Travnik/ Pronađena Droga, Uhapšeni Dileri... - Travnik.ba\nTravnik/ Pronađena droga, uhapšeni dileri…\nTokom protekla 24 sata na području Srednjobosanskog kantona prijavljeno je 6 krivičnih djela.\nDana 21.09.2020.godine u vremenu od 11,15 do 13,00 sati u ulici Grozdovi, općina Travnik, na osnovu naredbe Općinskog suda Travnik, policijski službenici Sektora kriminalističke policije MUP-a izvršili su pretres stana kojeg koriste S.K. rođen 1998.godine i S.D. rođen 1995.godine, obadvojica iz Travnika. Prilikom pretresa u stanu je pronađeno 40 paketića sa sadržajem bijele praškaste materije za koju se sumnja da je opojna droga speed, koja je bila spremna za prodaju na tržištu. Također, pronađena je digitalna vaga za precizno mjerenje, kao i drugi predmeti koji se mogu dovesti u vezu sa izvršenjem krivičnih djela iz oblasti zloupotrebe opojnih droga. U stanu su pored navedenih, zatečene još 3 osobe za koje se sumnja da su konzumenti navedenih materija.\nIstog dana, oko 17,25 sati u mjestu Kanare, općina Travnik, policijski službenici tima za borbu protiv zloupotreba opojnih droga PU Travnik izvršili su kontrolu osobe A.S. rođen 1980.godine iz Travnika. Tom prilikom isti je dobrovoljno predao određenu količinu materije za koju se sumnja da je opojna droga cannabis. U nastavku aktivnosti, na adresi stanovanja navedenog u mjestu Vlahovići, općina Travnik, pronađeno je preko 160 sjemenki indijske konoplje, 2 pvc vrećice suhe zeljaste materije za koju se sumnja da je opojna droga cannabis, 4 stabljike indijske konoplje, kao i razni predmeti koji se mogu dovestu u vezu sa izvršenjem navedenih krivičnih djela.\nU saradnji sa nadležnim tužilaštvom, osumnjičeni su lišeni slobode i protiv njih slijedi podnošenje Izvještaja o počinjenom krivičnom djelu „Neovlaštena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.“\nEvidentirano je 10 saobraćajnih nezgoda u kojima je 6 osoba zadobilo lakše tjelesne povrede.\nZbog različitih prekršaja iz oblasti saobraćaja uručena su ukupno 304 prekršajna naloga, od kojih je 211 naloga uručeno zbog prekršaja prekoračenja dozvoljene brzine, koji su evidentirani mobilnim i fiksnim radarima.\nIz saobraćaja je zbog upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola ili bez položenog vozačkog ispita isključeno 6 vozača, od kojih su 2 vozača zadržana u policijskim stanicama do otriježnjenja zbog prisustva alkohola u organizmu preko 1,5 promila.\nZbog neregistrovanosti ili tehničke neispravnosti iz saobraćaja je isključeno 5 vozila.\nPreminuo Vinko Jurčević\nTužna srca javljamo cjelokupnoj rodbini, prijateljima i znancima žalosnu...\nPrva kulturno-zabavna i sportska manifestacija „Dani dijaspore“ bit će održana u periodu od 31.07. do 07.08.2022. godine u Travniku. Manifestacija Dani dijaspore se održava u...\nKorupciju od sada moguće prijaviti na području svih mjesnih zajednica općine Travnik\nU okviru projekta Travnik – grad nulte tolerancije na korupciju, koji je podržala Ambasada SAD u BiH,Centar za edukaciju mladih i Općina Travnik (Tim...\nTravnik/ U 34 mjesne zajednice sandučići za prijavu koruptivnih radnji\nU okviru projekta "Travnik - grad nulte tolerancije na korupciju" koji je podržala Ambasada SAD u BiH, Centar za edukaciju mladih i Općina Travnik...\nTravnik je grad nobelovca i 77 vezira\nŠta vidjeti u Travniku?\nSead Smajiš rame uz rame sa poznatim estradnim ličnostima\nRusmir Agačević/ IN MEMORIAM – MILAN FILIPOVIĆ MACOLA


Đinping: Hvala Vučiću, duboko me je dirnulo... - ebart\nĐinping: Hvala Vučiću, duboko me je dirnulo...\n29. Jun 2016. godine\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je pismo zahvalnosti predsednika Narodne Republike Kine Si Đinpinga.\nU pismu se ističe da je postignut širok konsenzus o podizanju sveobuhvatnosti i strategije kinesko-srpskih odnosa, i da je otvorena nova istorijska stranica razvoja odnosa između dve zemlje.


Investicije /Međunarodni Aerodrom Tuzla od maja u novoj zgradi / Radio Sarajevo\nFoto: RTV Slon/Nova zgrada Međunarodnog aerodroma Tuzla\n10. 02. 2019. u 15:41:00 Radiosarajevo.ba\nSvi građevinski radovi na izgradnji nove i potpuno savremene zgrade Međunarodnog aerodroma Tuzla privedenodi su kraju.\nOno što sada slijedi je uređenje enterijera i eksterijera.\n"Ulazimo u fazu dva unutrašnjeg uređenja enterijera našeg terminala. Nadam se, u odnosu na tendersku i zakonsku proceduru da ćemo te radove završiti oko aprila kako bismo zvanično otvorenje zgrade Aerodroma mogli imati krajem aprila ili početkom maja", kaže Rifet Karasalihović, direktor Aerodroma Tuzla, prenosi RTV Slon.\n"Mislim da ćemo u toku ovog mjeseca februara dobiti i upotrebnu dozvolu od nadležnih organa kako bismo taj naš projekat pustili u funkciju. Imperativ nam je da to završimo do početka aprila i bit ćemo u situaciju da kvalitetno snabdijevamo, sve avio-kompanije gorivom", navodi on.\nTender koji potvrđuje da će i u taj segment nove aerodromske zgrade biti uložena značajna finansijska sredstva odnosno više od 1,3 miliona KM završen je 7. februara.\nTim novcem bit će izgrađena i nova kanalizaciona mreža koja će sada imati i uređaj za prečišćavanje otpadnih voda. Međutim, iako se raduju novoj zgradi, u Aerodromu Tuzla vjeruju kako će i ona, vrlo brzo, biti mala.\nTagovi: Međunarodni aerodrom Tuzla investicije transport\nUlaganja / Višemilionski projekt za kargo saobraćaj na tuzlanskom aerodromu


Misije ka zaboravljenim planetama\nOčekuje se da će krajem avgusta 2011. godine kockasta svemirska sonda nazvana "Dawn" ući u orbitu oko jednog od najnepravednije zapostavljenijih i previđenih objekata u solarnom sistemu, ogromnom jajastom asteroidu poznatom pod imenom Vesta. Nakon 10 meseci podrobnog snimanja i merenja, Dawn će upaliti motore i krenuti ka Ceresu, najvećem asteroidu u čitavom sistemu. Ceres je toliko veliki, da se nalazi na spisku patuljastih planeta, zajedno sa Plutonom, opravdavajući svoj status ulogom planetne karike koja nedostaje.\nVesta i Ceres predstavljaju najeminentnije članove asteroidnog pojasa, izgubljene zbirke šljunka i kamenja preostalog iz vremena nastanka Sunčevog sistema. Za istraživače su interesantni jer za njih predstavljaju svojevrsne vremenske kapsule. Po rečima prof. Chrisa T. Russella, istraživačkog direktora misije Dawn, "ta dva tela predstavljaju svojevrsne graditeljske opeke." U jednom periodu, slični asteroidi su se "spajali i stvarali planete. Bili su potrebni milioni Vestâ i Ceresâ da bi se stvorila Zemlja. Želimo da dokučimo u čemu je razlika između tih građevinskih opeka, i na koji način su učestvovali u stvaranju planeta. I Vesta i Ceres predstavljaju bitnu kariku u istoriji solarnog sistema."......\nProjekat HOTOL je postavio svoje temelje 1982. godine, kada je jedan iskusni engleski raketni inženjer po imenu Alan Bond (1944) počeo da istražuje novu vrstu (air–breathing) raketnog motora. Patentiran 1983. godine, Bondov koncept motora je trebalo da premosti poslednju prepreku koja je stajala ka realizaciji SSTO letilica. .......\nRezultati glasanja na dan 22.05.2008.\nMisije ka zaboravljenim planetama (118) 61%\nBritanski šatl: HOTOL i "Skylon" (77) 39%\nPročitajte druge izabrane priče\n*** Zdravstveni bilten Zemlje\n*** Empire State Building


