Sportska oprema, fitnes i preparati - Kupi na Internetu! - Ceger\nKolekcionarstvo i Umetnost 288197\nMuzika i filmovi 209788\nStručna literatura 189527\nOprema za mobilne telefone 165558\nŽenska odeća 106919\nSve za decu 100932\nDRUŠTVENE NAUKE 75131\nAudio diskovi 73354\nAuto i moto 72228\nRačunari i oprema 65493\nRezervni delovi 62144\nZa kuću i baštu 60168\nUdžbenici i lektire 48619\nLaptop računari, delovi i oprema 41118\nKnjige za decu 39760\nMajice i Košulje 39181\nMašine i alati 37586\nDelovi za laptop 37049\nAlbumi i sličice 34777\nOsnovna škola 34451\nPočetna strana 30600\nAntikvarne knjige 30481\nŽenska Obuća 24306\nVešanje i pogon 24037\nMobilni telefoni 23765\nDodatna oprema 23278\nBonelli stripovi 19470\nMuška odeća 18972\nNega tela 18414\nSportska oprema 17920\nBela tehnika 17045\nAudio kasete 16679\nOprema i delovi 16387\nKućišta, maske i fioke za laptop 16274\nOstatak Evrope 15677\nServisni delovi i oprema 14170\nTV i Video 14014\nIstorija i teorija književnosti i jezika 13263\nTorbe, torbice i novčanici 12273\nOstatak Sveta 12089\nLirska poezija 11734\nMala Srpska Prodavnica 11356\nDelovi za mobilne telefone 11325\nRačunarske komponente 11297\nBračni dušek na naduvavanje Bestway dim. 191x131x22cm 67002\nDušek na naduvavanje Bestway 191x131x22 cm 67002 je namenjen za udobno spavanje u prirodi, ili u slučaju nužde, kao pomoćni krevet. Dovoljno je velik za dve odrasle osobe. Dušek ima jedinstvenu konstrukciju zahvaljujući valjkastim pregradama u unutrašnjosti koje obezbeđuju dodatnu udobnost, ravnomernost prilikom naduvavanja, odnosno onemogućavaju deformaciju dušeka tokom dužeg korišćenja. Sa gornje strane, na kojoj se leži, dušek je presvučen tkaninom koja ležanje / spavanje na njemu čini prijatnijim i smanjuje znojenje. Dušek na naduvavanje Bestway poseduje veliki vazdušni ventil koji omogućava lako naduvavanje i izduvavanje. Uz dušek na naduvavanje Bestway se dobija i set za popravku (krpljenje).\nBicikl gradski 26" zeleni Glory Bike\nBicikl gradski 26" sa nožnom kočnicom zeleni Glory Bike\nBicikl gradski 26" sa nožnom kočnicom ljubičasti Glory Bike\nBicikl gradski 26" sa nožnom kočnicom crveni Glory Bike\nBicikl gradski 26" plavi Glory Bike\nBicikl dečiji 20" plavi Glory Bike\nBrzinomer za bicikl Womax\nBračni dušek na naduvavanje Bestway dim. 203x151x22cm 67003\nDušek na naduvavanje Bestway 203x151x22 cm 67003 je namenjen za udobno spavanje u prirodi, ili u slučaju nužde, kao pomoćni krevet. Dovoljno je velik za dve odrasle osobe.. Dušek na naduvavanje Bestway ima jedinstvenu konstrukciju zahvaljujući valjkastim pregradama u unutrašnjosti koje obezbeđuju dodatnu udobnost, ravnomernost prilikom naduvavanja, odnosno onemogućavaju deformaciju dušeka tokom dužeg korišćenja. Sa gornje strane, na kojoj se leži, dušek na naduvavanje Bestway je presvučen tkaninom koja ležanje / spavanje na njemu čini prijatnijim i smanjuje znojenje. Dušek na naduvavanje Bestway poseduje veliki vazdušni ventil koji omogućava lako naduvavanje i izduvavanje. Uz dušek na naduvavanje Bestway se dobija i set za popravku (krpljenje).\nDaska sa veslom Bestway Oceana dim. 305x84x12cm 65303\nDaska za surfovanje na naduvavanje sa veslom Bestway Oceana 65303 namenjena je svima koji žele da aktivno provedu boravak na moru ili jezeru. Daska za surfovanje sa veslom Bestway Oceana se lako može poneti bilo gde jer se naduvava na licu mesta, odnosno na samoj plaži. Da bi korišćenje bilo olakšano, u kompletu sa daskom za surfovanje na naduvavanje sa veslom Bestway Oceana se dobija sve što je potrebno: torba za nošenje i pumpa. Naravno, tu su još i veslo, "povodac" koji se vezuje za nogu, sedište - naslon za leđa, odmorište za noge, kao i set za popravku. Sa gornje strane, daska za surfovanje na naduvavanje sa veslom Bestway Oceana je presvučena neklizajućom podlogom. Dimenzije daske za surfovanje na naduvavanje sa veslom Bestway Oceana su 305x84x12 cm, a nosivost je do 110 kg.


22/09/2021 18/10/2021 pre 9 meseci Danko V. Borojević\t0 Komentara\tavijacija, grumman, Navy, USA, vazduhoplovstvo\t3 min\nOzbiljan rad na mlaznim lovačkim avionima kompanija Grumman je započela tek posle Drugog svetskog rata. Prvi prototip lovca Panther, XF9F-2 je poleteo 24. novembra 1947. godine. Za njegovim komandama bio je test pilot Korki Mejer (Corky Meyer). Prototip je pokretao licencno proizvođeni britanski motor Rolls-Royce Nene. U SAD taj motor je proizvodila kompanija Pratt & Whitney pod oznakom J-42. Pošto nije bilo dovoljno prostora za gorivo u trupu i krilima, odlučeno je da se trajno postave dopunski rezervoari za gorivo, kako bi se povećao borbeni radijus aviona. Tako modifikovani avion poleteo je septembra 1949. godine.\nTokom samog razvoja konstruktori su odlučili da zamene motor kod Panthera. Za pogon je izabran motor Pratt & Whitney J-48-P-2, koji je u stvari po licenci proizvođeni britanski motor Rolls-Royce Tay. Drugi motor koji je testiran bio je Allison J-33-16, koji je licenca britanskog motora Rolls-Royce Derwent.\nMornarički lovac F9F-5 Panther u letu iznad Koreje\nLovac F9F-2 Panther je bio prvi lovac koji je uveo američku mornaricu u mlazno doba. Iako nije bio prvi mlazni lovac u naoružanju američke mornarice, on je bio prvi masovno proizvođeni mlazni lovac za potrebe RM SAD. Panther je bio odličan ratni avion i omogućio je da RM SAD ima mlazni lovac na samom početku Korejskog rata. Lovac F9F Panther je bio odličan mlazni palubni lovački avion prve generacije. Prvobitno je bio zamišljen da obavlja sve zadatke za potrebe mornarice, ali je to RM SAD iz razumnih razloga odbila.\nMornarica SAD je preuzela lovce Panther sa tri vrste motora (J-33, J-42 i J-48), vremenom je odlučeno da se za pogon poslednje verzije lovca Panther, F9F-5 izabere motor J-48.\nLovci F-9F Panther svoju borbenu promociju doživeli su u Korejskom ratu. Tokom rata izveli su 78000 borbenih letova. Ovom lovcu se pripisuje i prvo obaranje nekog severnokorejskog aviona. Naime, jedan od mornaričkih lovaca Panther izvojevao je prvu vazdušnu pobedu za SAD u Korejskom ratu, oborivši severnokorejski lovac Jakovljev Jak-9.\nU rukama dobro obučenih pilota, lovac Panther je bio veoma opasna ratna mašina. Međutim, s pojavom lovaca sa zakošenim krilima MiG-15 iznad neba Koreje, Pantheri su prebačeni na zadatke podrške trupama na zemlji. Njegova struktura je bila zaštitni znak kompanije Grumman Iron works, zahvaljujući tom Pantheri su omogućili marincima da odbiju mnoge teške napade severnokorejskih trupa, pri čeme je struktura aviona Panther često mogla da izdrži i teža oštećenja zadobijena direktnim pogodcima u nju. I pored činjenice da je prvi lovac MiG-15 oboren od strane nekog lovca Panther već 9. novembra 1950. godine, ipak će lovci F9F svoju ulogu da prepuste znatno boljim lovcima F-86 Sabre.\nPošto su nebo iznad Koreje preplavili lovci sa zakošenim krilima, avioni F9F Panther su doţiveli sličnu sudbinu kao i avioni F-80C Shooting Star i F-84E Thundrjet, od čistokrvnog lovca preimenovani su u lovca-bombardera. Poslednji operativni Panther penzionisan je već oktobra 1958. godine, ali je stari borac nastavio da živi u ulozi aviona za obuku i za vuču meta i tokom šezdestih godina XX veka. Preostali primerci su 1962. godine preimenovani u DF-9E, avine za vuču meta.\nJedini korisnik aviona F9F Panther van RM SAD, bila je RM Argentine. Za potrebe argentinskog nosača aviona ARA Independencia V-1, nabavljeno je 1958. godine 24 bivša američka lovca F9F Panther. MeĎutim, problem sa katapultom na samom nosaču aviona, primorala je argentinsku mornaricu da avione upotrebljava isključivo sa kopna. Avioni su upotrebljavani i tokom sukoba između Argentine i Čilea 1965. godine, iako avioni F-9F nisu borbeno delovali. Povučeni su iz upotrebe RM Argentine 1969. godine usled nedostatka rezervnih delova, i zamenjeni su jurišnim avionima A-4Q Skyhawk.\nProizvođač: Grumman Aircraft Engineering Corp.\nVerzije: XF9F-2 (prvi prototip, dva primerka), XF9F-3 (treći prototip), F9F-2 (serijski avion sa motorom J-42), F9F-2B (modifikovana verzija F9F-2), F9F-2P (izviđačka verzija korišćena iznad Koreje), F9F-3, XF9F-4 (prototip verzije F-9F-4), F9F-4, F9F-5 (usavršena verzija sa motorom J-48), F9F-5P (izviđačka verzija F-9F-5 sa dužim nosom, proizvedeno 36 primeraka), F-9F-5K (verzija F-9F-5 konvertovana u avion za vuču meta), F9F-5KD (verzija F- 9F-5K preimenovana 1962. godine u DF-9E).\nPogonska grupa: Jedan turbomlazni motor Pratt & Whitney J-48-P-6A, potiska 27,8 kN, a sa ubrizgavanjem vode 31,1 kN.\nDimenzije: Razmah krila 11,58 m; dužina 11,92 m; visina 3,75 m; površina krila 23,23 m2; m.pr. 4617 kg; m.maks. 8737 kg.\nKarakteristike: Brzina – maksimalna na visini od 7620 m 988 km/h. Brzina – maksimalna na nivou mora 932 km/h. Brzina penjanja 32 m/s. Operativni vrhunac leta 13045 m. Dolet sa dopunskim rezervoarima 2092 km.\nNaoružanje: Četiri topa kalibra 20 mm M-2 sa po 190 granata. Dve bombe od po 454 kg ili šest NRZ 127 mm HVAR.\nRazvoj: Prvi let prototipa XF9F-2 24. novembra 1947. godine. Prvi let serijskog aviona novembra 1948. godine. Uveden u naoružanje 8. maja 1948. godine. Borbena premijera 3. jula 1950. godine. Ukupno proizvedeno 1346 primeraka. Povučen iz naoružanja 1962. godine.\nKorisnici: Argentina, SAD.\nVought F-6U1 Pirate\n10/12/2021 10/12/2021 pre 7 meseci Danko V. Borojević\t1\n12/03/2022 14/03/2022 pre 4 meseca oruzjeonline\t0\n05/08/2021 21/10/2021 pre 11 meseci Danko V. Borojević\t0\n03/12/2021 06/12/2021 pre 7 meseci Goran Igić\t0


eKapija | Kiša i mraz prepolovili očekivane prinose pčelara u RS - Moguće poskupljenje meda\nIzvor: Nezavisne novine | Četvrtak, 27.06.2019.| 10:54\nKiša i mraz prepolovili očekivane prinose pčelara u RS - Moguće poskupljenje meda\nKiša i loše vrijeme smanjenjiće ovogodišnje prinose pčelarima u Republici Srpskoj za 50%, a možda čak i više.\nRadovoje Maksimović, pčelar iz Trebinja, kaže da se smanjenje prinosa meda za 50% očekuje u cijeloj RS, a samim tim se može očekivati i poskupljenje. Kako kaže, tome su doprinijeli kiša, hladno vrijeme i mrazevi.\n- Prinosi će biti sigurno manji. U stalnom kontaktu sam s pčelarima iz cijele RS, u Potkozarju i Gradišci je situacija dosta loša. Što se tiče ostalih dijelova RS, bagrem kao glavna medonosna stavka je izostao, posebno u nižim predjelima, lipa je aktuelna, ali u niskim djelovima su pčelari svoje pčele preselili na livadu - objasnio je Maksimović. Kako ističe, sada su se tek stvorili uslovi za lučenje nektara, s tim da visoke temperature, ako se nastave kao što je trenutno u Hercegovini ovih dana, neće dozvoliti biljkama da luče nektar i opet će biti smanjen prinos.\n- Tako smo ostali bez bagrema. Sve se to svakako odrazi na ostale paše, jer pčele ne budu u kondiciji u kojoj bi trebalo da budu, tako da će prinosi ove godine biti manji nego što su bili ovih prethodnih godina - naglašava Barašin.\nOn smatra da još nije sve izgubljeno - ako bi se vrijeme ustabililo godina neće skroz propasti, jer je u toku paša na kesetnu i lipi, nakon toga ide paša na livadi, zatim možemo očekivati i šumski med.\n- Ali ovo će definitivno biti ispod svakog prosjeka i jedna od težih godina za sektor pčelarstva u RS. Kako sada stvari stoje, prinosi će biti manji za najmanje 50% pa možda i više zbog najintenzivnijih paša koje su propale - smatra Barašin i dodaje da se nada da do poskupljenja meda neće doći, jer kupci nisu u mogućnosti da ga plaćaju više od sadašnjih cijena, koje se sada po kilogramu kreću od 15 do 18 KM.\nSejo Deljo, predsjednik Saveza pčelara FBiH, ističe da su kišni april i maj napravili gubitke, jer bagremova paša, koja je najbitnija, nije odrađena kako treba i nju su izgubili ne samo u BiH, već i u regionu.\n- Taj period smo prevazišli i sada uz ove toplije dane pojavljuje se med, livadski nektar je već prisutan. Istina, taj med još nije potpuno zreo, međutim popravlja se situacija, jer je tek kraj šestog mjeseca, a livada je tiha paša koja traje mjesec dana i zato očekujemo bolje prinose - objasnio je Deljo.


