kamernog teatra 55. Već narednog dana ova predstava će, u okviru projekta "Pozorište bez prepreka", biti izvedena uz audiodeskripciju za slijepe i slabovidne osobe.