Paljenjem badnjaka u niškim crkvama vernici proslavili Badnje veče\nU prisustvu velikog broja vernika, u Sabornoj, Pantelejskoj i crkvi Svetog cara Konstantina i carice Jelene osvećeni su i upaljeni badnjaci, što je simbol radosti rođenja. Ove godine u niškim hramovima nije organizovano lomljenje česnice iz epidemioloških razloga.\nNema lepšeg ni veličanstvenijeg događaja za sve hrišćane od Božića izjavio je večeras otac Branko Cincarević starešina Sabornog hrama.\n„Rođenje bogomladenca Hrista koji je promenio svet, vreme i prostor je veličanstven događaj. Mi i naše godine brojimo od datuma rođenja Hristovog. Zato je danas blagosloveni dan, dan koji priziva sve nas i uči nas istini“, kaže otac Cincarević.\n„Večeras u svojim domovima upalite Vitlajemski plamen da srca vaša zagreje da nas sve oslobodi, da nam snage da, da u ovim vremenima iskušenja koja su nas zadesila opstajemo i ostajemo kao ljudi i kao narod božji. Po rečima našeg patrijarha Pavla koji je tražio od nas da budemo ljudi i da tako slaveći ime gospodnje gledamo u nebo, jer čovek nije ništa drugo nego čelovjek. Čelom gleda u večnost. Srećan praznik, Hristos se rodi“, poručuje Cincarević.\nDogorevanje badnjaka simbol je rastanka sa starim verovanjima i prihvatanje nove svetlosti koja dolazi sa verom u novorođenog Hrista.\nNa dan Božića 7. januara sveta arhijerejska liturgija biće služena od 8 sati u crkvi Svetog cara Konstantina i carice Jelene, od 8.30 sati u crkvi Svete Petke i od 9 sati u Sabornoj crkvi.\nI u ostalim hramovima služiće se liturgije do subote 9. januara.\nPrethodni tekstVera i Đorđe prve niške bebe u 2021. godini\nSledeći tekstObičaji za Božić u Srbiji i u drugim zemljama


5 zvezda koje su zamalo završile u Marvelovom filmskom univerzumu | CityMagazine\n5 zvezda koje su zamalo završile u Marvelovom filmskom univerzumu\nSpecijalni efekti, spektakularne akcione scene i zabavni dijalozi nisu jedino zbog čega Marvelovi superherojski filmovi obaraju rekorde gledanosti. Mnogi ljudi se odlučuju za odlazak u bioskop kako bi na velikom ekranu videli svoje omiljene holivudske zvezde koje su bile deo ovih filmova kao što su Semjuel L. Džekson, Robert Dauni Džunior, Skarlet Johanson i Kris Hemsvort. Ovoj grupi se od skora pridružila i Oskarovka Bri Larson čiji film „Kapetan Marvel“ otvara superherojsku sezonu u novoj godini.\nJasno je da su svi oni imali višestruke koristi od pojavljivanja u Marvelovom filmskom univerzumu. Popularnost im je još više skočila, a svakako i račun u banci nije loše prošao.\nPostoje, međutim, mnoge zvezde koji nisu imale ovu sreću, bilo zbog činjenica da se period snimanja filmova nije uklopio u njihov raspored ili zato što su u poslednjem trenutku studio odlučio za neke druge glumce. Danas ćemo vam otkriti 5 holivudskih zvezda kojima je malo falilo da postanu Marvelovi superheroji.\n1. Emili Blant\nEmili Blant u filmu „Tiho mesto“\nTeško je zamisliti bilo kog drugog osim Skarlet Johanson u ulozi Crne udovice, ali malo je falilo da Emili Blant završi u prepoznatljivom jednodelnom kostimu ove popularne junakinje. Na kraju je producenti ipak nisu izabrali za tu rolu. Kasnije su joj ponudili da bude Pegi Karter u filmu Kapetan Amerika: Prvi osvetnik, ali zbog drugih obaveza glumice od toga nije bilo ništa. Ipak, Emili, koja je u međuvremenu bila zvezda hitova kao što su Tiho mesto, Sikario i Povratak Meri Popins, kaže da joj je drago što nije dobila uloge u Marvelovim filmovima jer je to omugućilo da budeo deo mnogih drugih zanimljivih projekata.\n2. Džozef Gordon-Levit\nDžozef Gordon-Levit u filmu „Grad greha 2: Ubistva vredna“\nPre nego što je dobio poziv od Marvel studija da glumi Pitera Kvila u Čuvarima galaksije, Džozef Gordon-Levit je već iza sebe imao ulogu u jednom superherojskom filmu. Bila je to rola u filmu Uspon mračnog viteza, poslednjem delu trilogije o Betmenu reditelja Kristofera Nolana. Džozef očigledno nije želeo da izda DC filmski univerzum pa je ovu ponudu glatko odbio i umesto nje izabrao da glumi u filmu Grad greha 2: Ubistva vredna.\n3. Dejvid Duhovni\nDejvid Duhovni u seriji „Kalifornikacija“\nZvezdi serija Dosije X i Kalifornikacija je malo falilo da bude filmski Neverovatni Halk, ali je na kraju studio ipak izabrao Edvarda Nortona. Kao što je poznato, on nije dugo trajao u ovoj ulozi pa je rola Brusa Benera ubrzo završila u krilu Marka Rafala. Zanimljivo je da njih dvojica nisu jedini koji su igrali ovog superheroja u novom milenijumu. Prvi je bio Erik Bana koji je bio zvezda filma Halk 2003. godine.\n4. Džejson Momoa\nDžejson Momoa u filmu „Akvamen“\nU intervjuu za Entertainment Weekly prošle godine, Džejson Momoa je rekao da se svojevremeno sastao sa Entonijem i Džoom Rusoom, rediteljima četiri ostvarenja iz Marvelovog filmskog univerzumu, u vezi potencijalne uloge u jednom od njihovih budućih filmova. Još uvek nije otkriveno koga je tačno Džejson trebalo da glumi, ali se najverovatnije radilo o negativcu. Sada kada je postao filmski Akvamen, šanse za to su ravne nuli.\n5. Hoakin Finiks\nHoakin Finiks u filmu „Gladijator“\nHoakin Finiks je bio igri za ulogu Dr. Strendža, međutim, producenti filma o ovom čarobnjaku su smatrali da je Benedikt Kamberbeč bolji izbor. Hoakin nije imao problem sa njihovom odlukom i izjavio je da je verovatno dobro što nije obukao superherojsko odelo jer je bi ga to sprečilo da se pojavi u nekim drugim po njemu vrednijim filmovima.\nAmazon sprema seriju „Gospodar prstenova“\nNajbolji filmski kadrovi Kventina Tarantina\nNetflix otkupio prava na „Sto godina samoće“\nLeteći bodeži u borbi za Badlands emily blunt · holivudske zvezde · jason momoa · marvel\nIdris Elba o Džejmsu Bondu: Ne želim uloge koje me „definišu“