Izvor: Vesti-online.com, 11.Nov.2018, 03:30\n- Konstantno proveravanje telefona partnera je vrlo delikatna situacija. Obično proveravanje telefona partnera ukazuje na nepoverenje. Ako pokušavate da postignete udobnost ili sigurnost u vezi s nečim što vas uznemirava, verovatno je bolje da se obratite svom partneru i porazgovarate, rekla je bračna savetnica Stefani >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << Makadan.


AS: Jović u Real Madridu za 60.000.000 evra! - BIGportal.ba\nLuka Jović, dvadesetjednogodišnji napadač Srbije, naredne sezone nosiće dres Real Madrida, prenosi ugledni španski list “AS”.\nLuka Jović potpisaće ugovor na šest sezona sa Real Madridom, koji je u poslednjih nekoliko dana ubrzao proces njegovo dolaska, pošto je Jović privlačio pažnju brojnim velikanima.\nIdea dovođenja Jovića je ta što Benzema polako ulazi u godine i Zinedin Zidan želi da ima ozbiljnu alternativu u napadu, piše “AS”. Ove sezone srpski napadač postigao je 26 golova u svim takmičenjima i zbog toga je privukao pažnju mnogih klubova.\nPrema pisanju španskog lista, Jović već nekoliko nedelja zna da će prećiu Real i već je kontaktirao pojedine fudbalere da se upozna sa klubom. Raspitovao se kako je živeti u Madridu i koje su najbolje lokacije u gradu, prenosi “AS”.


Urednik portala | MC_ONLINE\nDanas je u poplavi informacija, društvenih promjena i klimatskih izazova novinarska rola u agraru važnija no ikada prije. Kao portal koji odgovorno shvaća vlastitu ulogu u društvu dajemo i davat ćemo doprinos - i u smjeru čuvanja tradicije koje selo nosi, ali i podrške promjeni koje suvremena ekonomija i društvo od njega traže.\nPovodom otvaranja predstavništva u Bosni i Hercegovini otvaramo i natječaje za sljedeće radno mjesto:


Bingen-Gaulsheim Bahnhof : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\n> Europe > Немачка > Büdesheim > Bingen-Gaulsheim Bahnhof >\nBingen-Gaulsheim Bahnhof (Немачка)\nAdresa: Mainzer Str. 15\nStil hotela Altdeutsche Weinstube je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Nalazi se u ulici GrabensNastavaktr.4 Am Rhein, pozicija mu je severoistok za grad Budesheim, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.U njemu postoji brza internet konekcija.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nRhein ima 30 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Guest Rooms do soba tipa Guest Rooms, a najniža cena je 5 492 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Rudesheim je Povoljan, a kategoNastavakrija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Televizija.Na 33 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici GEISENHEIMER STRASSE 25-27 sa pozicijom severoistok za grad Rudesheim, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Deo je lanca GTA.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\nStil hotela RHEINHOTEL RUDESHEIM je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Ruedesheim, a nalazi se u ulici KAISERSTRASSE 1, na samo 33 minNastavakuta kolima od centra grada.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Pripada hotelskom lancu LM.Sakrijte\nU hotelu Rheinhotel Rüdesheim (Superior) pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Samo za nepušače, Televizija, Satelitska televizija. Kategorija mu je tri zvezdiceNastavak, a stil Povoljan.Rheinhotel Rüdesheim (Superior) ima 22 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa total do soba tipa 1 Triple Room Superior in Mainbuilding + free usage of wellness area, a najniža cena je 6 084 dinar - Srbija . Nalazi se u ulici Geisenheimer Str. 25 - 27, pozicija mu je istok za grad Rudesheim am Rhein, a od centra je udaljen samo 8 minuta hodom.Deo je lanca TIPTOP- Hotels.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Wiesbaden AAF je udaljen 29 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 59 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. U njemu postoji brza internet konekcija.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nStil hotela Rheinhotel Rüdesheim Gästehaus Wohnen im Weingut je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Geisenheimer Str. 23, pozicija mu je istok za grad Rudesheim aNastavakm Rhein, a od centra je udaljen samo 8 minuta hodom.Do aerodroma Wiesbaden AAF možete da stignete kolima za 59 minuta (aerodrom je udaljen 29 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte


LUNA I MARKO PODELILI RADOSNE VESTI - PRESREĆNI SU! Čestitke pljušte sa svih STRANA! (FOTO) - Informer\nLuna Đogani i Marko Miljković odlučili su da otvore svoj zajednički Jutjub kanal.\nMarko Miljković i Luna Đogani podelili su radosne vesti na društvenim mrežama.\nNaime, njihov zajednički Jutjub kanal – "Sikter tube", sada ima više od 16 miliona pregleda, te imaju još jedan veliki razlog za slavlje.\nS obzirom da Luna i Marko imaju mnogo fanova, nema sumnje da su im čestitke stizale sa svih strana.\n11:47 Džet set 1\nkurir/Informer.rs | Petak, 27. 11. 2020.\ndžet set zadruga veliki šef zadruga produkcija zadruga jutjub zadruga rijaliti tv pink tv pink uživo zadruga online zadruga lajv zadruga gledanje zadruga strim zadruga uživo zadruga zadruga pismo zadruga rijaliti Zadruga tv pink Zadruga 4 Zadruga 1 zadruga 3 Zadruga 2 veliki šef zadrugari luna đogani Marko Miljković


Urnebesna komedija za kraj godine\nOd danas na redovnom repertoaru bioskopa naći će se komedija Traži se matori.\nSutra premijera filma Legenda o Kolovratu\nPremijera filma Legenda o Kolovratu održaće se sutra u 20h u bioskopu Cineplexx u Ušće Shopping centru, nakon čega nastavlja bioskopski životu regionu. Specijalni gost na premijeri biće glumac Ilja Malakov koji u filmu tumači ulogu Kolovrata.\nNovi trejler za film Izdaja\nOskarom nagrađena glumica Dženifer Lorens igra u filmu Izdaja, na kojem po drugi put sarađuje sa rediteljem popularne franšize Igre gladi, Frensisom Lorensom.\nGolem iz Lajmhausa: Misterija o kojoj se govorilo pre Trboseka\nHoror-misterija Golem iz Lajmhausa, reditelja Huana Karlosa Medine, donosi priču baziranu na neoviktorijanskom romanu Den Lino i Golem iz Lajmhausa, autora Pitera Ekrojda iz 1994. godine. Bil Naji igra glavnu ulogu u ovom ostvarenju koje je smešteno 1880-ih godina u Londonu, čijim ulicama hara ozloglašeni serijski ubica Golem - takozvani predak Džeka Trboseka.\nAl Paćino kao detektiv na velikom platnu\nLegendarni Al Paćino vraća se na veliko platno filmom Igra vešala koji se od četvrtka, 25. januara nalazi na redovnom repertoaru bioskopa u Srbiji.\nLed od marta u bioskopima\nFilm Led, u kome glavne uloge tumače Aglaja Tarasova, Miloš Biković i Aleksander Petrov srpsku premijeru imaće 7. marta u bioskopu Cineplexx UŠĆE Shopping Center, dok u redovnu distribuciju kreće 8. marta u bioskopima širom Srbije.\n46. FEST: Najveća potražnja za ovim filmovima\nU subotu je počela prodaja karata za 46. FEST, a interesovanje beogradskih filmofila je, kao i svake godine, očekivano veliko.\nKapičić: Šta publiku očekuje u Deadpool -u 2?\n20th Century Fox je objavio dugo očekivani trejler za Deadpool 2, naziva Deadpool upoznaje Kejbla, koji u bioskope stiže 17. maja, a u kome pored Rajana Rejnoldsa igra i srpski glumac Stefan Kapičić.


equigal | HERBAROOM | Page 15\nApril 23, 2017 N.N.\nDisan, Equigal, lekovite biljke\nGodina 1665. London. Narod živi u krajnje nehigijenskim uslovima dok pacovi krstare ulicama. Iako je Srednji vek završen, njegovo mračnjaštvo i dalje istrajava u obliku velike pošasti: crne smrti, kuge.\nLondonska kuga, gravura\nKuga je Kinom harala 1330-tih godina, a u Evropu je stigla oktobra 1347. kada je 12 đenovljanskih brodova, nakon duge plovidbe preko Crnog mora, prispelo u Mesinu na Siciliji. Stanovništvo je pohitalo u luku da dočeka moreplovce, i tu ih je zatekla scena od koje se ledila krv u žilama: većina mornara bila je mrtva, a oni malobrojni preživeli bili su na putu da im se pridruže. Tresla ih je groznica, telo su im probadali užasni bolovi, a šta god bi pojeli ili popili nije dugo ostajalo u stomaku. Kožu su im prekrivali crni čirevi iz kojih su cureli krv i gnoj. I baš po tim crnim čirevima bolest je dobila ime: crna smrt.\nIako su gradske vlasti odmah naredile da brodovi isplove i udalje se od luke, već je bilo kasno. Tokom narednih pet godina od ove bolesti stradalo je preko 20 miliona Evropljana i populacija se smanjila za čak trećinu. Kuga je kosila ljude neverovatnom brzinom, pa je Bokačo pisao kako su njene žrtve ’ručale s prijateljima i večerale sa svojim precima u raju’.\nDetalj murala ‘Trijumf smrti’ nepoznatog umetnika iz 1448. godine, iz palate Abatelis u Palermu opisuje sve užase kuge na Siciliji.\nAli i pre požara pojavio se tračak nade: jednom monahu u snu se javlja Arhangel Mihajlo i upire prstom na biljku koja ima moć da izleči ovu surovu bolest. Biljka se pokazuje kao delotvorna, i postaje deo kraljevske recepture Čarlsa II. Receptura je dobila ime ’Izuzetan recept njegovog Veličanstva protiv kuge’. Na hiljade očajnih stanovnika Londona prilježno je primenjuje dva puta dnevno. Možda bi ova receptura i iskorenila kugu da se sam izvor zaraze nije konstantno vraćao – pacovi i buve.\nČarls II, kralj Engleske, Škotske i Irske od 1660. do 1685. Buve mora da su obožavale njegovu periku.\nA koja je to biljka na koju je arhanđeo ukazao monahu?\nPo njemu je i dobila ime – Angelica archangelica, kod nas poznata kao anđelika, kravojac, zubača, šiviz, divlja pirevina, koren svetog Duha… U engleskom je poznata i kao divlji celer, zbog vrlo sličnog mirisa.\nAnđelika je u potpunosti zaslužila svoje sveto ime. Cela je jestiva i koristi se kako u kulinarstvu, tako i u fitoterapiji. A koje dejstvo ima ova biljka koje je, eventualno, moglo uticati na lečenje kuge? Anđelika je antiseptik, spazmolitik, ima protivupalno i diuretičko dejstvo: dakle deluje na viruse, grčeve, upale i čisti organizam od toksina. Pa vrlo je moguće da je ’Izuzetan recept njegovog Veličanstva protiv kuge’ zaista radio posao.\nOva biljka nije bila obožavana samo u srednjovekovnoj Engleskoj. Još od 10. veka gajila se kao lekovita i jestiva biljka, a od 12. veka nalazi posebno mesto u životu naroda Sami koji i danas živi u Laponiji, gde su nekada pesnike krunisali vencima od anđelike, jer ’ima moć da nadahne’. Laponci su je žvakali sirovu, verujući da će im doneti dugovečnost.\nTa tradicija je postojala i van Laponije. Poslednje što je u istoriji zapisano je da je 1974. u Marseju umrla Anibal Kamu u 121. godini života, i da se baš svakodnevnom žvakanju korena anđelike pripisuje razlog njene dugovečnosti.\nAustrijanci anđeliku tradicionalno koriste kao lek za stomačne probleme, a rasprostranjena je i njena vekovna upotreba kod prehlada, infekcija, bolesti disajnih puteva i poremećaja nervnog sistema.\nU izuzetnu moć ove biljke verovali su i sibirski Eskimi, koji su koren anđelike uvek nosili sa sobom kao zaštitu od polarnih medveda. Deo je i vudu rituala i sastojak flanelske modžo torbice ispunjene amajlijama za koju se veruje da štiti kuću od zlih čini.\nIspostavilo se da narodna verovanja i sujeverja nisu bez osnove: kada je rađen eksperiment sa 50 biljaka i 25 vrsta bakterija, kako bi se utvrdilo koja ima najveća antibakterijska svojstva, pokazalo se da je anđelika najefikasnija i da suzbija svih testiranih 25 vrsta.\nAnđelika sadrži kiseline, smole, fitosterole i angelicin, kiselinu koja je nazvana baš po njoj. Njena eterična ulja i ekstrakti imaju izuzetno visoke količine kumarina. Kumarin je inače na zlom glasu jer je otrovan i koristi se kao mišomor, ali vrsta kumarina iz anđelike nije otrovna, naprotiv, veoma je lekovita i ima izuzetna blagotvorna dejstva: deluje umirujuće, smiruje grčeve, pokreće dobro varenje i lučenje želudačnih sokova, deluje povoljno na pankreas i eliminiše nadutost. Kumarini imaju i blago sedativno dejstvo, pa je osušeno lišće anđelike dobro staviti u jastuk za dobar san.\nAnđelika je sjajna za oporavak bolesnih, starih i anoreksičnih, daje snagu, jača mišiće, čisti krv i eliminiše toksine iz organizma. Ona je sjajan stimulans, mnogo bolji od kafe i energetskih napitaka jer daje energiju bez negativnih efekata, nesanice i razdražljivosti. Kod starijih ljudi je naročito efikasna, jača memoriju i izoštrava sluh i vid. Njene tinkture pomažu iskašljavanje, leče laringitis, bronhitis i upalu pluća.\nOva dvogodišnja biljka voli šumske proplanke, vlažne čestare, iskrčene livade… Najdelotvornija je u drugoj godini života, kada cveta pa rađa plod jedini put u životu i potom uvene. Veoma je dekorativna, njeni grozdovi sitnih, belih cvetića podsećaju na anđeosku krunu ili oreol. Ipak, zbog postojanja veoma sličnih a otrovnih biljaka, ne preporučuje se da anđeliku beremo sami, već to prepustimo znalcima.\nAnđelika je sastavni deo dva Herba Svet preparata: u Disanu dolaze do izražaja njene ekspektorantne sposobnosti, pa je ovaj eliksir sjajan za osobe sa tegobama kod disajnih puteva ali i pušača koji žele da ostave duvan, a u Equigalu, stručno osmišljenoj tinkturi na bazi pet biljaka, pomaže kod čišćenja organizma, nadutosti i lošeg varenja.\nSrećom, kuga je odavno iskorenjena, ali danas imamo moderne pošasti koje su nastale kao rezultat savremenog načina života: gojaznost, poremećaje varenja usled raznih alergija i netolerancija na hranu, bolesti disajnih puteva zbog velikog zagađenja, nervozu zbog nenormalnog tempa življenja, kao i poremećaje u ishrani poput bulimije i anoreksije. I kod tih pošasti anđelika može mnogo da nam pomogne, pa je i dalje naš anđeo čuvar.\nequigalzdrav obrokzdrava hranazdrave navike\nČesto se osećamo kao da imamo višak kilograma, a zapravo smo samo naduti. Možemo oticati od viška vode koja se nagomilava u tkivu, ali i od gasova koji se šire u stomaku i crevima.\nŠta izaziva nadimanje?\nAko prebrzo jedemo, gutamo mnogo više vazduha nego inače\nPreviše hrane tokom jednog obroka\nAko pijemo na slamčicu, gutamo dosta vazduha\nNeke vrste hrane nadimaju više od drugih\nNedostatak dobrih bakterija u crevima, na primer nakon upotrebe antibiotika, i nekontrolisani razvoj loših bakterija i gljivica, na primer kandide\nDehidratacija – ako ne pijemo dovoljno vode i ne unosimo dovoljno elektrolita ometamo i varenje\nLoše kombinovanje hrane, na primer meso i krompir ili sendvič sa sirom i šunkom – ove namirnice se vare različito\nSedentan način života. Fizička aktivnost je, između ostalog, bitna i za dobro varenje\nRazlog može biti i neki poremećaj organizma, na primer alergija na hranu ili netolerancija, poremećaj hormona, hipotireoza, dijabetes, poremećaj digestivnog sistema (ulcerativni kolitis, iritabilno crevo, dispepsija, hemoroidi, hronični zatvor, tumor), infekcija, PMS, ili u najgorem slučaju karcinom debelog creva ili materice.\nMahunarke (pasulj, sočivo, soja), zbog oligosaharida, šećera koji se ne vare, već ih moraju razgraditi korisne bakterije u crevima\nKupusnjače – kupus, karfiol, brokoli, prokelj zbog šećera rafinoze i melitroze\nMlečni proizvodi, najviše zbog laktoze, mlečnog šećera\nŽitarice, one integralne, zbog velike količine vlakana od kojih se većina ne vari, ali i\nprerađene žitarice – belo brašno, zbog velike količine glutena\nVeštački zaslađivači, na primer sorbitol, manitol, ksilitol i aspartam, kao i fruktoza koja se dodaje raznim gotovim proizvodima\n’Brza’ hrana bogata prostim ugljenim hidratima i nezdravim mastima, mesne prerađevine naročito zbog prevelike količine soli\nNa koji način možemo sprečiti nadimanje?\nSvakako zdravu hranu poput mahunarki, kupusnjača i nekih mlečnih proizvoda ne treba u celosti izbegavati. Treba ih koristiti umereno, jesti u manjim količinama a mleko je najbolje preraditi pomoću kefirne gljive koja se hrani laktozom. Kefir će pomoći i da se namnože korisne bakterije u crevima koje pomažu varenje ali i apsorpciju korisnih materija. Naš digestivni trakt naseljavaju milioni dobrih i loših bakterija koje se međusobno takmiče, i kada one loše nadvladaju, nastaje disbalans koji, između ostalog, izaziva i nadimanje. Integralne žitarice, ako ih nismo koristili, treba uvoditi u ishranu postepeno, da se organizam na njih navikne. Takođe treba izbegavati nesvarljiva vlakna poput pšeničnih mekinja, i koristiti svarljiva, najbolje ovsene mekinje.\nPotrebno je i mudro kombinovati hranu. Meso i jaja treba jesti sa ’laganim’ ugljenim hidratima: salatom, lisnatim zelenim povrćem, tikvicama, paprikom, a ne sa hlebom, skrobastom hranom kao što su krompir, kukuruz ili mahunarke.\nHranu treba temeljno žvakati, jesti polako, više manjih obroka tokom dana pre nego jedan preobilan. Treba izbaciti gazirana pića i prerađevine jer su ionako nezdrave, umesto veštačkih zaslađivača bolje je koristiti steviju. Isto važi i za brzu hranu kojom unosimo samo prazne kalorije i nezdrave masti i šećere. Ako nakon jela prilegnemo, gomila nam se vazduh u crevima koji tu ostaje zarobljen. Kretanjem nakon obroka omogućavamo vazduhu da se oslobodi. Postoje i vežbe koje pomažu da se oslobode zarobljeni gasovi u crevima, poput ’bebi poze’ u jogi, ili pavanmuktasane (privlačenje kolena grudima u ležećem položaju).\nZa razliku od hrane koja izaziva nadimanje i oticanje, ima i one koja to sprečava. Na primer:\nbanane, dinja ili kuvani krompir zato što su bogati kalijumom, naročito u slučaju kada smo otekli zbog hrane bogate prostim ugljenim hidratima i natrijumom koji zadržava vodu.\nprobiotici – jogurt i kefir, kao i prirodno fermentisano povrće. Bitno je da su prirodni i da zaista sadrže dobre kulture bakterija. Laktobacilusi i bifidobakterije pomažu varenje.\nkrastavac – on je prirodni diuretik i pročišćava creva. Uopšte, voće i povrće sa visokim procentom vode pomaže: lisnato zeleno povrće, celer, lubenice, bobičasto voće…\npapaja – ovo egzotično voće sadrži digestivne enzime koje pospešuju varenje\nđumbir prirodno smiruje varenje i ublažava mučninu\nsuve šljive sjajno podstiču varenje i sprečavaju zatvor, pa smanjuju i nadimanje\nčaj od kamilice, nane i komorača – sprečavaju grčeve izazvane gasovima.\nSvako u proseku ispusti gasove 10-20 puta dnevno i to je normalno. Ali ako je nadimanje ekstremno i ništa što pokušate ne pomaže, obavezno uradite opšti sistematski pregled, i dodatno se obratite gastroenterologu. Potrebno je uraditi analizu stolice na prisustvo krvi, parazita ili visok sadržaj masti, testove intolerancije ili alergije na hranu, test za celijakiju i snimanje tankog i debelog creva.\nPored prirodnih čajeva od kamilice, nane i komorača, priroda nam je podarila mnoštvo lekovitog bilja koje utiče na dobro varenje. Kombinacija pet biljaka u stručno osmišljenom, potpuno prirodnom preparatu Equigal, ne samo da pospešuje varenje, sprečava zatvor, zadržavanje vode u organizmu i nadimanje, već nam pomaže i da se rešimo viška kilograma i celulita. Angelika u ovom preparatu je naročito uspešna u odstranjivanju gasova, krušina pomaže peristaltiku creva, a rastavić poboljšava izbacivanje viška tečnosti.\nApril 21, 2017 N.N.\nequigalmafini sa orasimazdrava užina


OSNOVANI PRIJE DVIJE GODINE - RK Trebišnjica iz dana u dan sve bolji i bolji | Trebinje Live\nOSNOVANI PRIJE DVIJE GODINE - RK Trebišnjica iz dana u dan sve bolji i bolji\nNa današnji dan prije dvije godine održana je osnivačka skupština Rukometnog kluba "Trebišnjica". To je bio i razlog da se okupe igrači, prijatelji i simpatizeri ovog kluba i proslave krsnu slavu 'Trebišnjice' Mitrovdan i dvogodišnjicu njenog postojanja.\nBoris Bašić, predsjednik RK Trebišnjica, u izjavi za TrebinjeLive.info podsjetio je da su ovaj klub osnovali bivši rukometaši i ljudi koji su vezani za rukomet, napominjući da je jedan od glavnih ciljeva bio afirmisanje rukometa u Trebinju.\n"Nakon dvije godine, kroz naše treninge prošlo je preko stotinu djece iz našega grada. Oni su kroz taj period postali vrijedniji i u svojim kućama, a naučili su i dosta rukometnih stvari od svojih trenera. Mi danas imamo prvi tim koji se takmiči u Drugoj ligi Republike Srpske, a to je veoma mlad sastav uz pet šest starijih igrača", istakao je Bašić.\nOn je dodao da se nada da će mladi igrači "Trebišnjice" biti okosnica u budućnosti, napominjući da se uz jednog do dva igrača sa strane može napraviti kvalitetna ekipa za Premijer ligu.\n"Pored finansijskih problema koji su svugdje evidentni, imamo problema i sa treninzima jer samo dvorana 'Miloš Mrdić' ima dimenzije za odigravanje rukometnih utakmica, tako da se snalazimo na razne načine da naše selekcije treniraju", rekao je Bšaić, podsjećajući da se mlađe selekcije kluba takmiče u Regionalnoj ligi u kojoj nastupaju i klubovi iz Mostara, Stoca, Tuzi, Podgorice, Korčule, Dubrovnika i Metkovića.\nBašić je zaključio da u svakom trenutku imaju na raspolaganju pet trenera koji mogu da odrade treninge sa djecom, ističući da se u skorije vrijeme može očekivati i dolazak trenera sa strane.\n"Mi vjerujemo u ovu našu priču koja ima zdrave osnove, jer se samo sa mladim domaćim snagama može ići naprijed", rekao je Bašić.


SBIJA PROTIV RIJALITIJA: Više od 100.000 stiglo u Skupštinu Srbije! | Serbiantimes.info\nTim “Kreni promeni”, Srbija u pokretu i Udruženje za zaštitu ustavnosti i zakonitosti pokrenuli su peticiju za ograničavanje rijaliti programa, kada su krajem aprila predali 64 hiljade potpisa, a danas je broj potpisa objedinjen, te je predato 113.459 potpisa\nPredstavnici više udruženja predali su danas Narodnoj skupštini više od sto hiljada potpisa građana za ograničavanje rijaliti programa i obaveznog dnevnog emitovanja polučasovnog kulturnog programa za decu, kaže Savo Manojlović iz Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti.\nNAJPRETRAŽIVANIJI GOOGLE POJAM U ZEMLJI: Zadruga se prošle godine najčešće guglala\n“Predato je preko pet hiljada potpisa Maji Gojković, kada smo tražili da se ispuni ustavna obaveza i stavi se na glasanje predlog zakona, koji stoji već godinu dana u Skupštini i iza koga je stajalo 40 hiljada potpisa. To je ukupno preko 130 hiljada potpisa građana, koji su tražili da se stavi na glasanje zakon o ograničenju rijaliti programa”, izjavio je Manojlović.\nPodsetimo, nakon što je Nova.rs objavila serijal tekstova s apelima stručnjaka – od epidemiologa, preko psihijatra do pravnika o tome da se zabrani rijaliti program u vreme vanrednog stanja, tim “Kreni promeni”, Srbija u pokretu i Udruženje za zaštitu ustavnosti i zakonitosti pokrenuli su peticiju za ograničavanje rijaliti programa, kada su krajem aprila predali 64 hiljade potpisa, a danas je broj potpisa objedinjen, te je predato 113.459 potpisa.\nRelated Topics:Skupština SrbijepeticijaRijalitiNarodna skupstinapotpisi\nDIJASPORA STALA U ODBRANU “DARE IZ JASENOVCA”: Potpišimo peticiju, sprečimo negiranje genocida nad našim narodom! (FORMULAR)\nAMERIKANCI TRAŽE ISTRAGU PROTIV BILA GEJTSA: Pola miliona ljudi potpisalo peticiju zbog “zločina protiv čovečnosti”\nDijaspora39 mins ago


Popović joj traži zamjenu. Bekuta se povlači iz javnosti, a evo ko dolazi u žiri Zvezda Granda. (VIDEO) - Estrada Boom Press\nHome Unlabelled Popović joj traži zamjenu. Bekuta se povlači iz javnosti, a evo ko dolazi u žiri Zvezda Granda. (VIDEO)\nSaša Popović je na velikim mukama zato što je Ana Bekuta odlučila da se povuče iz “Zvezda Granda“! On želi da joj nađe adekvatnu zamjenu, pa razmišlja da angažuje Miru Škorić. Bekuta je odlučila da se povuče iz ovog muzičkog takmičenja zbog smrti svog partnera Milutina Mrkonjića, o čemu je obavijestila Popovića, ali i cijelu javnost.\n– Odlučila sam da se povučem iz javnosti. Otkazujem sve nastupe koji su bili zakazani tokom decembra. Otkazujem sve intervjue, emisije i programe u kojima je trebalo da učestvujem i izvinjavam se organizatorima istih. O novogodišnjim nastupima u Trebinju i Banjaluci javnost će biti obavještena naknadno – saopštila je Bekuta u svom otvorenom pismu.\n-Mira Škorić je radila sa kandidatima drugih mentora, ona ih je pripremala za takmčenje. Sašina želja je da ona zamijeni Bekutu, jer misli da bi bila odlična za šou. Pojedini članovi žirija ne razgovaraju sa njom, pa zbog toga vjeruje da bi emisija bila mnogo uzbudljivija i dinamičnija, i da bi privukla gledaoce da gledaju njihovo suočavanje – kaže izvor blizak “Grandu”. Izvor javlja da su u igri još i Zorica Brunclik koja je već bila u žiriju, ali i Jelena Karleuša što je teško moguće, zbog svađe i suda sa trenutnom članicom žirija Cecom Ražnatović.\nEtt inlägg delat av Ana Bekuta (@anabekuta1)\nEtt inlägg delat av Mira Skoric (@miraskoric)