Genske, imunohistokemijske i morfološke značajke podgrupa difuznog B-velikostaničnog limfoma | Repository of Faculty of Science\nGenetic, immunohistochemical and morphological features of subgroups in diffuse large B-cell lymphoma\nŽeljka Škunca (2013)\nŠkunca, �. (2013). Genske, imunohistokemijske i morfološke značajke podgrupa difuznog B-velikostaničnog limfoma (Doctoral thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:276956\nŠkunca, Željka. "Genske, imunohistokemijske i morfološke značajke podgrupa difuznog B-velikostaničnog limfoma." Doctoral thesis, University of Zagreb, Faculty of Science, 2013. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:276956\nŠkunca, �. (2013). 'Genske, imunohistokemijske i morfološke značajke podgrupa difuznog B-velikostaničnog limfoma', Doctoral thesis, University of Zagreb, Faculty of Science, accessed 25 August 2019, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:276956\nŠkunca �. Genske, imunohistokemijske i morfološke značajke podgrupa difuznog B-velikostaničnog limfoma [Doctoral thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Science; 2013 [cited 2019 August 25] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:276956\n�. Škunca, "Genske, imunohistokemijske i morfološke značajke podgrupa difuznog B-velikostaničnog limfoma", Doctoral thesis, University of Zagreb, Faculty of Science, Zagreb, 2013. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:276956\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:276956\nTitle Genske, imunohistokemijske i morfološke značajke podgrupa difuznog B-velikostaničnog limfoma\nTitle (english) Genetic, immunohistochemical and morphological features of subgroups in diffuse large B-cell lymphoma\nAuthor Željka Škunca\nCommittee member Nada Lang (član povjerenstva)\nCreated on 2017-05-19 12:14:17


source.ba | Adnan Ćatić će u narednih nekoliko mjeseci boraviti u BiH sa svojom porodicom\nFelix Sturm, u našoj zemlji poznatiji kao Adnan Ćatić, u subotu u poslijepodnevnim satima stiže u Sarajevo.\nĆatić bi navodno nekoliko mjeseci sa svojom porodicom trebao boraviti u našoj zemlji. Ćatić je nakon svoje nedavne borbe izjavio kako bi volio da svoju posljednju borbu organizuje pod zastavom BiH, i to u Sarajevu.\nPodsjećanja radi, Ćatić je u februaru u Oberhausenu pobijedio Fjodora Chudinova i po peti put osvojio naslov svjetskog prvaka po WBA verziji u srednjoj kategoriji.\nTagovi: Adnan Catic


Veležova perjanica konačno zabila u Premijer ligi: "Naježio sam se kada sam čuo himnu Bosne..." - SportSport.ba\n27.10.21. 13:11 12\nVeležova perjanica konačno zabila u Premijer ligi: "Naježio sam se kada sam čuo himnu Bosne..."\nSlaviša Radović govorio za SportSport.ba\nU fudbalu postoje pozicije gdje je ponuda toliko bogata da je teško odlučiti kojeg igrača izabrati, posebno se to odnosi na ofanzivni dio tima. Međutim, isto tako ima pozicija s kojim treneri muče muku te su primorani da traže prijelazna rješenja.\n05.10.21. 20:51 Intervju A. Čaušević\nGeneralno mišljenje je kako je pozicija lijevog beka najosjetljivija i da je teško pronaći dobrog ljevaka koji podjednako kvalitetno može odgovoriti na obje strane terena. S tim problema nema mostarski Velež gdje je lijeva strana rezervisana za Slavišu Radovića.\nRođeni su u utakmicu protiv Posušja ušli sa nizom od šest mečeva bez pobjede, ali je na Mokrom docu upisan trijumf sa 2:4 za mir u kući poslije turbulentnog perioda u i oko mostarskog kluba.\n"Mi smo tu da se bavimo onim što se dešava na terenu. Sigurno nam puno znači pobjeda jer smo uvezali nekoliko loših rezultata. Ekipi je trebala samo jedna pobjeda da izađemo iz krize. I nadam se da se to desiti. U srijedu nas čeka novi izazov i nadam se da ćemo se plasirati u osminu finala Kupa BiH i da ćemo u prvenstvu nastaviti onako kako najbolje znamo", govori Radović na početku razgovora za SportSport.ba.\nRadović je protiv Posušja konačno i postigao svoj prvi gol u Premijer ligi. Prvijenac je stigao nakon odigranih 120 utakmica.\n"Bitna je pobjeda, ali svakako da mi je drago kada postignem gol. Kao i pogodak Elfsborgu, tako sam i ovaj gol posvetio svom sinu Luki. Navijači Posušja su mislili da ih provociram, ali ja sam išao ka centralnoj kameri da pokažem slovo L svojoj porodici koja je gledala utakmicu."\nOdlično je potegnuo lijevom nogom sa oko 25 metara te postigao jedan od najboljih golova u ligi ove sezone.\n"Poslije tog gola komentar Harisa Ovčine je glasio da mi je lopta prošla preko noge, ali Haris je odlično upoznat da znam takve golove postići i na treningu", kroz smijeh govori sjajni lijevi bek.\nSupruga je rođena u Njemačkoj, ali je porijeklom iz Bosne i Hercegovine. Radović nam je otkrio da je i on dobio njemačke papire.\n"Kad su oni gore svaki dan se čujemo preko video poziva, eto hvala Bogu sada stižu ovdje u Mostar pa ćemo biti zajedno do zime. Nekad i ja na kratko odem do Njemačke, pa oni dolaze ovdje. Slažemo se, tako nam je bilo i tokom veze. Sada je dosta lakše jer smo dosta više zajedno."\nU Veležu je duže od godinu dana. Za dolazak su presudile identične ambicije.\n"Kada sam dolazio razgovarao sam sa direktorom i trenerom. Pravila se ekipa za Evropu. Klupske ambicije su se poklopile sa mojim. Kada sam došao vidio sam da nisam pogriješio. Klub je dobro organizovan, od čistačice do predsjednika. Veoma sam zadovoljan."\n"Mogu biti zadovoljan svojim igrama do povrede protiv Slobode u Tuzli. Poslije toga sam imao malih problema, ali sve to je sastavni dio fudbala. Ne može se bez povrede. Poslije toga sam igrao malo lošije. Pratili su me i neki pehovi. Digao sam se. Znam koliko mogu i bitno je da na terenu uvijek dam maksimum."\nPričati o Veležu bilo bi besmisleno, a da se ne spomenu navijači popularnih mostarskih Crvenih.\n"Navijači su stvarno odlični. Oduševio sam se u Elfsborgu. Mi smo dobili aplauze, a izlaze domaći igrači i slijede zvižduci. I kad je dobro i kad je loše navijači su tu. I kad podbacimo u nekim utakmicama Red Army dođe na trening i da nam podršku. Stvarno sam oduševljen."\nOno što krasi trenutnu ekipu Rođenih je zaista fantastična atmosfera među igračima. Velike zasluge za to pripadaju i treneru Feđi Dudiću.\n"I trener je dosta uticao na to. Bira igrače, zna koga kad dovodi i da je atmosfera jako bitna. I kada idemo na kafu ide nas više, uvijek se družimo. Mislim da dosta igrača u ranijim klubovima nije imala atmosferu kao što ima u Veležu. Neke smo utakmice vukli na atmosferu, skupimo se i dobro odradimo posao. Nema niko da iskače, svi smo kao jedan."\nPrije Veleža, Radović se nadao transfer u Njemačku, ali je na kraju ipak završio u mostarskom timu.\n"Počeo sam u Jedinstvu iz Malog Zvornika, to je moj matični klub. Onda sam sa juniorima i kadetima Drine iz Zvornika igrao omladinsku Premijer ligu. Nakon toga sam nastavio školovanje u Beogradu. Igrao sam za prvi tim Drine, poslije toga slijedi transfer u Vojvodinu. Bio sam dio ekipe koja je pobijedila 0:4 u gostima Sampdoriju 2015. godine. Nakon toga sam pola godine proveo u Olimpiku, igrao sam zatim u Voždvocu gdje sam se povrijedio, zatim slijedi transfer u Radnik."\n"Pojava koronavirusa je dosta uticala na moju karijeru. Na polusezonu sam imao šest ili sedam asistencija, kada je stigao prekid. Dobro sam kotirao jer je danas malo dobrih lijevih bekova. Očekivao sam neki transfer u inostanstvo. Dosta sam čekao. Probao sam da završim transfer u 2. Bundesligu, ali nisam uspio. Počela je sezona, bio sam u treneru non-stop sa trenerom Dudićem i rekao sam da ako se budem vraćao u BiH to će biti Velež."\nUpravo je u hercegovačkom velikanu doživio svoj najljepši i najteži trenutak u karijeri.\n"U Veležu sam godinu. Tu su mi se desili najteži i najljepši trenutak. Nakon mog povratka poslije povrede bili su ti penali protiv Borca i Tuzla Cityja, diskutabilno je da li su bili ili ne. Bilo mi je mnogo teško poslije toga. Nakon tog sam pao psihički. Pričao sam dosta s trenerom. Kada pobijediš najbolji si, kada odigraš jednu loše onda si najgori. Dosta mi je navijača pisalo i davalo podršku, ali bilo je i negativnih komentara."\n"Taj gol Elfsborgu u kvalifikacijama za Konferencijsku ligu će mi ostati zauvijek u sjećanju. Onaj osjećaj je bio izvanredan, još evropski meč. Niko nije ni očekivao da ćemo ostvariti pozitivan rezultat."\nNeizostavna tema bila su pitanja o stadionima u Premijer ligi, atmosferi na tribinama i najtežim protivnicima.\n"Naš najbolji stadion je trenutno Grbavica. I teren i infrastruktura. Lijepu nas veže uspomene za taj stadion. Igrali smo nedavno protiv Željezničara za 100. rođendan tog kluba. Atmosfera je stvarno bila odlična, ali moram reći i da je na stadionu Veleža atmosfer super. Vidjelo se to na utakmici protiv Borca. Prvi put za vrijeme pandemije stadion je bio pun, počela se pjevati himna Bosne, stvarno sam se tada naježio."\n"Dok sam igrao u Radniku najteže mi je bilo protiv Miloša Filipovića. On je tada izvanredno igrao u Zrinjskom. Sada je to Fanimo. Dosta je brz i jako nezgodan."\nKada je u pitanju budućnost već je odredio sebi ciljeve i nada se će ih uspjeti ostvariti.\n"Imam ciljeve i ako me zdravlje posluži mislim da ću ih realizovati. Imam 28 godina i mislim da mogu još dosta igrati kvalitetno. Nadam se da ću ostati u fudbalu i oko fudbala", kazao je Radović na kraju razgovora za SportSport.ba.\nNadam se da se vraca u staru formu.\nstarmac 07.10.21. 08:24\nSve najbolje Slavisa.Moras malo usavrsiti i slobodnjake,ovo do sada sto si izvodio je bilo jako slabo,posto imas dobru ljevicu ako malo jos usavrsis sut mogo bi biti i dobar izvodjac slobodnjaka.Sve najbolje u daljnjoj karijeri u dresu nasih Rodjenih\nrodjak 06.10.21. 14:49\nPosluso te ;)\nFG70 06.10.21. 22:03\nOdličan igrač, uvijek srce na terenu, sve najbolje želim u životu i karijeri.\nuser1618812033 06.10.21. 00:52\nSve najljepše Slaviša\nReddevilsh 05.10.21. 23:28\nLave od srca ti želim sve najbolje\nDefensor81 05.10.21. 23:16\nMajstore jos jedan isti i komsinicama,imas top u ljevici,samo pucaj\nvelez mo 05.10.21. 23:55\nNeka te sreca i zdravlje prati slavisa! Dobar si ti djecak na i van terena. Vjeruj u dobro i dobro ce ti se vratiti. MUSVDG\nFG70 05.10.21. 22:01\nSamo naprijed Slavisa i puno dobrig asistencija i golova! ♡vfc♡\nZaccheroni 05.10.21. 21:51\n05.10.21. 17:08 45