MIKROFONIJA - MISLITE O TOME! :)\nAutor Tema: MIKROFONIJA - MISLITE O TOME! :) (Pročitano 1777 puta)\n« poslato: Jun 10, 2009, 01:28:46 pre podne »\nOdg: MIKROFONIJA - MISLITE O TOME! :)\n« Odgovor #1 poslato: Jun 10, 2009, 01:31:02 pre podne »\n« Odgovor #2 poslato: Jun 10, 2009, 04:07:32 pre podne »\nJel moguće da se bečejska vrhuška osmelila da proba nešto novo...nešto divlje...Bobo...\n« Odgovor #3 poslato: Jun 10, 2009, 05:44:32 posle podne »\nNe razumem kontekst teme. Molim autora da pojasni.\n« Odgovor #4 poslato: Jun 11, 2009, 12:31:40 pre podne »\nsvasta je moguce zmaju.\nlusy prateci linkove koje sam postavio, mozes doci do svih potrebnih podataka, kad ce se odrzati, ko ce nastupati i moze se informisati o ucesnicima, a kad dodje vreme bice i plakata i reklama na forumu i sajtu:)\n« Odgovor #5 poslato: Jun 16, 2009, 06:26:21 pre podne »\n« Odgovor #6 poslato: Jun 21, 2009, 02:19:01 pre podne »\n« Odgovor #7 poslato: Jun 21, 2009, 04:45:57 posle podne »\nSimo,čestitam ti što si ponovo izgurao mikrofoniju u Bečeju!\n« Odgovor #8 poslato: Jun 21, 2009, 06:43:51 posle podne »\nupornost se ponekad i isplati:)\n« Odgovor #9 poslato: Jun 22, 2009, 06:13:01 posle podne »\nMIKROFONIJA je muzicki festival punk-a i srodnih pokreta i muzickih pravaca, a ove godine ce se ponovo odrzati u Becej, samo sto ce se to desiti 25. jula na Trgu Oslobodjenja poznatijem u narodu kao Pogaca, vec od 20 casova ce se prisutnima predstaviti sarenoliki sastavi iz zemlje i inostranstva.\nJ.K.M.A.M.K.K. - Iako dolaze sa banatske strane obale reke Tise, mladi novobečejski punk bend je veoma dobro poznat i bečejskoj publici. Nakon dugogodišnje stagnacije punka, sâ€™ kraja devedesetih godina , punk doživljava novu pobunu pojavom ovog benda što rezultuje pojavom desetina novih bendova u ovim krajevima. Ne propustite njihov nastup pred domaćom publikom.\nFALSE REALITY - Svima je dobro poznata bostonska i njujorška hard core škola koje su najpoznatije u svetu! E pa dragi posetioci, imate tu čast da čujete bend koji svira ultra dobar old school new york hard core i to u sred Bečeja! Dolaze nam pravo iz Sente, vole svoj grad, voleo svoju muziku i ne kačite se sa njima! Donâ€™t fuck with Senta!!!\nMUZIKA POLUDELIH - Š ta reći o bendu kojem se u pesmama pojavljuje čuveni Raša Popov?! Muzika koju ovi momci iz Vrbasa sviraju već punih dvanaest godina je sve sem ludačka muzika. U pitanju je napaljivi i iskreni hard core koji ni najmanje poznanike ovog zvuka ne ostavlja ravnodušnim. Bečejska publika ih veoma dobro poznaje i ceni jer uvek prave sjajnu atmosferu. Muzika idealna za stage diving.\nGUŽVA U 16-ERCU - Pravu afirmaciju u Srbiji ovaj bend dobija pre par godina kada svojom muzikom probijaju granice Hrvatske i šire svoju pozitivnu energiju širom Srbije. Ovaj melodičan punk bend stiže nam pravo iz Osijeka a svojim šaljivim, iskrenim i ponekada ozbiljnim tekstovima uspeli su da steknu zavidan broj obožavatelja njihove muzike, među kojima su najviše pripadnice ženskog pola.\nUNUTRAŠ NJA EMIGRACIJA - Ovaj relativno mlad bend koji nam dolazi iz Prijedora imaće priliku da se prvi put predstavi Bečejcima a drugi put poklonicima ovog zvuka u Srbiji. Sa obzirom da nam dolaze iz Bosne i Hercegovine, te uzimajući u obzir tamošnje okolnosti i uslove u kojima su odrastali, sigurno je da će ovaj bend svojim političkim i anti-ratnim stavovima koje iznose kroz pesme, imati šta da prikaže bečejskoj publici.\nTRULA KOALICIJA - Legendarni punk bend koji nam dolazi iz Kragujevca svakako jesu zvezde večeri jer svojim stažom od dvadeset i tri godine to i dokazuju. Bend karakterišu dve jake individue, Drčelić Predrag Skaki vojvoda od Takova kao i Vuja â€žKBO!â€œ kroz čiji studio je prošlo stotine bendova!!! Razlog više da dođete da ih pogledate leži u tome što retko sviraju u Srbiji. Sviraju beskomprosni punk a svojim anti-ratnim tekstovima (koji spadaju među najbolje na ex-yu punk sceni) ali isto toliko i provokativnim nikoga neće i ne mogu ostaviti ravnodušnim.\n« Odgovor #10 poslato: Jun 22, 2009, 06:19:00 posle podne »\nsvaka čast za cimanje\ngužva u 16tercu jedan od najboljih pank bendova koji postoji na našim prostorima\n« Odgovor #11 poslato: Jun 23, 2009, 06:34:36 pre podne »\nBiće groovanje and skakanje.Ne može da ne bude dobro:silly: :silly: :silly:\n« Odgovor #12 poslato: Jun 23, 2009, 07:18:06 pre podne »\n« Odgovor #13 poslato: Jul 05, 2009, 08:04:32 posle podne »\n« Odgovor #14 poslato: Jul 08, 2009, 04:41:29 pre podne »\nTa mislim Simo... ne prestajem!\np.s.- samo napred !


Rusi na Solunskom frontu\nRusi na Solunskom frontu\nPiše, Boško Antić, kontraadmiral u penziji\nRusija je 1914. godine objavila rat Nemačkoj zbog Srbije jer bi prepuštanje Srbije Austrougarskoj značilo i prepuštanje celog Balkana čime bi bile srušene ruske ambicije za izlazak na Sredozemno more. Na to su uticali i prisni odnosi između dinastija Karađorđevića i Romanova. Na poruku regenta Aleksandra Karađorđevića u kojoj kaže „nama je nemoguće braniti se i mi preklinjemo Vaše veličantsvo da nas zaštiti“ car Nikolaj Drugi Romanov odgovorio je „Vaše veličanstvo može biti uvreno da Rusija ni u kom slučaju neće ostati ravnodušna prema sudbini Srbije“. Objavljivanja rata Nemačkoj i naređenja o mobilizaciji u Petrogradu je proslaljeno parolama „Živele Srbija“.\nRuski car odazvao se i na poruku Regenta Aleksandra Karađorđevića da spasi srpsku vojsku u Albaniji. Car je Saveznicima poručio da je on, ako Saveznici ne pomognu srbskoj vosji, spreman da zaključi separatni mir. Tek tada su Saveznici počeli sa spasavanjem srpske vojske koja je, iscrpljena u borbama i prelasku preko Albanije. umirala na obali mora.\nNažalost, ogromna ruska pomoć Srbiji nedovoljno je bila poznata i ostala je u senci prenaglašene pomoći ostalih Saveznika.\nVeć krajem avgusta 1914. godine Rusija šalje Srbiji 120.000 pušaka berdanki, 100 brdskih topova i haubica sa odgovarajućom municijom. Zahvaljujući ovoj pomoći Srbija je uspela da zaustavi prvi austrougarski nalet. Slično se dogodilo i sa drugim, koji se završio Kolubarskom bitkom, kada je Rusija poslala velike količine oružja i municije, 200.000 toplih odela i 50.000 kratkih bundi. Sve ove pošiljke slate su Dunavom, konvojima uz oružanu pratnju pod komandom kapetana prvog ranga (kasnije kontraadmirala) Vesjolkina. Ovim putem poslato je i 2.500 dobrovoljaca, bivših austrougarskih vojnika. Dunavom su transportovane desetine vagona sanitetskog materijala.\nKrajem avgusta 1914. godine iz Odese u Srbiju upućen je odred kapetana Grigorenka sa minama i opremom. Konvoj pukovnika, kasnije kontraadmiral, Vesjolkina krenuo je iz Renija 13/14. oktobra sa vojnom opremom namenjenoj srbskoj vojsci, a u Prahovo je stigao 23. oktobra. To je bila prva ekspedicija koju su činili sedam parobroda i šesnaest barži. Do kraja novembra u Srbiju je stigao još jedan ruski odred sastavljen od sedam oficira i trideset vojnika. Zajedno s njima u Srbiju su stigla i dva motorna čamca, kao i oklopni parni brod «Tiraspolj» pod komandom kapetana Dobrova. Pored pukovnika Dobrova tu su bila još dva potpukovnika, jedan inženjer, jedan doktor-kapetan, pomoćnik brodskog kapetana i 59 mornara. Ova jedinica je uključena u srpsku vojsku, brod «Tiraspolj» je određen za specijalne misije Ministarstva vojnog. Ukupno je tokom prve godine stiglo pet ruskih konvoja.\nCar Nikolaj Drugi Romanov i kontraadmiral Vesjolkin na brodu „Štandart“\nPomoć je stizala i naredne 1915. godine. Krajem marta jedan od konvoja sastojao se od 14 parnih brodova i 40 tegljača, 40 barži i 28 pontona. Do kraja istog meseca razmere ovih transporta prevazišle su mogućnost ne samo srbskih pristaništa, već i same luke Reni koja je čak proširivana radi potreba vojne saradnje sa Srbijom.\nUkupno je tokom 1915. godine stiglo 45 konvoja iz ruske luke Reni u srpske luke Radujevac i Prahovo. Obim pomoći je bio toliko velik da je Ruska carska flota angažovala i privatne barže i parobrode i pristupila proširenju kapaciteta luke Reni da bi svu pomoć, koja je bila više nego obilna, mogla prebaciti u Srbiju. Dopremljena su artiljerijska oruđa i municija za njih, stoka, konji, hrana, radio – telegrafska oprema, ugalj, gorivo, sanitetski materijal i lekovi itd. 1\nRuski obalski top na položaju na Kalemegdanu\nKada je Čerčil dozvolio da nemačke krstarice „Geben“ i „Breslau“ iz Sredozemnog mora uplove u vode Turske i tako zatvore prolaz kroz Bosfor i Dardanele i zatvore Rusima prolaz iz Crnog u Sredozmeno more, svaka pomoć Francuza u Britanaca Rusiji bila je onemogućena. Ove dve krstarice, koje su formalno predate Turskoj ali zadržale nemačku posadu, su krstarile Crnim morem i teko kontrolisale i područje ispred ušća Dunava time onemogućivši dalju pomoć Rusije Srbiji.2\nNA „ZABORAVLJENOM“ FRONTU\nRusi Solunski front zovu Makedonski front, a često i “zaboravljeni front“. Pored već navedene pomoći upućene Dunavom, Rusija je, kao izraz moralne pomoći srbskoj vojsci i Srbiji, poslala na Solunski front, u sastav Istočne armije3, dve pešadijske brigade4 – Druga ruska posebna pešadijska brigada pod komandom general-majora Taranovskog i Četvrta ruska posebna pešadijska brigada pod komandom general-majora Leontieva, sa ukupno 12 bataljona, koje su ušle u sastav Druge ruske posebne pešadijske divizije, kojom je komandovao general-major Diterihs. Brojno stanje bilo je 224 oficira i 9.338 podoficira i vojnika.\nRuske jedinice su iz Arhangelska krenule 21. juna, stigle su u Brest parobrodima „Venecuela“, „Martazan“ i Umtali“ 3. jula, a zatim vozom kroz celu Francusku do Marselja, odakle su stigle do Soluna 5. avgusta 1916. godine. Na Solunski front jedinice su stizale u tri etape: 27. jula, 8. i 10. avgusta. Ruske trupe su stacionirane u velikom vojnom logoru Zejtenščik na periferiji grada, gde je bila glavna vojna baza sa skladištima i bolnicom. Po dolasku trebalo je ruske vojnike naoružati i obučiti u upotrebi nepoznatog oružja. U rejonu Soluna tad je vladala malarija, pa je 180 vojnika obolelo.\nČetvrta brigada je kasnila sa dolaskom u logor jer je u Marselju od sopstevnih vojnika ubijen komandant Trećeg bataljona pukovnik M. Krause pa je komandant brigade pukovnik Aleksandar bio primoran da ostane u Marselju i sprovede istragu, privremeno prenoseći komandu svoje brigade na potpukovnika Osikovskog.\nDefile ruske vojske u Solunu\nGeneral M. K. Diterihs stigao je u Solun sa Drugom i Četvrtom ruskom posebnom pešadijskom brigadom, kojoj se kasnije pridružuju Prva i Treća, koje su bile u Francuskoj, i spajaju u julu 1917. godine u Drugu rusku posebnu pešadijsku diviziju jačine 18.000 ljudi.5\nTe brigade borile su se hrabro od avgusta 1916. do januara 1918. godine u neposrednoj blizini Prve i Treće srpske armije u vreme Gorničevske (12-16. septembra 1916. godine) i Bitoljske bitke6. U tim borbama došla je do punog izražaja duhovna veza ruskih i srbskih oficira i vojnika. Srbski i ruski vojnici imali su potpuno poverenje jedni u druge i sa oduševljenjem su se zajedno borili.7\n„Prva bitka na Solunskom frontu u kojoj su učestvovale ruske jedinice odigrala se 10. septembra 1916. godine. Tada je general Diterihs imao na raspolaganju samo jednu brigadu i krenuo je u bitku zajedno sa francuskim jedinicama. Diterihsova jedinica je u napadu bila u prvim redovima. Operacija je bila uspešna i pored teških planinskih uslova i nestašice municije“.8\nVrhovna komanda savezničke Istočne vojske visoko je ocenila uspeh ruskih jedinica u ovoj ofanzivi i odlikovala Drugu rusku posebnu pešadijsku diviziju, generala Diterihsa i desetine ruskih vojnika i oficira.\nSledeći napad planiran je za 4. oktobar 24-časovnom artiljerijskom pripremom. Drugog oktobra ruski komandant je predložio da se u napad pređe u dve kolone odmah posle artiljerijske pripreme. Desna kolona na čelu sa pukovnikom Osipovskim, sastava tri bataljona i baterija 75 mm, nastupa na pravcu Kalanika, a leva, sastava tri bataljona sa baterijama pod komandom pukovnika Tarbeeva, nastupa na pravcu Klestina. Drugi bataljon Druge brigade je u rezervi.\nBugari si preduhitrili napad Saveznika i u noći 2/3. oktobra povukli su se na sever. To povlačenje Bugara bilo je vezano s bugarskim porazom u krvavoj bici na gornjem masivu Kajmakčalana. Četvrtog oktobra Diterihs je svojoj diviziji izdao zadatak da preduzme praćenje neprijatelja, razbije njegove snage na delove i glavnim snagama spreči povlačenje. Uveče 4. oktobra snage divizije forsirale su reku Rakova. Jedinice su prošle selo Negočani i dva kiometra iza sela na čistom polju naišle su na uragansku mitraljesku i puščanu vatru Bugara.\nOficir Četvrte brigade V. Smirnov u opisu ove epizode kaže da su s bajonetima na puškama naišli na bodljikavu žicu. Nisu imali makaze i pod strašnom vatrom bili su primorani da zalegnu u hladnu jesenju vodu. Ukopavanje u blatu nije bilo moguće. U vodi su bili do ujutro kada su se povukli na sredinu između utvrđenog neprijatelja i sela Negočani gde su se počeli ukopavati. Situacija je za ruske trupe bila veoma komlikovana. I 5. oktobra nastavljeno je sa utvrđivanjem svojih položaja na kojima su ostali sve do 18. novembra. Dva puta je pokušan proboj (6. i 14. oktobra) kroz bodljikavu žicu i svaki put su jedinice vraćene na polazne položaje izgubivši u prvom pokušaju osam oficira i 450 vojnika, a u drugom pokušaju 367 vojnika.\nFrancusko-ruska divizija Diterihsa, sastavljena od ruske Četvrte brigade, francuske Druge brigade i dve artiljerijske grupe, krenula je u napad 19. novembra 1916. godine. Treća ruska posebna pešadijska brigada ušla je u Bitolj zajedno sa srbskom vojskom i tako je probijen nemačko-austrougarsko-bugarski front i spojeni istočni i zapadni delovi Solunskog fronta,\nZa uspehe u borbama kod Bitolja Diterihs je odlikovan fancuskim Ordenom legije časti i ruskim Ordenom svetog Vladimira drugog reda sa mačavima.\nNakon oslobađanja Bitolja borbe su dobile pozicioni karakter. Od novembra 1916. godine Druga ruska posebna divizija je uključena u Srpsku vojsku i držala je položaje u dolini Crne reke.\nNova ofanziva Saveznika počela je 9. maja 1917. godine u kojoj su ruske jedinice pretrpele velike gubitke - 1.300 vojnika i oficira, što je dovelo do toga da je Diterihs tražio da se ruske jedinice izvuku u pozadinu, što je i učinjeno 24. maja\nRuski vojnici su učestvovali u borbama sve do Oktobarske revolucije. Sovjetska vlast donela je Dekret o miru posle čega su vojnici tražili da se odmah vrate u Rusiju, ali francuska komanda je tvrdila da taj Dekret o miru ne važi za ruske trupe u inostranstvu. General Taranovski preuzeo je komandu u novembru 1917. godine\nKrajem februara 1918. godine ruske jedinice su podeljene: prvu kategoriju predstavljali su oni koji posle Oktobarske revolucije nisu hteli da se bore pod francuskom komandom, drugu kategoriju činili su oni koji su odbili da učestvuju u borbenim dejstvima ali su pristali da rade za Saveznike i treću kategoriju činili su oni koji nisu hteli ni da se bore ni da rade za saveznike. Poslednju kategoriju su Saveznici zadržali kao zarobljenike i od njih formirali radni bataljon9. Do kraja 1918. godine više od polovine Radnog bataljona umrlo je od gladii bolesti. Najveći deo vojnika vratio se u Rusiju 1920. godine, a povratak je završen tek 1923. godine. Većina boraca je po povratku učestvovala u građanskom ratu – 2/3 na strani Crvene armije i 1/3 u redovima Belogardejaca.10\nU svojoj knjizi „Braća po oružju“, Branko Bogdanović kaže da je „misteriozna sudbina više od 10.000 ruskih vojnika koji su se herojski borili zajedno sa Srbima na Solunskom frontu“.11\nRuski vojnici na Solunskom frontu\nPosle Oktobarske revolucije, piše Branko Bogdanović, u zaborav je gurnuta Druga ruska posebna pešadijska divizija koja je 1916. godine formirana od najboljih vojnika Moskovskog vojnog okruga po ličnoj naredbi cara Nikolaja Drugog i poslata u Solun. Junaštvo te jedinice bilo je izuzetno, njena pešadija je sa srbskom konjicom osloobodila Bitolj. Svi saveznički komandanti su im se divili, odavali im priznanja i doslovno se otimali oko toga u čiji će kontigent ući. Ruska komanda je odlučila da bude u sastavu Prve armije koju je vodio vojvoda Živojin Mišić.\nAkademik dr Dragoljub Živojinović u svom kapitalnom delu „Nevoljni ratnici, velike sile i Solunski front“ tvrdi da su Englezi sve činili da potkopaju i oslabe Srbiju pa im je „ruska brigada strašno smetala i nepriajteljski su se prema njoj odnosili. Nisu se smirili sve dok nisu izdejstvovali njeno uklanjanje sa Solunskog fronta. Tu rusku brigadu poslali su čak na istok Grčke kako ne bi imala bilo kakav konkakt sa srbskom vojskom“. Zanimljivo je da je ovakvu arhivsku građu akademik Živojinović počeo da otkriva upravo u londonskom arhivu pre više od trideset godina i to sasvim slučajno, baveći se Vatikanom i Srbima. Takođe, treba istaći i činjenicu, da je akademik Živojinović prvi otkrio u Londonu tu građu i prvi je saopštio svetu. Pored toga, on kaže da su „iluzije o prijateljstvu na Solunskom frontu pothranjivane gotovo jedan vek bile u službi očuvanja prijateljstva sa Francuzima kao jedinim prijateljima u Prvom svetskom ratu. A u stranu je gurana jedina istina da nam je Rusija bila jedini prijatelj sve do njenog sloma“.12\nJoš je manje poznato da su ruski dobrovoljci bili i na Solunskom frontu na koji su u sastavu Srpske dobrovoljačke divizije pukovnika Stevana Hadžića dospeli krećući se kroz Mandžuriju, Severnim morem, Tihim okeanom i Sredozemnim morem. Među njima je bio i mladi kadet Sergej Dmitrijevič koji je učestvovao u svim ratovima i potom postao srbski oficir pri Generalštabu.13\nRuska bolnica u Solunu\nU borbama na Solunskom frontu, u kojima je ruska vojska dala pun doprinos pobedama Saveznika, bilo je mnogo bolesnih i ranjenih vojnika. Tadašnji ruski konzul V.F. Kalja u svojim pismima tvrdi da su ruski vojnici i po nekoliko dana ležali na zemlji sa otvorenim ranama i bez hrane. On, između ostalog, kaže: „Oficiri i vojnici su posle evakuacije sa fronta raspoređivani u osam francuskih bolnica“ i „da su se pojedini francuski lekari sa prezrenjem odnosili prema ruskim pacijentima“.\nZbog toga je ruska zajednica svojim novcem i ličnim sredstvima cara Nikolaja Drugog sagradila bolnicu „Sveti Dimitrije Solunski“14 u koju su evakuisani ruski vojnici, u kojoj se personal sastojao uglavnom od Rusa, koja je i pored ograničenja uspešno funkcionisala.15\nZaboravljeni i živi i mrtvi\nPosle rata deo ruskih vojnika vratio se u Rusiju, čija je sudbina ostala nepoznata, deo je ostao u emigraciji, dok je poginulih 65 oficira i 4.149 podoficira i vojnika ostalo na Solunskom frontu. Nove vlasti nisu se brinule ni za žive ni za mrtve ruske vojnike. Oni koji su se vratili u Rusiju izgubljeni su u haosu revolucionarnih događaja, a oni u emigraciji smatrani su neprijateljima, bilo živi ili mrtvi.\nPosle rata grčke vlasti naredile su da se na Zejtinliku, pored Soluna, sahrane poginuli saveznički vojnici. Specijalna komisija sakupila je ostatke vojnika i prenosila ih na Zejtinlik, na kome su 11. novembra 1936. godine osvećeni Pravoslavni hram, Mauzolej i Kosturnica, pored kojih su srbsko i rusko vojno groblje. U srbskoj Spomen kosturnici čuva se spisak od 492 vojnika Druge ruske posebne pešadijske divizije, koji su pali na Solunskom frontu i sahranjeni na Zejtinliku.\nPo završetku rata preživeli vojnici Radnog bataljona, blizu sela Gradobar, podigli su spomenik ratnim drugovima na čijoj steli piše; „Večno sećanje na vojnike Rusije pale na zemlji grčkoj“, koji je zvanično otkriven 28. septembra 1919. godine\nU Kraljevini Jugoslaviji je 1935. godine naređeno 46. pešadijskom puku da traži tela poginulih ruskih vojnika na našoj teritoriji. Nađena su tela 387 oficira i vojnika, koji su 24. maja 1935. godine sahranjeni u kapeli u sklopu Spomenika ruske slave u Beogradu na kome piše: „Večna slava imperatoru Nikolaju Drugom i 2 000 000 ruskih vojnika Velikog rata“. U osnovi spomenika nalazi se grobnica ruskih vojnika poginulih na Solunskom frontu, oficira i redova ruskih baterija koji su dali svoje živote u odbrani Beograda, kao i posmrtni ostaci četvorice ruskih ratnih zarobljenika koje su streljali Austrijanci u Goraždu, zatim dvojice mornara sa broda „Tiraspolj“ poginulih kod Kladova i oko sto ruskih vojnika preminulih u bolnicama.\nI konačno, posle niza decenija, preduzimaju se mere za očuvanje ovog nasleđa:\n- U Beogradu 20. decembra 2010. god. ambasador Rusije u Srbiji A.V.Konuzin, strešina Podvorja Ruske pravoslavne crkve u Beogradu protojerej V.Tarasjev i zamenik gradonačelnika Beograda M. Krkobabić su potpisali Memorandum o uzajamnom razumevanju o projektu formiranja kompleksa ruskih parcela na Novom groblju u Beogradu.\n- 12. aprila 2012. godine Skupština Beograda usvojila je odluku, kojom je Ruski Nekropolj definisan kao jedinstveni kompleks četire parcele Novog groblja (80, 80a, 90, 90a), Memorijalnog spomenika ruskim vojnicima, koji su poginuli u Prvom svetskom ratu, Iverske kapele, kao i grobova predsednika trećeg i četvrtog saziva Državne Dume Rusije M.V.Rodzjanko i generala M.V.Alekseeva (načelnika Generalštaba, vrhovnog komandanta Ruske vojske do maja 1917. godine), koji su locirani van navedenih parcela, ali su suštinski neodvojivi deo tog kompleksa.\n- 28. avgusta 2012. godine doneta je odluka Vlade Ruske Federacije kojom je Ruski nekropolj u Beogradu svrstan u Listu grobnih mesta u inostranstvu koji su od istorijskog i memorialnog značaja za Rusku Federaciju i stoga podležu održavanju i očuvanju.\n- 27. decembra 2013. godine predstavnik Rossotrudničestva u Beogradu potpisao je Državni ugovor o izradi projekta i izvođenju radova na obnovi Ruskog Nekropolja u Beogradu (parcele br. 90 i 90a). Istovremeno Podvorje Ruske pravoslavne crkve u Beogradu potpisalo je ugovor sa ruskom Fondacijom i firmom izvođačem o izvođenju radova na parceli br. 80 i Iverskoj kapeli.\n- Od januara 2014. godine krenuli su radovi na realizaciji projekta obnove. U julu radovi su bili završeni. Prvog avgusta 2014. godine održan je svečani čin osveštenja uz učešće Patrijarha Srbskog g-na Irineja.16\nU Beograd je 16. novembra 2014. godine otkriven spomenik caru Nikolaju Drugom Romanovu\nOvo je samo malo podsećanje na Ruse na Solunskom frontu, a autor preporučuje čitaocima da pročitaju navedene knjige Alekseja Timofejeva i Darka Kremića, Branka Bogdanovića i akademika dr Dragoljuba Živojinovića.\n1 Dragan Vujičić, Konvoji života ruskog admirala Vesjolkina, Večernje novosti, 19. januar 2015, str. 34-35.\tBoško Antić, Mihail Mihajlovič Vesjolkin - Zaboravljeni dobrotvor, neobjavljen tekst.\n3 Solunske ekspedicione snage su se sastojale od kontingenata iz četiri „velike sile Antante (Francuska, Velika Britanija, Italija i Rusija) i Srbije. Francuzi su komandovali Istočnom amijom (Armee de l'Orient), koja je formalno konstituisana 12. oktobra 1915, pod komandom generala Morisa Saraja, i sastojala se od deset francuskih, italijanskih i ruskih divizija, grupisanih u tri „divizijske grupe“ koje su imale status korpusa, kao i osam srbskih divizija.\n4 Ruska divizija se sastojala od dve brigade specijalne namene (svaki sa četiri bataljona i mitraljeskom četom) oformljene za prekomorsku službu; Prva brigada (poslana u Francusku zajedno sa Trećom brigadom) imala je bataljon sa 1.300 dobrovoljaca Srba iz Bosne..\n5 Solunski front, Vikipedija.\n6 Bitolj je oslobođen 21. novembra 1916. godine i podeljen na francuski, ruski, italijanski i srbski sektor, pod komandom francuskog generala Morisa Saraja. Do proboja Solunskog fronta septembra 1918. Bitolj je ostao na prvoj liniji fronta i bombardovan je iz vazduha ili artiljerijom skoro svakog dana i pretrpeo je velika oštećenja.\n7 Aleksej Timofejev, Darko Kremić, Ruska vojna pomoć Srbiji za vreme Prvog svetskog rata, Institut za noviju istoriju, Beograd, 2014, str. 99.\tMarko Lopušina, Carska Rusija spasila Srbiju od propasti.\nJekaterina Turaševa, U makedonskim planinama, daleko do Rusije, bobangajic.rs/index.php/bratska-rusija-i-snf/174-ruska...\n9 Profesor na Odseku za balkanska pitanja i istočna istraživanja Univerziteta Makedonija (Grčka), Vlasis Vlasidis, izjavio je za „Rusku reč“ da su u jednom selu blizu Soluna pronađene ljudske kosti. Predpostavlja se da su to kosti ruskih vojnika treće kategorije koje su Saveznici verovatno streljali.\n10 2. posebna ruska pešadijska brigada (na ruskom), Vikipedija.\n11 Boris Subašić, Zaboravljeni junaci Solunskog fronta, Večernje novosti, 21. decembar 2014,\n12 Englezi radili na uništenju Srbije - Centar akademske reči, Šabac\twww.carsa.rs/englezi-radili-na-unistenju-srbije\n14 Za Ruse je Sveti velikomučenik Dimitrije zaštitnik Sibira.\n15 Jekaterina Turaševa, U makedonskim planinama, daleko do Rusije, bobangajic.rs/index.php/bratska-rusija-i-snf/174-ruska...\n16 O Ruskom Nekropolju u Beogradu, Ambasada Ruske Federacije u Republicu Srbiji, www.ambasadarusije.rs/sr/o-ruskom-nekropolju-u-beogradu\nNe treba ni pomišljati na ugrožavanje bezbjednosti predstavnika srbskog naroda u Predsjedništvu BiH jer bi to bio napad na izbornu volju naroda Republike Srpske, a ne na Milorada Dodika,...\nOdluka Sinoda i zakržljali autošovinizam\nPiše Slobodan Stojičević\nRT: SAD traže od Kine da smanji uvoz nafte iz Irana


eKapija | Ugostitelji Srbije traže razgovor sa Vladom i predlažu mere za opstanak\nIzvor: Beta | Utorak, 20.04.2021.| 08:24\nUgostitelji Srbije saopštili su da su predali pismo kojim su od Vlade Srbije zatražili razgovor o merama za otklanjanje posledica pandemije, koje bi bile obostrano prihvatljivo rešenje.\nOni su naveli da su nezadovoljni dosadašnjim radom strukovnih udruženja, pa su se deklarisali kao "nezavisni" i tvrde da njihovo angažovanje nije politički motivisano, već da se samo bore za opstanak.\nJedna od prvih mera koje predlažu je da se ukinu doprinosi Republičkom fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje (PIO) na minimalne neto plate koje su zaposleni dobili kao pomoć države za period kada je ugostiteljima bio ograničen ili zabranjen rad.\nTa mera bi, kako su naveli, sada spasla poslodavce da državi ne moraju da "vrate" 61% od dobijenog minimalca po radniku.\nMeđu zahtevima je i da se za period kada nisu radili ukinu takse za SOKOJ, OFPS, eko taksa, taksa za isticanje firme...\nNa spisku je i zahtev da se porez na dodatu vrednost (PDV) smanji sa 20% na 10% na 18 meseci, od dana suspenzije svih mera zabrane u sektoru ugostiteljstva.\nOd države ugostitelji očekuju i "brže" kredite Fonda za razvoj sa minimalnim kamatama od 1% i grejs periodom od dve godine koji bi bili bi dostupni svima, a ne samo povlašćenima.\nMeđu predloženim merama je da se ugostitelji skinu sa "crne" liste banaka za dobijanje kredita, a da se zaposlenima u noćnim klubovima, barovima i salama za svečanosti isplate bruto plate za period kada nisu radili.\nU pismu se navodi i da bi trebalo formirati zajednički radnu grupu koja će definisati "realne" epidemiološke mere, a ne "jedna osoba na devet kvadrata" koje bi bile primenljive i precizne za razne kategorije ugostiteljskih objekata kako ih inspekcija ne bi slobodno tumačila.\nmere za otklanjanje posledica pandemije\nminimalne neto plate\ntaksa za SOKOJ