Izvor: J: Kerbler; Večernje Novosti\nsubota, 23. septembar 2017. | 17:37\nZAGREB - Udruženja hrvatskih ratnih veterana insistiraju da u tekstu novog zakona o braniteljima ostane formulacija o "oružanoj agresiji koju su izvršile Srbija, Crna Gora, JNA i paravojne jedinice iz BiH", bez obzira na žestoke reakcije iz Beograda o kojima je u Njujorku govorio i predsednik Aleksandar Vučić. U predlogu zakona spominje se, među agresorima, i "veliki broj pripadnika srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj"! Za njih se kaže da su bili "organizovani i predvođeni velikosrpskom politikom".\nPredlagači zakona, branitelji, tvrde da u tim formulacijama nema ništa spornog i da za njih nije prihvatljiva teza da je posredi bio građanski rat u Hrvatskoj.\n- Za nas uopšte nisu sporne formulacije koje su zasmetale Srbiji i insistiraćemo da ostanu u zakonu. Sve drugo predstavljalo bi falsifikovanje istorije - rekli su nam predstavnici nekoliko udruženja na pitanje hoće li se tražiti izmene teksta zakona. - Zakon se piše u Hrvatskoj i oko toga za nas branitelje nema dileme, jer je nama najvažnije da svi bivši branitelji dobiju prava koja će im omogućiti lakši život i suočavanje sa zdravstvenim posledicama koje su nastale učešćem u ratovima.\nPredsednik SDSS i Srpskog narodnog veća Milorad Pupovac kaže da za Srbe u Hrvatskoj predloženi zakon nije prihvatljiv, dodajući da postoje nastojanja da se ozakone propagandne poruke iz ratova devedesetih godina, prema Srbiji, ali i BiH i Crnoj Gori. To, ocenjuje, nije dobro za međusobne odnose.\nPredstavnici hrvatskih političkih stranaka, posle Vučićevih upozorenja, ćute i ne žele ništa da komentarišu. Podsećaju samo da je saborski odbor za ratne veterane jednoglasno podržao zakon i da niko nije imao primedbe na formulacije o "agresiji na Hrvatsku".\nViše od godine dana radilo se na pripremi predloga zakona koji je sada u parlamentarnoj proceduri, a branitelji traže da postane i ustavni zakon. Zakon bi trebalo da reguliše prava 505.649 branitelja, a spremaju se mnoge promene koje treba da poboljšaju finansijske uslove bivših branitelja i njihovih porodica.\nPostoji želja hrvatske strane da se predsednik Vučić u Zagrebu, kada bude dogovoren datum zvanične posete, susretne s predstavnicima udruženja branitelja.\nPUPOVAC: OPASAN REFERENDUM\nMilorad Pupovac ocenjuje da je inicijativa o održavanju referenduma o ljudskim i manjinskim pravima veoma opasan projekat u zemlji u kojoj još postoji antimanjinski sentiment i u kojoj se krše manjinska prava. U razgovoru za zagrebački "Večernji list" kaže da je inicijativa bivšeg predsednika Hrvatske stranke prava Ante Đapića i predsednice udruženja "U ime obitelji" Željke Markić, kojom se želi ukinuti način izbora predstavnika nacionalnih manjina u Hrvatski sabor, zapravo "antisrpska i antimanjinska".


Baždar iz Partizana i Kahvić iz Zvezde među 60 najvećih talenata sveta | Sport | Fudbal\n8. decembar, 05:03\nKAKVO PRIZNANJE! IGRAČI PARTIZANA I ZVEZDE MEĐU 60 NAJVEĆIH TALENATA: Samed i Saša su budućnost SVETSKOG fudbala! 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nRenomirani britanski list "Gardijan" objavio je novu tradicionalnu listu najvećih fudbalskih talenata, a na njoj su i igrači iz dva najveća srpska kluba.\nIzvor: MN Press/YouTube/Sport Klub/Printscreen\nOni su nova budućnost svetskog fudbala, a među njima su i fudbaleri Partizana i Crvene zvezde! Britanski "Gardijan" je i ove godine objavio listu 60 najvećih talenata sa svih meridijana, a tinejdžeri iz dva najveća srpska kluba su pronašli svoje mesto.\nRadi se o igračima rođenim 2004. godine, a na renomiranoj listi su napadač Partizana Samed Baždar i velika nada Crvene zvezde Aleksandar Kahvić!\n"Gardijan" je sedmu godinu zaredom objavio spisak 60 profila igrača od kojih se najviše očekuje, a sada je red na generaciju 2004.\nNa listi se nalaze već neka poznata imena poput Gavija iz Barselone, Turčin Emre Demir kojeg je katalonski klub već "kaparisao", ali i dvojica igrača iz domaćih klubova.\nBaždar je ofanzivac Partizana rođen 31. januara 2004. godine, a evo kako ga je "Gardijan" opisao:\n"On je postizao golove na neverovatnom nivou od više od jednog gola po utakmici i vrlo brzo je postao deo prvog tima, gde je debitovao u maju. Da li će Baždar ostati klasičan napadač ili će igrati iza špica, ostaje da se vidi, jer ima veštine za obe uloge - brzinu, ubrzanje, dribling i, očigledno, odličnu završnicu, ali i dobru viziju igre. On voli da se vraća dublje u sredinu, koristi obe noge i vrlo je inteligentan u svojim kretnjama bez lopte. Njegova marljivost na terenu znači i da je dobar u presingu. Ovaj mladić jednostavno kao da ima sve u svojoj igri", glasio je opis Partizanovog talenta.\nHet-trik Baždara protiv Teleoptika\nAleksandar Saša Kahvić, sa druge strane, privukao je pažnju prošlog leta, kada je bio pozajmljen iz Zvezde mladom timu Grafičara, kada je na debiju čak osam puta tresao mrežu u pobedi 11:0 protiv Mačve.\n"Ovaj 192 centimetra visoki napadač mari samo za golove. Da, možda je nešto do njegove sjajne fizičke građe, ali on definitivno nije samo to. Kahvić je privukao pažnju kada je u prvom meču za tim Grafičara do 17 godina postigao osam golova. Nastavio je da impresionira u omladinskom timu Crvene zvezde, čekajući svoju šansu za ulazak u prvi tim", stoji u objašnjenju "Gardijana" o kvalitetima Kahvića.\nMeđu 60 najvećih talenata je i jedan Hrvat, Marko Brkljača iz Hajduka iz Splita, Bugarin Nikola Iliev iz Intera, kao i Dašmir Elezi, igrač makedonske Škendije.\nNext Generation 2021: Get the lowdown on 60 of the best young talents in world football. By@m_christensonhttps://t.co/Rqnvu1koFW\n— Guardian sport (@guardian_sport)October 7, 2021\nDINAMO PRODA IGRAČA ZA 15 MILIONA, A ZVEZDA ZA PET: Terzić zavidi Hrvatima - Oni su DRUGI na svetu, a šta mi slavimo?\nBIO JE TRENER PARTIZANA, A SAD JE OSTAVIO 27 GODINA MLAĐU: Legenda se PETI put razvela, sa njom ima i dete! (FOTO)\nfk partizan FK Crvena Zvezda Samed Baždar Aleksandar Kahvić gardijan talenti