NUNS :: Vesti :: Medijski arhivi u regionu najavili zajednički projekat\nMedijski arhivi u regionu najavili zajednički projekat\nPredstavnici medijskih arhiva iz Srbije i Crne Gore, Hrvatske, BiH i Makedonije postigli su danas dogovor da od jeseni počnu zajednički projekat elektronskog arhiviranja intervjua svih javnih ličnosti u zemljama bivše SFRJ od 1990. godine.\nKako je rečeno na sastanku u Beogradu, to će biti jedan vid podrške suočavanju s prošlošću u svakoj zemlji ponaosob, ali i u celom regionu.\n"Reč je o više desetina hiljada intervjua ne samo političara, već i umetnika, sportista i drugih javnih ličnosti, a cilj je da se iz tih intervjua vidi i kako se ko tokom 90-ih godina postavljao prema pojedinim problemima, menjao ili nije menjao stavove", izjavio je agenciji Beta direktor Medijske dokumentacije "Ebart" Velimir Ćurgus Kazimir.\nKako je naveo, osim "Ebarta", koji jedini u regionu, osim štampanih medija, od ove godine arhivira i udarne informativne emisije najznačajnijih televizija, u projektu regionalne saradnje, učestvovaće i VND dokumentacija zagrebačkog "Vijesnika" i dokumentacija Pravnog fakulteta u Zagrebu, kao i elektronska dokumentacija sarajevskog Media centra (Idoc) i Evro Balkan institut iz Skoplja, koji arhivira štampane medije na albanskom i makedonskom jeziku.\nElektronski arhivi svake pojedine zemlje u regionu, nezavisno od zajedničkog, nastaviće svoje samostalne projekte, među kojima je i VND-ov projekat arhiviranja svih tekstova objavljenih u hrvatskoj štampi o vojnoj operaciji "Oluja", tokom koje je iz Hrvatske proterano nekoliko stotina hiljada Srba.\n"Ebart" će, prema rečima njegovog direktora, nastaviti projekat skladištenja svih tekstova koji su u Srbiji objavljeni o masakru u Srebrenici, u kojoj su vojne snage Republike Srpske ubile oko 7.000 muškaraca.\nMedijski arhivi iz regiona razmatrali su i druge mogućnosti saradnje, među kojima je i omogućavanje pristupa arhivama i korisnicima iz drugih zemalja regiona, kao i uspostavljanje mreže informacija koju bi, osim medija, koristile i nevladine organizacije koje se bave ljudskim pravima i posebno pitanjima procesuiranja ratnih zločina.\n"Kad je reč o suočavanju s prošlošhu, tu postoje dve ideje - saradnja arhiva, jer je bitno da informacije o ratnim zločinima budu dostupne što većem broju građana kako bi se lakše rešavali problemi koje svi imamo u svojim zemljema, i, s druge strane, saradnja partnerskih organizacija koje se bave ljudskim pravima i rešavanjem i procesuiranjem ratnih zločina", izjavila je za agenciju Beta predstavnica arhive zagrebačkog Pravnog fakulteta Gabrijela Gavran.\nOna je naglasila da i da postoji ideja da se formira knjiga mrtvih i ažuriraju podaci o žrtvama rata.


Remax u Srbiji\nZoran GLAVONJIĆ Najveća kompanija za promet nekretnina u svetu, Remax, počela je da radi u Srbiji. Dolazak ovog američkog giganta ekonomisti vide kao jasan pozitivan signal za poslovanje na domaćem tržištu, ali i priliku za uvođenje svetskih standarda.\nRemax je osnovan 1973., upošljava 121.000 agenata u više od 6.900 agencija u 67 zemalja u celom svetu. Mreža ove kompanije prva je koja je u samo jednoj godini premašila prodaju od milion nekretnina, a o kakvom se gigantu radi najbolje govori podatak da je od osnivanja do danas Remax prodao stanove, kuće i poslovni prostor u vrednosti od hiljadu milijardi dolara. Po dolasku u Beograd, Frank Polzler, predsednik Rimaksa u Evropi, obećao je da će ta kompanija na tržistu Srbije uspostaviti nove standarde:\n“Imamo nameru da donesemo red na tržištu nekretnina. Ovde smo da bismo napravili jedno profesionalno tržište. U Kanadi, na primer, imamo tržišno učešće od 35% i to planiramo da postignemo i ovde.”\nDolazak Remax-a izuzetno je značajan za Srbiju, a visina ulaganja zavisiće od toga da li će ta kompanija kupovati i izgrađivati nekretnine, ili će se baviti samo uslugama, rekao je za naš program ekonomista Milan Kovačević, konsultant za strana ulaganja:\n“Ovo je sasvim logičan potez zato što se kod nas, naročito u Beogradu, razvija tržište nekretnina. Imamo sve više nove gradnje i kad pogledate privredni rast u ovoj godini, najveći doprinos tome je dala oblast usluga među kojima su trgovina i građevinarstvo.”\nKolika su očekivanja od dolaska Remax-a govori i to da je javnost najviše interesovalo koliko će novih radnih mesta ta kompanija omogućiti, ali su njeni predstavnici ostali tajanstveni. Ipak, Miodrag Kušić, direktor Remax-a za Srbiju, otkrio je da su Vojsci Srbije izneli zanimljiv predlog kako bi ta firma mogla da reši problem viška vojnih kadrova:\n“Da omogućimo da se ti ljudi prekvalifikuju u agente ili u vlasnike agencija – da rešimo taj jedan problem koji postaje dosta velik.”\nBrojne domaće agencije obaveštene su o dolasku Remax-a, koji im je odmah ponudio franšizu. Beogradska agencija Menadžer jedina je koja u Srbiji posluje po ISO standardu, a jedan od njenih direktora Milan Simonović za naš program kaže da na američku firmu ne gleda kao na nelojalnu konkurenciju:\n“To da će uvesti nove standarde u svakom slučaju je veoma dobro i pozitivno. Konkurencije se ne bojimo, naprotiv, svi novi koji dođu nastoje da se prezentiraju na najbolji mogući način. Reklama je jedno a stvarnost je drugo i vreme će pokazati.”\nTržište nekretnina u Srbiji je dosta konfuzno, bez adekvatnog zakona, a trenutno se čak dve trećine transakcija obavlja direktno, između prodavca i kupca, jer građani ne veruju agencijama od kojih neke posluju po kriminalnom modelu. Da taj strah nije bezrazložan govori i ova priča Maje Petrović, koja se petnaest godina bavila prometom nekretnina, koji jednim delom i ovako funkcioniše:\n“Nema kodeksa, nema morala, podmeću lažne kupce, kradu stanove. Stan je bio u jednoj agenciji na više mesta, jedan čovek ga je kupio i bez obzira što nije raskinut ugovor, druga agencija je preprodala isti taj stan. Na primer, grubi građevinski radovi, koji imaju uredne papire kao da su završeni, prodaju se i stanovi bez papira. Totalni je haos.”\nPrevara će uvek biti, smatra Ekonomista Milan Kovačević, ali je bitno da se rigoroznim propisima svedu na najmanju moguću meru:\n“Mislim da je glavni uzrok za te probleme u trgovini sa nekretninama to što, na žalost, još nisu pravilno registrovane naše nepokretnosti.”\nMilan Simonović iz Menadžera kaže da je tačno da tržište nije baš najbolje sređeno, jer ima dosta nekvalifikovanih, ali zaključuje šta je najvažnije:\n“Da se donese zakon o nekretninama, da se uklone razni mešetari koji stvaraju crnu sliku o onim pravim i dobrim posrednicima nekretninama, a takvih je dosta u Srbiji.”\nDok to ne bude urađeno, neki agenti za nekretnine kupcima stanova žele puno sreće:\n“Da se pomole Bogu i da nađu pravog agenta.”


Vodolija- mesecni horoskop za Jun 2019. – Astro CENTAR\nVodolija- mesecni horoskop za Jun 2019.\nMerkur će 4. juna ući u znak Raka i otvoriće vam mogućnost da proširite svoju ponudu u oblasti usluga. Očekuje vas naporan rad na nalaženju načina da oglasite poslove koje nudite tržištu i korisnicima jer ćete ustanoviti da imate manje korisnika usluga nego što ste planirali. Venera će 9. juna ući u znak Blizanaca. Doneće vam ideje o projektima koji su povezani sa kreativnošću. Imaćete uspeh u oblastima dizajna, zabave, estrade, u radu sa decom i mladima i u oblastima ugostiteljstva. Nailazićete na finansijske teškoće jer ćete biti skloni da investirate novac u oblasti koje će vam delovati profitabilno. To bi vam moglo naneti gubitke. U odnosima sa pojedinim saradnicima doći će do neslaganja i mogućeg prekida saradnje. Mars će 14. juna praviti opoziciju sa Saturnom, što vas upozorava da obratite pažnju na sve što vam deluje nejasno, kao i na mogućnost spletki od strane pojedinih osoba čiji je cilj da se nađu na vašem položaju ili da pribave korist na vašu štetu. Budite pažljivi u odnosima sa nadređenima i u radu na velikim i dugoročnim projektima.\nJupiter će 16. juna praviti kvadrat sa Neptunom. Mogućnost gubitaka ili finansijskih teškoća biće prouzrokovana nejasnim dogovorima ili pokušajem manipulacija od strane pojedinih saradnika. Gubitke na polju novca možete imati i kroz saradnju sa raznim društvenim institucijama i humanitarnim organizacijama. Uspećete da izbegnete veću štetu zahvaljujući sekstilu Saturna sa Neptunom, dok će vam konjunkcija Merkura sa Marsom omogućiti da pokrenete novi projekat iz oblasti usluga, gde ćete uspeti da ostvarite očekivani uspeh i zaradu. U trećoj dekadi juna je važno da posebnu pažnju obratite načinu kako rukujete novcem i kako ćete da rasporedite prihode i rashode. Izbegavajte veće investicije.\nNezaposlene Vodolije će dobiti poziv na razgovor za posao iz oblasti IT tehnologija i za poslove povezane sa izdavaštvom, komunikacijama ili uslugama. Imaćete velike šanse da dobijete stalno zaposlenje.\nSunce koje vlada vašim poljem ljubavi praviće kvadrat sa Neptunom i opoziciju sa Jupiterom, što će vam doneti nesuglasice sa partnerom u vezi zajedničkih finansija i planova u šta biste želeli da uložite zajednički novac. Partner će biti nezadovoljan time što provodite više vremena van kuće sa prijateljima. To može dovesti do ozbiljnih nesuglasica.\nIzbegavajte neiskrenost i afere, jer bi vam to moglo ozbiljno ugroziti brak ili emotivnu vezu. Kako će doći do neslaganja između vas i voljene osobe u važnim pitanjima, budite spremni na kompromis. Treća dekada jula će vam doneti poboljšanje jer ćete imati ideje kako da rešite ili bar ublažite one probleme koji izazivaju najviše napetosti.\nOdgovaraće vam što više druženja i zabave i mnogo vremena ćete provoditi u izlascima i sa bliskim prijateljima. Upoznaćete osobu koja će vam se dopasti ali ćete otkriti da se radi o nekom ko nije slobodan i ko bi sa vama hteo da ima tajnu vezu. Ulazak u takvu vrstu veze će se pokazati kao težak i komplikovan po vas i odustaćete od toga. Daćete šansu osobi koja vam duže vreme poklanja pažnju. Ubrzo ćete uvideti da vam ni ta osoba ne donosi očekivano ispunjenje.\nNešto starije Vodolije će ući u vezu sa osobom koju će upoznati preko bliskog prijatelja. Već na početku će se veza pokazati promenljivom i nestabilnom. Požurili ste i sada je potrebno da se bolje upoznate. Ne donosite nagle odluke.\nOpozicija Marsa koji prolazi kroz vaše polje zdravlja sa Saturnom činiće vas oslabljenim, podložnim povredama, upalama i vaš imunitet će biti slab. Bićete i povišeno osetljivi na stres što će izazivati psihosomatske tegobe. Neophodno je da preduzmete preventivne mere, da se više odmarate, nalazite način za psihofizičku relaksaciju i budete više u prirodi.\nVaša ishrana bi trebalo da sadrži gradivne i kalorične namirnice koje su lakše za probavu. Na jelovniku mogu da vam se nađu svakodnevno grašak, boranija, ovsene ili ražene pahuljice, pšenične mekinje i banane. Meso, mleko i mlečne proizvode jedite umereno. Umanjite unos suhomesnatih proizvoda i grickalica. Potreban vam je C i E vitamin.\nSrećni brojevi: 2, 8, 14, 19, 26\nTagged on: astro astro razgovor astro sms astro švajcarska astro svicarska astro tarot horoskop numerologija razgovor sa astrologom tarot\nadmin May 17, 2019 May 17, 2019 Mesečni Horoskop No Comments\n← Jarac- mesecni horoskop za Jun 2019.\nRibe – mesecni horoskop za Jun 2019. →