Projekcija dokumentarnog filma "Barbarska metoda" u Omladinskom centru - Glas Zaječara\nHome Društvo Kultura Projekcija dokumentarnog filma „Barbarska metoda“ u Omladinskom centru\nProjekcija dokumentarnog filma „Barbarska metoda“ u Omladinskom centru\nPočetak projekcije u Omladinskom centru je u 18sati, a ulaz je besplatan.\nPrethodni tekstStanje na putevima: Oprez zbog poledice u jutarnjim satima i odrona\nNaredni tekstDanas (15. januar) ističe rok za prijavu za učešće na POMAK transformeru\nMara Paunović i Vojin Trandafilović osvojili 1. i 2. nagradu na 29. Republičkom takmičenju iz solfeđa i teorije muzike


vazne-odluke-o-porodjaju | Trudnoća | Porođaj\nVažne odluke o porođaju 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n26.04.2012. / 08:02\nPre odlaska na porođaj važno je da znate o kojim stvarima odlučujete vi, a o kojima odlučuju zdravstveni radnici koji će vam pomagati u porođaju.\nStrahovi koje trudnica doživljava tokom trudnoće, a naročito pred sam porođaj, odluke lekara koje mora da prihvati, i briga njenih bližnjih da sve prođe u najboljem redu - može nekada da stvori osećaj kod žene da nema nikakvu kontrolu nad onim što joj se dešava. Žene kojima odgovara da svu odgovornost prebace na druge - medicinsko osoblje i članove porodice, lakše će se prepustiti. Ali, većina trudnica ima potrebu da „drži konce“ u svojim rukama.\nPorodilište mogu da biraju trudnice koje žive u većim gradovima, ili u njihovoj blizini. To je kod nas slučaj jedino u Beogradu, jer u manjim gradovima postoji samo po jedno. U Beogradu, žene mogu da biraju između dva veća: GAK u Višegradskoj i GAK "Narodni front", i tri manja - u KBC "Dr Dragiša Mišović", u Gradskoj bolnici, zapravo Bolnici za ginekologiju i akušerstvo KBC "Zvezdara" i u KBC "Zemun". Takođe, u Beogradu postoji i mogućnost\nGde je najbolje? Trudnice često pitaju gde je najbolje otići na porođaj, ali to je nemoguće reći. Od mnogo čega zavisi kakvo će da bude njhovo iskustvo i lični doživljaj. Većina žena se za naredni porođaj opredeljuje za isto, ali ima i onih koje odu u drugo porodilište. Drugi, i svaki naredni porođaj su uglavnom lakši (a time i lepši) - zbog fizioloških razloga, ali i zbog toga što je većina stvari poznata, strahovi su mnogo manji, ili ih uopšte nema.\nporođanja u privatnom porodilištu, tačnije u Specijalnoj ginekološkoj bolnici "Jevremova".\nUkoliko suprug želi da prisustvuje porođaju, to je sada moguće u svim porodilištima u Beogradu - uz odgovarajuću proceduru i novčanu nadoknadu. Želja da sve vreme bude sa bebom, takođe je kriterijum za izbor mesta gde će žena da se porodi. Ali, i specifičnosti kao što je porođaj u vodi - kod nas je to moguće u specijalnoj kadi, u kojoj porodilja provodi vreme dok se grlić ne otvori. To je izbor određenog broja žena - koje su, uglavnom, zadovoljne ovom varijantom porođaja.\nPrirodni porođaj Strah od porođaja Epidural Otac na porođaju Lekovi Ginekologija GAK Narodni front Ustanove Porodilišta


U Kini otkriveno ogromno nalazište nafte i plina | Energenti | Al Jazeera Balkans\nU Kini otkriveno ogromno nalazište nafte i plina\nNajveći kineski proizvođač i dobavljač nafte i plina otkrio je novo nalazište tih energenata na sjeverozapadu Kine.\nU velikom naftnom polju Qingcheng otkriveno je nalazište koje sadrži milijardu tona rezervi, navodi China National Petroleum CorporationEPA - Ilustracija\nKompanija China National Petroleum Corporation (CNPC), najveći kineski proizvođač i dobavljač nafte i plina, otkrila je novo nalazište tih energenata na sjeverozapadu Kine, koje sadrži rezerve veće od milijardu tona.\nDo značajnog otkrića došlo se istraživanjem izvorišta "bazena Ordos 7", pri čemu je utvrđeno da dokazane rezerve iznose 358 miliona tona, dok bi procijenjene rezerve mogle dostići 693 miliona tona, prenosi Tanjug.\n"To znači da je u velikom naftnom polju Qingcheng otkriveno nalazište koje sadrži milijardu tona rezervi", navodi se u saopćenju te kompanije.\nNa tom naftnom polju ove godine bit će proizvedeno 640.000 tona nafte, dok bi godišnja proizvodnja u bliskoj budućnosti trebala dostići tri miliona tona, izjavio je Li Luguang, potpredsjednik kompanije PetroChina, podružnice CNPC-ja.\nIz PetroChine je, također, saopćeno da je istraženo gotovo 740,9 milijardi m3 dokazanih rezervi plina u CNPC-jevim nalazištima Changning-Veyuan i Tayang u bazenu Sichuan, što znači da ukupne provjerene rezerve iznose 1.061 milijardu m3 u tom području.\nIzvoz iranske nafte: Peking između Washingtona i Teherana\nEIB će obustaviti pozajmice svima koji koriste fosilna goriva


CERAGEM TOPLOTNA MASAŽA - CENTAR ZA PRAVI TRETMAN\nOvi tretmani preko kičme deluju na mišiće, nerve, parasimpatički nervni sistem, srce, pluća, disanje, želudac, jetru, žuč, endokrini sistem, polne organe, bubrege, cirkulaciju krvi, cirkulaciju u mozgu, spavanje, stres, nervozu.\nCeragem toplotni tretman retman ima 5 prirodnih metoda delovanja\nZa decu 40-45 stepeni, a za odrasle 50-60 stepeni. Toplotom poboljšavamo cirkulaciju, ubrzavamo detoksikaciju, smanjujemo bol i jačamo imunitet.\nDUGI INFRACRVENI ZRACI\nDeo su sunčevog spektra, biogeni su zraci, deluju na naš organizam i stimulišu rast i razvoj ćelija (regenerišu tkiva), pomažu razgradnju štetnih materija u našem organizmu, pospešuju metabolizam, povećava se nivo kiseonika, pospešuju lučenje endorfina, prijaju našim kostima tako što ih jačaju.\nPostoji 12 različitih CERAGEM tretmana kičme.\nCeragem toplotnu masažu kičme kombinujemo i sa drugim tretmanima protiv bolova.