Kompanija GOMEX potpisala ugovor sa novim investitorom\n„Gomex“ je, nakon višemesečnog pregovaranja, potpisao ugovor sa novim investitorom, saopštila je ova kompanija iz Zrenjanina. Radi se o globalnom fondu CEECAT Capital, koji će zameniti dosadašnjeg partnera – fond SEAF.\nTrgovinski lanac „Gomex“ osnovao je Goran Kovačević i danas je to moderna maloprodajna mreža fokusirana na robu široke potrošnje, koncept svežih proizvoda i format komšijskih radnji. „Gomex“ je trenutno jedan od većih poslodavaca u zemlji, sa oko 2500 zaposlenih.\nPROČITAJTE JOŠ: PETKUS ENGINEERING zapošljava pet radnika na poziciji bravar – monter\nPrateći trendove razvoja, kompanija se fokusira na digitalnu komunikaciju i obradu podataka sa sopstvenom aplikacijom i drugim alatima koji nagrađuju lojalnost potrošača.\nInvesticija u „Gomex“ prva je investicija CEECAT-a u Srbiji. Paralelno sa ovim, CEECAT Capital je otvorio novu kancelariju u Beogradu iz koje će obavljati dalje poslove u regionu.\n– Želimo da ulažemo u kompanije koje imaju potencijal da postanu regionalni lideri u svojoj osnovnoj delatnosti. „Gomex“ je dokazao svoje sposobnosti uspešnim prodorom i liderskom pozicijom u severnom delu Srbije. Mi ćemo unaprediti i podržati postojeće jako jezgro menadžment tima i investirati u ljudski kapital „Gomex“-a, kako bismo ušli u narednu fazu rasta. Naš cilj je da pomognemo u stvaranju sredstava za „Gomex“ da bi kompanija ispunila svoj potencijal i postala nacionalni lider u maloprodaji prehrambenih proizvoda u formatu komšijskih radnji. Nadogradićemo se na rad koji je Goran Kovačević završio sa SEAF-om u proteklih 15 godina – rekao je Entoni Stalker iz CEECAT Capitala.\nGoran Kovačević: Sa novim partnerom osigurana finansijska stabilnost\nGoran Kovačević će ubuduće biti na funkciji predsednika nadzornog odbora u kompaniji „Gomex“.\n– Cilj potpisivanja ugovora sa novim investitorom bilo je sticanje finansijske stabilnosti, sa težnjom da se dostigne status nacionalnog lanca koji bi u narednih pet godina poslovao na preko 500 lokacija u Srbiji. Mislim da smo napravili odličan posao u ključnom momentu. Prethodnog investitora smo ugovorili neposredno pred početak svetske krize 2008. godine. To nam je značajno pomoglo da unapredimo poslovanje i u tako lošim uslovima. Zajedno sa investicijom SEAF South Balkan Funda 2007. godine, kompanija se uspešno širila u Vojvodini, kao i na teritoriji centralne Srbije. Sada je pred nama ukrajinska kriza za koju se još ne zna da li će se smiriti ili eskalirati. Zato je izuzetno bitno da se pojačamo finansijski uz pomoć partnera. Sa novim partnerom, naša finasijska stabilnost je osigurana. Sada samo treba da se fokusiramo na što brži razvoj prodajne mreže na teritoriji cele Srbije – izjavio je Kovačević.\nPosle potpisivanja ugovora, fond CEECAT će biti vlasnik 51,5 odsto, a Goran Kovačević 48,5 odsto kompanije. „Gomex“ nastavlja sa radom sa istim menadžmentom i zaposlenima kao i do sada, pod istim brendom i nazivom. Što se tiče fonda, očekuje se da već narednog meseca nekoliko inostranih konsultanata zaposlenima u „Gomex“-u prenese znanja stečena u najvećim trgovačkim lancima širom sveta.\nTagovi"Gomex" CEECAT Capital Goran Kovačević\nPETKUS Engineering zapošljava još dva radnika, evo i na kojim pozicijama\nOvako su glasali Zrenjaninci: Vučić osvojio više glasova nego SNS


Prodajem kuhinju, sto i sest - Mali oglasi Razno\nMali oglas: Prodajem kuhinju, sto i sest...\nProdajem kuhinju, sto i sest stolica. regal od pet delova, ugaonu garnituru i dva mala ormara.\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20080314084919\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20080314084919\t/\nSlični mali oglasi - stolica, regal, prodajem, kuhinju, ormara, delova, ugaonu, garnituru


ZLATNO DRŽAVLJANSTVO I NOVA VLADA: Repriza – Monitor\nKrivokapićeva Vlada odustala je od nastavka davanja ekonomskog državljanstva, na osnovu novčanog ulaganja. Tome je doprinijela i kontinuirana kritika, projekta bivših vlada, ekonomskog državljanstva od strane Evropske komisije. Uvođenje zlatnog pasoša na osnovu vrijednosnih kriterijuma zvuči kao repriza\nPremijer Zdravko Krivokapić nedavno je najavio da će značajne ličnosti koje imaju veze sa Crnom Gorom dobiti počasno državljanstvo. Prvi kojima će uručiti, kako je rekao, ,,zlatni pasoš” biće pjevač Željko Joksimović i teniser Novak Đoković.\nPremijer nije precizirao na osnovu čega će se dijeliti pasoši, sem uopštene priče – o porijeklu starinom, dodirne veze sa Crnom Gorom i ,,vrijednosti koje zajednički dijelimo”.\nNajava dolazi mjesec dana nakon protesta zbog izmjene Odluke o kriterijumima za sticanje crnogorskog državljanstva, nakon kojih je usvajanje ove odluke odloženo.\nOtvaranje pitanja sticanja državljanstva otvorilo je brojne probleme koje je prošla vlast ostavila iza sebe. Pa je vrlo neoprezno što je premijer baš sada pokrenuo priču o ,,zlatnom državljanstvu”.\nCrna Gora, za razliku od država regiona, ima restriktivne zakonske norme kada je u pitanju sticanje državljanstva. Tu silu zakona najbolje osjećaju desetine hiljada građana koji zbog rigoroznih pravila ne mogu da regulišu boravak u Crnoj Gori. Mnogima od njih džaba su i decenije provedene u Crnoj Gori. S druge strane brojni su oni koji imaju državljanstvo druge države a uredno glasaju u Crnoj Gori.\nIz dijaspore tvrde da se novim izmjenama njima čini nepravda, te da se na ovaj način eliminišu iz političkog života Crne Gore. Prije nedavnih izbora u Herceg Novom ispostavilo se da čak 1.973 birača u ovoj opštini imaju biračko pravo i u Srbiji.\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova saopštili su da su počeli provjeru 8.000 građana koji se nalaze u biračkom spisku Srbije, Bosne i Hercegovine i Kosova zbog logične pretpostavke da pored crnogorskog imaju i državljanstvo neke od tih država. Saopšteno je i da će 2.108 biti upoznato sa činjenicom da su dobrovoljno stekli državljanstvo druge države, uz napomenu da će te osobe dobiti priliku da se izjasne koje državljanstvo žele da zadrže.\nJoš se ispituje i tvrdnja Srđana Perića, iz Organizacije KOD, da ministri pravde, ljudskih i manjinskih prava i finansija i socijalnog staranja, Vladimir Leposavić i Milojko Spajić, imaju dvojno prebivalište.\nIzborno, politički i ekonomski bivša vlast je manipulisala dodjelom državljanstva. Zato najave premijera, bez jasnim kriterujuma ovako zveče.\nPrethodne DPS vlade su od 2008. do 2020. godina dodijelile 390 počasnih državljanstava. Samo tokom prošle godine dodijeljeno je čak 115 počasnih državljanstava, od čega je preko trećine dodijelila odlazeća vlada u periodu nakon okončanja parlamentarnih izbora do dolaska nove Vlade. U prethodnom periodu, od 2008. do 2020, netransparentno je dodijeljeno 390 počasnih državljanstava, pri čemu ni danas ne postoji javno dostupan zvanični registar tih lica.\nZabrinutost zbog premijerove najave iskazali su iz Centra za građansko obrazovanje (CGO). Iz ove organizacije godinama upozoravaju da je doskorašnji način dodjele tzv. počasnih državljanstava zabrinjavajuće netransparentan i da urušava ugled države.\nPonovili su da diskreciona ovlašćenja, koja su u praksi za sebe uzimala i lica koja nemaju tu zakonsku mogućnost, doveli do toga da imamo određen broj kontroverznih lica kojima su takva državljanstva dodijeljena. Pri tom, su izostala objašnjenja i zašto su mnoga od tih lica dobila državljanstvo u toj, a ne u redovnoj proceduri i čime su nas kao državu zadužili da budu privilegovani u dobijanju crnogorskog državljanstva. CGO cijeni da će olako dato obećanje dodjele tzv. zlatnih pasoša unijeti još veću pometnju u jedan ionako nedovoljno uređen sistem. Ukazali su i na to da je slična praksa bila predmet kritike Evropske unije.\nPodsjećanje. Još se ne zna koje su smjernice rukovodile Mila Đukanovića da predloži za državljanstvo Taksina Šinavatru, bivšeg tajlandskog premijera osuđenog za zloupotrebu službenog položaja, finansijske malverzacije, izbjegavanje plaćanja poreza i bespravno bogaćenje u matičnoj državi, koji je crnogorsko državljanstvo dobio posljednjeg dana 2008. godine.\nSličnog profila su mnogi drugi na brojnoj listi onih koje je bivši premijer, sadašnji predsjednik države predložio za počasne građane. Kontraverzni Mohamed Dahlan je državljanin Crne Gore od kraja 2010. Za bivšeg palestinskog ministra bezbjednosti, koji se sumnjiči za stomilionske prevare i kršenje ljudskih prava, Đukanović u predlogu za VIP državljanstvo MUP-u kaže da je ,,najvažniji promoter naših interesa na Bliskom istoku”.\nCrnogorski državljanin od 2013. je i Malezijac Vejn Seng Pu, koji je u ljeto 2014. uhapšen u Las Vegasu zbog organizovanja ilegalnog klađenja, kojim je nelegalno stekao oko 300 miliona dolara.\nUz obrazloženje da se radi o ekonomskom osnovu crnogorsko državljanstvo su stekli nasljednik bankarske dinastije Nataniel Rotšild, koji ima udjela u Porto Montenegru, Petros Statis, vlasnik nekoliko firmi u Crnoj Gori koje imaju svoje razvijene poslove u oblasti turizma, medija, kao i vlasnik Oraskoma koji gradi turistički kompleks na Luštici i ostrvu Mamuli Samih Saviris.\nNa spisku počasnih državljana nalaze se i brojne ličnosti iz kulture, nauke, sporta: Marina Abramović, Lazar Ristovski, Zlatko Glamočak, Jaša Alfandari, Genadi Sisojev, Velibor Zolak, Andrej Nikolaidis, Isak Adižes, Dragan Džajić, Fatos Bećiraj, Katarina Bulatović… Doktor Vladimir Dobričanin, poslanik nove vladajuće većine državljnstvo je dobio 2010, a ministarka prosvjete, nauke, kulture i sporta Vesna Bratić početkom 2012. godine.\nPraksa dodjeljivanja pasoša istaknutim pojedincima postoji u mnogim zemljama EU, ali, za razliku od Crne Gore,tamo su kriterijumi i procedure rigorozni.\n,,Ne postoji nekakav zakonski osnov da bi stvarno mogli da dodijelimo pasoš estradnom umjetniku za koga mi lično smatramo da ima neki poseban doprinos za Crnu Goru. S druge strane, imate jako veliki broj ljudi koji u Crnoj Gori nema riješen pravni status a neki nemaju crnogorsko državljanstvo a tu žive dugo godina i rade, privređuju, plaćaju poreze i doprinose”, kazao je za TV Vijesti Petar Đukanović iz CGO-a.\nRanije je Krivokapićeva Vlada odustala od nastavka davanja ekonomskog državljanstva, na osnovu novčanog ulaganja. Tome je doprinijela i kontinuirana kritika, projekta bivših vlada, ekonomskog državljanstva od strane Evropske komisije. Uvođenje zlatnog pasoša na osnovu vrijednostih kriterijuma zvuči kao repriza


– Iako je ZKP najavljivan kao veliki doprinos efikasnosti krivičnog postupka, iz dosadašnje primene je jasno da je postupak znatno sporiji i skuplji – kaže dr Goran Ilić, predsednik Udruženja tužilaca Srbije i zamenik republičkog javnog tužioca.\nOn je podsetio da brojne odredbe ZKP-a nisu u saglasnosti sa Ustavom, naročito kada je reč o poštovanju ljudskih prava.\n– Ako budemo suviše dugo čekali sa izmenama ZKP-a, bojim se da će nas događaji prestići i da nam se može desiti nešto slično što se dogodilo u Hrvatskoj, gde je više od 50 odredaba zakonika proglašeno neustavnim, pa su se hrvatske sudije hvatale za glavu pitajući se kakva će biti sudbina svih krivičnih postupaka koji su započeti i završeni na osnovu tog zakonika – rekao je Ilić.\nPredsednik Udruženja tužilaca Srbije kazao je prošle nedelje na sednici komisije za strategiju reforme pravosuđa da je nedavno bio u poseti tužilaštvu u Novom Pazaru i da je tamo saznao zapanjujući podatak:\n– U Novom Pazaru imamo šest zamenika javnih tužilaca i 12 sudija krivičara. Šta to znači? Ukoliko sve sudije u jednom danu zakažu glavni pretres, tog dana tužilaštvo ne može da pokrije sva suđenja iz prostog razloga što nema dovoljno zamenika tužilaca. U isto vreme, rad tužilaštva bi stao u svim istragama i predistražnim postupcima – rekao je Goran Ilić.\nZamenici tužilaca i tužioci, zbog ovakve preopterećenosti, rade prekovremeno i ostaju na poslu do kasnih večernjih sati, dodao je on.\n– Taj entuzijazam može da drži ljude neko vreme, ali to neće moći još dugo da traje – naveo je Ilić.\nOn je izveo i jednu vrlo ilustrativnu računicu. Naime, jedan zamenik javnog tužioca u Novom Pazaru ima 940 predmeta u radu godišnje. Za svaki od tih predmeta mora da preduzme najmanje deset pojedinačnih radnji, kao što su saslušanja, davanje naloga, prikupljanje dokaza. Ima na raspolaganju samo pet ili deset minuta za preduzimanje jedne od tih procesnih radnji ili donošenje jedne konkretne odluke u postupku.\n– Kada bi građani znali koliko malo vremena tužioci imaju da postupaju u krivičnim predmetima, bojim se da bi bili prilično nezadovoljni – rekao je Ilić.\nPrimer Novog Pazara je ekstreman, precizirao je, ali je samo nešto malo bolja situacija u drugim gradovima.\n– Ranije smo imali pravilo da na jednog sudiju krivičara dolaze dva zamenika tužioca. Ako bismo taj standard primenili sada sa novim ZKP-om, onda bismo morali da imamo tri zamenika tužioca na jednog sudiju, jer sada tužioci postupaju i u predistražnom postupku, i u istrazi, i na glavnom pretresu. To bi značilo da bi broj tužilaca trebalo da bude uvećan tri puta. Siguran sam da država to ne može da podnese. U ovom trenutku ne postoje sredstva za tako nešto i zato je bolje promeniti zakonik – kaže Ilić.\nNovi krivični postupak je mnogo skuplji i zbog toga što znatno proširuje krug osoba koje imaju pravo na obaveznu odbranu.\n– Sada je odbrana obavezna za sva krivična dela za koja je zaprećena kazna veća od osam godina zatvora, a ranije je to važilo samo za krivična dela za koja se moglo izreći najmanje deset godina zatvora – objasnio je tužilac.\nStručnjaci su saglasni da ne treba odustati od koncepta tužilačke istrage, ali još nije jasno na koji način će ZKP biti promenjen.\n– Ukoliko što pre ne donesemo neku odluku koja bi značila da se pristupi hitnim izmenama Zakonika o krivičnom postupku, naravno ne dirajući u njegova dobra rešenja, bojim se da ćemo izgubiti mnogo vremena. Jedna izreka kaže: Bolji je užasan kraj nego užas bez kraja. Drugim rečima: moramo reagovati što pre – poručio je dr Goran Ilić.\nPravne i tehničke nejasnoće u ZKP-u nisu samo problem za sudije i tužioce koji ga primenjuju, već stvaraju velike probleme i građanima, koji nailaze na nejednaku primenu zakonika i zato nemaju pravnu sigurnost, naglasio je Ilić.\nOn je podsetio da je novi ZKP nasleđen od prethodne vlasti, odnosno usvojen, sa odloženom primenom, u vreme trajanja mandata prethodnog ministarstva, koje je uveravalo stručnu javnost da nisu potrebna dodatna materijalna sredstva za primenu zakonika. Sada je već očigledno da su neophodni ogromni dodatni troškovi i da je krivični postupak u Srbiji mnogo skuplji za državu.


14. sednicu Gradskog veća grada Zrenjanina za petak 13.05.2022. godine.\nSednica će se održati u zgradi Skupštine grada Zrenjanina, u velikoj sali, sa početkom u 08,15 časova.\n1. Utvrđivanje Predloga Odluke o izgledu uniforme i oznaka, boji i načinu označavanja vozila i plovila i posebnoj opremi komunalne milicije\nIZVESTILAC: Nemanja Malinić\n2. Utvrđivanje Predloga Odluke o izmeni i dopuni Odluke o manifestacijama od posebnog značaja za grad Zrenjanin\nIZVESTILAC: Jelena Dragić\n3. Utvrđivanje Predloga Odluke o izmenama i dopuni Odluke o osnivanju Turističke organizacije grada Zrenjanina\nIZVESTILAC: Zoran Ljubotina\n4. Utvrđivanje Predloga Odluke o izmeni Odluke o osnivanju Savremene galerije Umetničke kolonije Ečka - Zrenjanin\nIZVESTILAC: Tanja Lukić\n5. Utvrđivanje Predloga Odluke o izmenama i dopunama Odluke o osnivanju Zavoda za zaštitu spomenika kulture Zrenjanin\nIZVESTILAC: Gordana Stoin\n6. Utvrđivanje Predloga Odluke o izmeni Odluke o zaduživanju grada Zrenjanina radi finansiranja kapitalnih investicija\nIZVESTILAC: Euđenija Besu\n7. Utvrđivanje Predloga Odluke o otuđenju nepokretnosti u javnoj svojini grada Zrenjanina prikupljanjem pismenih ponuda\nIZVESTILAC: Dragomir Radovanac\n8. Utvrđivanje Predloga Izmene i Dopune Programa otuđenja građevinskog zemljišta u javnoj svojini grada Zrenjanina za 2022. godini\nIZVESTILAC: Violeta Kučanda Bogasenieva\n9. Utvrđivanje Predloga Rešenja o davanju saglasnosti na Odluku o dopuni Statuta Predškolske ustanove Zrenjanin\nIZVESTILAC: Vladimir Petrović\n10. Utvrđivanje Predloga Rešenja o davanju saglasnosti na Odluku o raspodeli neraspoređene dobiti JKP ''Čistoća i Zelenilo'' Zrenjanin\nIZVESTILAC: Snežana Đorđević\n11. Izveštaj o radu Lokalnog ombudsmana grada Zrenjanina za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Bogosav Simić\n12. Izveštaj o realizaciji Programa poslovanja JKP ''Pijace i parkinzi'' Zrenjanin za 2021. godinu sa Izveštajem ovlašćenog revizora\nIZVESTILAC: Aleksandar Martinov\n13. Izveštaj o realizaciji Programa poslovanja JKP ''Gradska toplana'' Zrenjanin za 2021. godinu sa Izveštajem nezavisnog revizora\nIZVESTILAC: Ilija Svilar\n14. Utvrđivanje Predloga Rešenja o davanju saglasnosti na Odluku o pokriću gubitka JP ''Gradska toplana'' Zrenjanin\n15. Izveštaj o radu Turističke organizacije grada Zrenjanina za 2021. godinu\n16. Izveštaj o poslovanju Ustanove ''Rezervati prirode'' Zrenjanin za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Dr Dejan Jovanov\n17. Izveštaj o radu Javne ustanove ''Sportski objekti'' Zrenjanin za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Danijel Šebez\n18. Izveštaj o realizaciji Programa poslovanja Narodnog pozorišta ''Toša Jovanović'' Zrenjanin za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Dejan Karlečik\n19. Izveštaj o radu Narodnog muzeja Zrenjanin za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Siniša Onjin\n20. Izveštaj o radu Gradske narodne biblioteke ''Žarko Zrenjanin'' Zrenjanin za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Milan Bjelogrlić\n21. Izveštaj o poslovanju Istorijskog arhiva Zrenjanin za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Mirjana Basta\n22. Izveštaj o radu Kulturnog centra Zrenjanina za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Goran Marinković\n23. Izveštaj o radu Savremene galerije Umetničke kolonije Ečka - Zrenjanin za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Dušan Radišić\n24. Izveštaj o radu Zavoda za zaštitu spomenika kulture Zrenjanin za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Milan Kovačević\n25. Izveštaj o radu Centra za socijalni rad grada Zrenjanina za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Olivera Lisica\n26. Izveštaj o realizaciji Programa poslovanja Centra za pružanje usluga socijalne zaštite grada Zrenjanina - Most za 2021. godinu\nIZVESTILAC: Nevena Montresor\n27. Utvrđivanje Predloga Zaključka o davanju saglasnosti na Prvu izmenu Programa poslovanja JP “Gradska stambena agencija” Zrenjanin za 2022. godinu\n28. Predlog Pravilnika o sufinansiranju mera energetske sanacije, porodičnih kuća, stanova i stambenih zgrada koje se odnose na unapređenje termičkog omotača, termotehničkih instalacija i ugradnje solarnih kolektora za centralnu pripremu potrošne tople vode\nIZVESTILAC: Dušan Mihajlov\n29. Predlog Pravilnika o sufinansiranju energetske sanacije porodičnih kuća i stanova putem ugradnje solarnih panela za proizvodnju električne energije za sopstvene potrebe i unapređenje termotehničkog sistema putem ugradnje kalorimetara, cirkulacionih pumpi, termostatskih ventila i delitelja toplote\n30. Tekuća pitanja\nDana: 12.05.2022. godine\nMaterijali za tačke predloženog dnevnog reda za 14. sednicu Gradskog veća grada Zrenjanina zakazanu za 13.05.2022. godine nalaze se na sajtu grada Zrenjanina: www.zrenjanin.rs, u delu Gradska vlast, Gradsko veće.


Dva nova slučaja korona virusa | VAmedia - info portal\n20/09/2020 20/09/2020 Нема коментара на Dva nova slučaja korona virusa\nU protekla 24h u Valjevu su registrovana dva nova slučaja korona virusa. Ostale opštine KO nisu imale novozaražene.\nU Valjevu se trenutno jedna osoba nalazi na bolničkom lečenju od korona virusa dok je 11 lica u kućnoj izolaciji. Ukupan broj obolelih od početka epidemije je 1179.\nPo poslednjim podacima koje je iznela Darija Kisić Tepavčević zamenica direktora Instituta Batut nastava u školama, nakon završene treće nedelje, teče normalnim tokom, upravo onako kako je i planirano. Koronavirus potvrđen kod 33 učenika i 17 nastavnika, a u srednjim školama zaraženo je 16 učenika i 4 profesora.\nShodno odluci Vlade svi gradjani koji su nakon petka uveče od 18h ušli u zemlju dužni su da se prijave, ali treba da takođe vode računa narednih deset dana o tome kako se osećaju, rekla je ona i podsetila na to da će svi naši građani koji uđu u zemlju biti pod posebnim zdravstvenim nadzorom i pri prelasku granice dobiće zdravstveno upozorenje, u kome će biti upoznati sa svim obavezama koje su dužni da ispune.


Zidan: El Klasiko odlična šansa da Real preokrene situaciju u svoju korist - SPORTSKI ŽURNAL\nReal je sinoć na svom terenu izgubio od Mančester Sitija sa 1:2, u prvoj utakmici osmine finala Lige šampiona. Pre toga, Real je izgubio od Levantea i odigrao nerešeno sa Seltom koja se bori za opstanak, pa je pao na drugo mesto na tabeli iza Barselone, sa zaostatkom od dva boda\nU 34 utakmice ove sezone Real je izgubio tri puta, ali je u poslednja tri meča dva puta poražen uz jedan remi na svom terenu, što je najlošiji niz ekipe u sezoni, pred El Klasiko sa Barselonom, u nedelju na "Santjago Bernabeu".\n- Nedeljnu utakmicu vidim kao priliku da preokrenemo situaciju. Slažem se da je loš trenutak u kome se nalazimo, ali u nedelju imamo šansu da to promenimo - rekao je Zidan.\n- Tokom tri ili četiri meseca dobro smo radili i imali dobre rezultate. Sada, u poslednje tri utakmice imali smo remi i dva poraza, to je za nas teško. Moramo da budemo složniji i jači nego ikada i da nastavimo da radimo naporno kako bismo promenili dinamiku, a u nedelju imamo dobru šansu za to - naveo je Zidan.\n- Potrebno nam je da navijači veruju u nas i da se vrate u nedelju i podrže nas. Dali smo sve što smo mogli u poslednjih nekoliko utakmica i igrali dobro, uprkos lošim rezultatima. Ne možemo kontrolisati sve u fudbalu - naveo je Zidan.\n- Grešili smo, ali greške su deo fudbala. Jedino što možemo je da ih dobro analiziramo - dodao je on.\nBarselona ulazi u El Klasiko nizom od četiri prvenstvene pobede i remijem u Napulju u Ligi šampiona.\n- To će biti još jedna velika utakmica. Moramo da se oporavimo i da se dobro spremimo za nedelju - rekao je Zidan.


Bez problema u saobraćaju | Srpskacafe\nPonedjeljak, 22.07.2019., 06:50 Ponedjeljak, 22.07.2019., 08:05\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH saobraćaj se jutros odvija bez problema, a na graničnim prelazima zadržavanja su do 30 minuta, saopšteno je iz Auto-moto saveza Srpske.\nU toku je deminiranje na lokalitetima Deponija pijeska “Vijuš” i “Donji Klakar pet”, zbog čega dolazi do polučasovnih obustava saobraćaja na dionici magistralnog puta Brod-Šamac, u periodu od osam do 16 časova.\nZbog deminiranja terena na deminerskom radilištu “Klakari Donji osam, 13 i 14”, u opštini Brod dolazi do privremenih obustava saobraćaja na dionici magistralnog puta Brod-Odžak radnim danima od osam do 15 časova, u intervalima 30 minuta obustave i 10 minuta propuštanja saobraćaja.\nRežim odvijanja saobraćaja, zbog radova, izmijenjen je na dionici magistralnog puta Banjaluka (Rebrovac)-Čelinac i na dionici Čelinac-Kotor Varoš. Saobraćaj se odvija naizmjenično jednom trakom.\nZbog aktiviranih klizišta, jednom trakom, naizmjeničnim propuštanjem vozila, saobraćaj se odvija na regionalnim putevima Karanovac-Kneževo, u mjestu LJubačevo, Ukrina-Gornja Vijaka i Lopare (Mačkovac)-Čelić.


Jakovčić: Jačanje EU perspektive Zapadnog Balkana pod Bugarskim predsedavanjem - European Western Balkans\nJakovčić: Jačanje EU perspektive Zapadnog Balkana pod Bugarskim predsedavanjem\nAutor EWB 17. 01. 2018.\nIvan Jakovčić; Foto: Evropski parlament\nSTRAZBUR – Stavljanje evropske perspektive zemalja Zapadnog Balkana u fokus Bugarskog predsedanja Evropskom unijom izuzetno je važna i dobrodošla poruka, poručio je poslanik Evropskog parlamenta Ivan Jakovčić nakon predstavljanja prioriteta šestomesečnog bugarskog predsedavanja u EU.\nJakovčić veruje da će Bugarska tokom predsedavanja Unijom omogućiti rešavanje spora oko imena Makedonije ali i pomoći u rasvetljavanju tragičnog događaja na Kosovu.\nOčekujem i puni angažman Sofije u pružanju podrške onim snagama u Bosni i Hercegovini, Srbiji i Crnoj Gori koje žele da njihove zemlje što pre postanu punopravne članice EU, rekao je Jakovčić.\n“Prioritete šestomesečnog predsedavanja Evropskom unijom, koje je danas predstavila Bugarska, ocenjujem odličnim. Snažno podržavam nameru Sofije da nastavi posao koji je u području digitalne Unije tokom predsedavanja vodila Estonija. Posebno naglašavam ciljeve koje Bugarska ima u području politike pristupanja, migrantske krize i oko evropske perspektive zemalja Zapadnog Balkana”, kaže Jakovčić.\nBugarska želi da se sa svakom od zemalja u regionu dogovori jasan akcijski plan s konkretnim koracima koje trebaju učiniti kako bi ubrzale približavanje EU-u, navodi se u njegovom saopštenju.\n“Ističem pozitivnu reakciju čelnika Evropske komisije Junkera koji je napokon potvrdio važnost širenja Unije prema zapadnom Balkanu”, zaključio je on.\nIvan JakovčićZapadni Balkan\nJunker: Cilj je ulazak Zapadnog Balkana u EU\nPahor: Prioritet nove EK treba da bude proces proširenja Zapadnog Balkana\nEWB 17. 04. 2019.\nKurti: Vojska Kosova u saradnji sa Albanijom i Hrvatskom