Beodom | Centralno podno grejanje na vodu niske temperature Rehau, hlađenje sa geotermalnom energijom, dimnjački sistem Schiedel\nKvalitet » Grejanje i hlađenje\nPošto su naše zgrade energetski efikasne, potreba za grejnim sistemom je znatno umanjena. Da bi dalje smanjili utrošak energije, koristimo obnovljivu energiju da bi obezbedili grejanje i hlađenje.\nU kombinaciji sa geotermalnom toplotnom pumpom, koristimo Rehau RAUTHERM sistem za podno grejanje na vodu niske temperature i za hlađenje. Toplotna pumpa može raditi u obrnutom modu za vreme leta i tako obezbediti hlađenje stanova. Dodatno, svaki stan je opremljen sa dimnjakom koji dozvoljava da se postavi komplementarno grejanje na peći na čvrsto gorivo.\nRehau RAUTHERM podno grejanje na vodu niske temperature\nNajbolji način da se distribuira toplota uz komfor i uštedu energije, jeste podno grejanje na vodu niske temperature. Kada je u kombinaciji sa toplotnom pumpom, to je idealna kombinacija koja maksimizira efikasnost i uštedu. 75% energije koja se koristi za ovaj sistem dolazi besplatno iz zemlje.\nRehau RAUTHERM sistem podnog grejanja i hlađenja (foto Beodom).\nSistem hlađenja (podno/fan-coil)\nJedna od velikih prednosti toplotne pumpe, pored uštede na grejanju, jeste mogućnost obrnutog režima rada u leto za obezbeđivanje hlađenja. Isti sistem cevi podnog grejanja se može leti iskoristiti za hlađenje. Podno hlađenje je pažljivo regulisano da bi se izbegla kondenzacija. Najbolje je koristiti granitne ili keramičke pločice na podu jer podno hlađenje nije kompatibilno sa drvenim parketom ili laminatom.\nDodatno podnom hlađenju, koristimo hlađenje sa fan coil uređajima. Hladna voda koja dolazi iz toplotne pumpe cirkuliše unutar fan coil uređaja koji sa ventilatorom duva hladan vazduh po prostoriji. Hlađenje sa fan-coil uređajima može biti korišćeno kao ekskluzivno rešenje (kao zamena za podno hlađenje) ili kao komplementarna varijanta podnom hlađenju. U svakom slučaju, bezbedno otklanja vlažnost vazduha u prostoriji kondenzujući je u fan coilu.\nKeramički dimnjački sistem Schiedel\nDimnjaci su urađeni od Schiedel dimnjačkog sistema, lidera u Evropi za keramičke dimnjake.\nSchiedel SR Sistem (izvor Schiedel).\nKada su dimnjaci predviđeni samo kao dodatna varijanta za grejanje, koristimo Schiedel SR sistem.\nSchiedel SR Sistem u toku instalacije u Amadeu, zajedno sa Schiedel ventilacionim elementima (foto Beodom).


Foto: N.N. | Počelo proširivanje Ulice Vida Simurdžića u naselju Lauš\nN.N. 29.11.2019 12:52\nBANJALUKA - Počelo je proširenje Ulice Vida Simurdžića u Banjaluci koje se izvodi u okviru izgradnje nove saobraćajnice vrijedne 2,7 miliona KM, a koja će preko nekadašnjeg "Voćnjaka" povezati naselja Lauš i Paprikovac, saopšteno je iz Gradske uprave.\nIz gradskog Odjeljenja za saobraćaj i puteve navode da će ova ulica predstavljati spoj nove saobraćajnice na Laušu zbog čega je nepohodno proširiti je od Sanske ulice pa do "Voćnjaka", a u toku je izgradnja potpornih zidova na lokaciji u blizini pravoslavne crkve na Laušu.\n"Osim što će ova saobraćajnica biti proširena, biće izgrađene obostrane pješačke staze, kanalizacija i vodovod", najavili su iz Odjeljenja.\nPrema informacijama iz preduzeća "Niskogradnja" iz Laktaša, koje gradi novu poveznicu naselja Lauš i Paprikovac, u toku su pripreme za probijanje šipova budućeg vijadukta koji se gradi od Ulice Jovana Raškovića u naselju Paprikovac, prema "Voćnjaku".\nPrema projektu, predviđena je izgradnja saobraćajnice u dužini od 800 metara, sa 80 metara dugim vijaduktom, koja će spojiti naselja Paprikovac i Lauš od crkve, preko "Voćnjaka" do Ulice Jovana Raškovića na Paprikovcu, gdje će biti izgrađena nova raskrsnica sa Zelengorskom ulicom.\nUslovi za izgradnju ove izuzetno važne saobraćajnice stvoreni su nakon što se grad Banjaluka nakon višegodišnjeg sudskog spora upisao u zemljišne knjige kao vlasnik nekadašnjeg "Voćnjaka", uz osigurana sredstva za izgradnju koje je obezbijedila Vlada Republike Srpske.


Novi napad Begića i PDP-a na ATV: Slijede prijave\nNove uvrede i prozivanja\nPosljednjih dana novinari i snimatelji ATV-a izloženi su najgnusnijim uvredama i prozivkama PDP-a, konkretno odbornika ove stranke Ivana Begića, koji je po svemu sudeći osokoljen nastupima Draška Stanivukovića.\nDanas je, nakon što je prekinuo konferenciju za novinare odbornika skupšinske većine, Alternativnu televiziju i samim tim sve njene uposlenike nazvao "umobolnicima", samo zato što mu se ne dopada naše izvještavanje, odnosno uređivačka politika. Ovaj put, osim upozorenja, da ni Ivan Begić, ni Draško Stanivuković, nemaju pravo da vrijeđaju naše novinare ili im prijete, preduzećemo sve potrebne zakonske mjere da zaštitimo, prije svega bezbjednost svojih ljudi, njihovih porodica, kao i integritet kuće u kojoj radimo.\nNovinari imaju pravo da ukazuju na loše pojave, iznoseći argumente, a ukoliko neko smatra da krše zakon ili koje druge, pa i moralne propise, ima mogućnost da posegne za pravnim lijekom.\nIvan Begić i Draško Stanivuković, očigledno smatraju, da su i iznad zakona pa uzimaju sebi za pravo da se bahato ponašaju prema našim ekipama, dobacuju i vrijeđaju. Novinari, niti bilo ko na Alternativnoj televiziji na taj se prizemni nivo nema namjeru spuštati i ovim putem tražimo od rukovodstva Partije demokratskog progresa da se ogradi od sramnih istupa svojih članova Ivana Begića i Draška Stanivukovića.\nAlternativna televizija nastavlja da radi svoj posao bez obzira na opstrukcije, prijetnje i teške pritiske.


Arcadia T5 Plant Pro | Akva svet\nПочетнаAkvarijumi i RasvetaRasvetaSijaliceArcadia T5 Plant Pro\nArcadia Plant Pro je neonska sijalica vrhunskog kvaliteta specijalno projektovana da kombinuje crvene i plave spektralne vrhove kakve ima Original Tropical sijalica za podršku fotosinteze biljaka uz jaču izlaznu svetlost kakvu ima Freshwater sijalica. Rezultat je sijalica koja je primetno svetlija od Original Tropical sijalice, što je čini idealnim za zahtevne biljne vrste.\n* Idealana za gajenje zahtevnijih akvarijumskih biljaka\n* Prodorno svetlo idealno za dublje akvarijume\n* Ističe boje riba i biljaka u akvarijumu\n* Zadovoljava zahteve biljnih vrsta koje zahtevaju jače svetlo\nZa maksimalan učinak preporučuje se korišćenje odgovarajućih reflektora koji će obezbediti da se sva svetlost koju proizvodi sijalica usmerava u akvarijum. Imajte na umu da sve T8 neonke blede tokom vremena i trebalo bi ih zameniti na svakih 6 do 12 meseci ( i sigurno ćete primetiti razliku kada to radite ). Vek trajanja T5 je znatno duži u odnosu na T8 pa se zamena preporučuje na svakih 16 do 24 meseci. Pridržavanjem ovih smernica osiguraćete pravilan rast biljaka i akvarijumskih ribica\nБудите први који ће написати рецензију “Arcadia T5 Plant Pro” Одустани од одговора


Brendovi - Nectar Group\nŽivimo u periodu kada je sve čega se dotaknete čista tehnologija i kada sve što vidite nestane u sekundi, kada je sve na šta ste navikli već zamenjeno nečim „boljim“, „najnovijim“, „drugačijim “. To je vreme kada su vam potrebne emocije. Treba vam da se osećate ušuškano i da znate da imate nešto na šta uvek možete da računate, nešto čemu se uvek možete vratiti, nešto što volite.\nPotrebna vam je toplina, ljubav i tradicija. Potreban vam je Nectar.\nNectar je svako seme posađeno na našim poljima, od kojih biramo samo najsočnije plodove i šaljemo ih vašem domu.\nNectar nije brend. Nektar je više od brenda. Nectar je porodica.\nTo je emocija koju delite sa detetom, porodicom, prijateljima. To je osećaj topline koji vas obuzima kada se vraćate kući i uskočite ispod mekog pokrivača nakon teškog dana. Nectar je vaš porodični prijatelj sa kojim delite sve dobro, lepo, ukusno, ali i tužno, neočekivano i iznenađujuće. Nektar nije samo voće ili samo povrće uliveno u ambalažu. Nektar je sva ta ljubav koju ulažemo u branje tog voća.\nPriznanje „Najbolje iz Srbije“\nNaša kompanija je proglašena za najbolji brend u Srbiji nekoliko godina zaredom. Prestižno priznanje stiglo je od Privredne komore Srbije pod nazivom „Najbolje iz Srbije“. Nagrađeni smo u dve kategorije – najbolji korporativni brend i najbolji brend u kategoriji „pića“ za „Nectar Family“. Priznanje smo dobili uglavnom zahvaljujući glasovima potrošača koji su bili zadovoljni bogatim izborom grupe Nectar.


Vučić i Ružić: Država će pripremati udžbenike za srpski, istoriju i geografiju\nBranko Ružić, ministar prosvete Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić objavio je da je sa Brankom Ručićem, prvim potpredsednikom Vlade i ministrom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, u ponedeljak, 1. marta, dogovorio da ministarstvo i Vlada Srbije počnu izmenu dva zakona kako bi se stvorili uslovi da država sačini udžbenike za osnovnu i srednju školu za srpski jezik i književnost, istoriju i geografiju.\nIstovremeno je o tome izvestio i ministar Branko Ružić, putem saopštenja svog ministarstva, objašnjavajući inicijativu da država izdaje udžbenike za tu grupu predmeta potrebom za „očuvanje nacionalne istorije i identiteta“.\n„Dao sam nalog da se formira radna grupa koja će realizovati inicijativu predsednika. Sadržaji udžbenika za predmete koji su važni za naš nacionalni identitet moraju da budu pažljivo birani“, saopštilo je Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nDodaje se da bi najpre trebalo da se izmeni Zakon o udžbenicima, da se pozovu autorski timovi kroz javni poziv i da se formira tim „koji će pripremiti i izraditi udžbenike, uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Zavoda za unapređenje obrazovanja i vaspitanja“.\nInicijativa da se u Srbiji menja sadržaj udžbenika istorije nije potekla od Ružića kao resornog ministra, već od ministra policije.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin je pred poslanicima u Skupštini Srbije izjavio da "udžbenik istorije mora da napiše država Srbija", apostrofirajući događaje iz Drugog svetskog rata i ratove na prostoru bivše Jugoslavije.\nNjegov govor ispraćen je aplauzom poslanika vladajuće koalicione većine, kojih je čak 243 od 250 poslaničkih mandata. Iz redova opozicije je svega sedam poslanika – jedan samostalni i šest sa manjinske liste Albanaca i Bošnjaka.\nBroj žrtava u Jasenovcu i celoj NDH predmet je sporenja zvanične istoriografije Srbije i Hrvatske, ali i optužbi sa jedne i druge strane za preuveličavanje, odnosno, minimiziranje broja ubijenih.\nFilm "Dara iz Jasenovca" je snimljen uz finansijsku pomoć države Srbije, a u javnosti se povela polemika o kvalitetu filma i načinu na koji je tema Jasenovca obrađena. Dok deo filmskih kritičara i stručne javnosti film naziva državnom propagandom, predstavnici vlasti, na čelu sa predsednikom Srbije, iznose pohvale na račun filma, uz objašnjenje da "Srbija više ne ćuti o svojim žrtvama".


Vila Hristina I - Stavros ⋆ Fun Travel Agency\nVila Hristina I – Stavros\nOpis: Vile Hristina I i Hristina II se nalaze na različitim spratovima u okviru istog objekta, na odličnoj lokaciji. Vila Hristina I raspolaže dvokrevetnim, trokrevetnim i četvorokrevetnim studijima. U četvorokrevetnim studijima se nalaze dva francuska ležaja. Smeštajne jedinice poseduju kompletno opremljenu čajnu kuhinju u okviru sobe, kupatilo (tuš/WC), TV i balkon. Svaka smeštajna jedinica raspolaže klimauređajem čije se korišćenje doplaćuje na licu mesta (5 € dnevno po studiju). Ova doplata nije obavezna.Vila nema peškire\nStudio S4 GRATIS 49* 79 129 165 179 189 189 189 169 135 105 75*\nStudio S3 GRATIS 79* 99 135 179 199 205 205 205 179 149 125 85*\nStudio S2 GRATIS 89* 109 155 195 219 245 245 245 219 175 139 89*


Najugroženije ruke i noge\nNesreće i povređivanja na poslu uzrokuju veći broj slučajeva invaliditeta i smrti u odnosu na povrede u saobraćaju ili u kući\nPovrede na radu nisu retke, a mogu biti lake i teške. Lake utiču na kratkotrajno izostajanje s posla, a teške stvaraju trajne invalide ili smanjuju radne sposobnosti za određeni posao. U industriji, u savremenom građevinarstvu, i pogotovo u saobraćaju, povrede su mahom teške i vode ka trajnom invaliditetu. Sa stanovišta Zakona o povredama na radu, one obuhvataju ne samo čisti profesionalni traumatizam, već i sve nesreće koje zadese radnika za vreme dolaska, kao i povratka kući sa posla. Razvoj drumskog saobraćaja neprestano povećava broj saobraćajnih nesreća, a one su najbrojnije u vreme prestanka radnog vremena. To znači da pogađaju radnika na povratku kući sa posla, a smatraju se povredama na radu. Valja razlikovati pojam nesrećni slučaj od pojma povrede na radu. Nesreća je nepredviđeni i nekontrolisani događaj u kome je akcija i reakcija jednog objekta, materije, osobe ili radijacije imala za posledicu povredu ili smrt neke osobe. U proučavanju povređivanja i njihove prevencije, pored lekara, moraju učestvovati i lica drugih zanimanja: inžinjersko-tehnički personal, socijalni radnici, psiholozi... Statistike pokazuju da postoje razlike u povređivanju muškaraca i žena. Činjenica je da su povrede praćene smrću više i češće dva puta kod muškaraca nego kod žena, ali valja uzeti u obzir da žene uglavnom rade u onim privrednim granama gde je rizik povređivanja manji. Nesreće i povređivanja na poslu uzrokuju veći broj slučaja invaliditeta i smrti u odnosu na povrede u saobraćaju ili u kući.\nUzroci nesreća i povreda na radu su nedovoljna osposobljenost radnika za rukovanje komplikovanim strojevima i drugim uređajima i dvostruka angažovanost radnika u fabrici i na vlastitom posedu, dovodi do hroničnog umora i smanjenja pažnje u toku procesa rada, što favorizuje povređivanje. Uzroci povređivanja su veoma brojni i zavise od mnogo faktora, kao, na primer, od vrste posla i načina njegovog obavljanja, od higijenskih uslova rada, od uzrasta pola, socijalno-ekonomskih faktora, kvalifikacije, kulture i motivacije. Najčešće se povređuju ruke, noge, pa onda glava i drugi delovi tela. S obzirom na značaj ruku i glave za produktivan rad i bezbednost u poslu ova činjenica je od osobenog značaja. Tako povreda očiju, pa i blaže forme, izaziva duža bolovanja i važniji invaliditet od znatno većih povreda nekih drugih delova tela. Uzroci povređivanja se dele na dve osnovne skupine: faktor čovek i faktor mašina, odnosno faktor okolina. Ova podela, po mom mišljenju, nije srećna, s obzirom na to da pri pažljivim ispitivanjima čovek predstavlja uzrok povređivanja u daleko najvećem broju nesrećnih slučajeva, bilo da je on izazvao nesreću u momentu njenog nastanka ili da je potcenio značaj organizacije procesa rada, konstrukcije mašina i sl. Iz tih razloga povređivanja se dele u dve osnovne grupe.\n1. Uzroci u kojima dominira ljudski faktor\n2. Uzroci koji pretežno potiču iz čovekove okoline\nU grupu faktora u kojoj dominira humani faktor, spadaju:\na) nesrećni slučajevi u kojima povređeno lice svojim neadekvatnim postupcima bitno utiče na pojavu nesreće i povrede. Ovde spadaju: nepoznavanje mehanizma rada, životno doba, radni staž, karakterne osobine, emocije, psihofizička kondicija, neadekvatna motivacija, akutna hronična oboljenja...\nb) nesrećni slučajevi u kojima do povreda dolazi neadekvatnim postupcima saradnika u procesu rada.\nc) slaba organizacija rada je treći uzrok, a ako govorimo o odgovornosti, ovde su prvenstveno odgovorni rukovodioci radova - neposredno niži i viši. Uzroci koji potiču iz čovekove okoline dele se u dve podgrupe:\na) uzroci izazvani nepovoljnim mikroklimatskim uslovima rada, prisustvo raznih toksičnih (otrovnih) supstanci koje mogu uticati na smanjenu radnu sposobnost, pažnju i bezbednost radnika, rad sa neadekvatnim mašinama i alatom, zakrčenost radilišta, sirovinama, produktima i otpacima, slaba osvetljenost, buka, vibracije, klizavi podovi, neadekvatna opšta i lična zaštitna sredstva.\nb) faktori koji deluju van radne sredine, a koji se održavaju na čovekove zdravlje i njegovu psihofizičku sposobnost. Ovde pre svega, ubrajamo nepovoljne socijalno-ekonomske uslove (stanovanje, ishranu, porodične probleme...), zamaranje van rada (prekovremeni rad), značajan naročito za zanatlije i zemljoradnike i dr, zamaranje pri putovanju na posao i kući, zloupotreba alkoholnih pića, duvana, narkotika i, pored ostalog, nezdrave interpersonalne odnose na poslu ili u porodici. To su najčešći uzroci povređivanja.\nZamor pred kraj radnog vremena\nPred sam kraj rada povrede obično bivaju češće i one su znak zamora. Zbog zloupotrebe alkohola u vreme praznika i tokom perioda koji im sledi, povrede ne radu su češće.\nZaštita na radu, sprečavanje nesreća i povreda na radu je mnogo komplikovanije nego što se misli. Isključivanje, ali i smanjenje rizika povređivanja putem tehničkih mera, tehnološko-tehničke i organizacione mere, lične mere, nošenje HTZ opreme, radna disciplina, higijenske mere, zdravstvena zaštita radnika, socijalna zaštita radnika i zakonodavno-administrativne mere. Da bi sprovođenje tih mera bilo uspešno neophodan je kontinuiran rad i saradnja stručnjaka raznih profila: tehničkih, medicinskih, ekonomskih, pravnih...\nAutor: Dr Radomir Blagojević, spec. medicine rada


Odgovor na analizu RAK-a: Cijene mobilnih usluga BH Telecoma su najniže u BIH | RTV SLON\nPočetna Vijesti Odgovor na analizu RAK-a: Cijene mobilnih usluga BH Telecoma su najniže u...\nOdgovor na analizu RAK-a: Cijene mobilnih usluga BH Telecoma su najniže u BIH\nObjavio: A. V. - 22/04/2016 09:31\nBH Telecom je aktivno učestvovao u izradi Odluke o usklađivanju cijena usluga mobilne telefonije i neke od donesenih ključnih mjera BH Telecom već primjenjuje dok će ostale svakako implementirati u zadatim rokovima. Iako je u konkretnom slučaju odstupljeno od propisanih načina regulacije tržišta, uz visok stepen kooperativnosti dominantnih operatora sa Agencijom, došlo se do zadovoljavajućeg rješenja za krajnje korisnike.\nMeđutim, treba istaći da je na press konferenciji RAK-a prezentirana uporedna analiza cijena tri telekom operatera u kojoj je „ustanovljeno da bh. telekom operateri imaju znatno skuplje usluge, posebno u domenu srednjih i velikih korisnika“, te da je „prosječna cijena korpe usluga za srednje korisnike (65 odlaznih poziva i 50 SMS poruka) u BH Telecomu 35 KM i prosječna cijena korpe usluga za velike korisnike (140 odlaznih poziva i 55 SMS poruka) u BH Telecomu iznosi 58,1 KM“, što predstavlja namjernu ili nenamjernu grešku jer navedeni podaci nisu tačni.\nŽelimo upoznati javnost i naše korisnike da su realne cijene značajno niže i iznose 18,45 KM (umjesto 35,00 KM po RAK-u) za korpu usluga za srednje korisnika i 33,25 KM (umjesto 58,10 KM po RAK-u) za korpu usluga za velike korisnike BH Telecoma, te da su cijene ispod prosječne cijene u regionu. Za analizu su korišteni paketi MojMini15 i MojMidi30 koji sadržajno odgovaraju korpama usluga koje je RAK definisao kao srednje i velike korisnike, što se jasno vidi u tabeli, saopćeno je iz BH Telecoma.\nDom naroda podržao nacrt izmjena zakona o transplantaciji organa u FBiH


Zagonetka zvana Putin - Najnovije Vijesti\n1. Šta je bitno znati o Putinu?\n2. Teško je porediti Putina sa zapadnim kolegama\n3. Da li je Putin svetac?\n4. Putinu se kao ubedljivo najveća zasluga pripisuje ekonomski napredak\nVladajuća klasa u Rusiji je stala na put Rothschildovom novom svjetskom poretku. To je istina. Kakva će se situacija dalje odvijati vidjet ćemo. Ali ono sto je činjenica ukoliko Rotschild i bagra oko njega osjete ugroženim svoj položaj oni će bez razmišljanja upotrijebiti nuklearno oružje. Po cijenu da planeta nestane.… Pročitaj više »\nTUF, a misliš li ti da taj tzv.zapad nema slično ili isto naoružanje? Misliš li da su u kamenom dobu? SAD, Velika Briatnija, su nuklearne sile, ako nisi znao…Taj uvjetno rečeno zapad, znači EU, SAD, Kanada, pa tu možemo pridodati i Japan, Austarliju… zajedno imaju milijardu stanovnika, i slobodno možemo… Pročitaj više »\nSlicna situacija je i sa Lukasenkom predsednikom Belorusije on je na izborima 2015 pobedio sa 83,5 % glasova , i naravno opet su neki Evropski lideri dizali buku oko izbora da su neregularni i da je on diktator po definiciji jer je odavno na vlasti , a Angela Merkel je… Pročitaj više »\nRIDDICK, samo Merkelica je premijerka odnosno kancelarka. Njemačka je parlamentarna savezna republika, i jako je važno naglasiti da Nijemci ne biraju predsjednika drave. Njega biraju zastupnici u Bundestagu,a ta predsjednička funkcija je samo simbolična. Takva je situacija u skoro svim evropskim demokracijama, od kojih su neke kraljevine. U njima kralj… Pročitaj više »\nDa, on je sposobniji od ostalih državnika današnjice. On je živi dokaz “suvremene krize političkih osoba” u cijelom svijetu. Da bi se upravljalo sa 7-8 milijardi ljudi u svijetu, treba na dnevnoj bazi donositi pragmatičke odluke, koje nisu uvijek pravedne. Putin to radi zaista dobro.. O “oligarsima” nećemo ovom prilikom.… Pročitaj više »\nMa, sada je prošla manekenske godine. Ona je 1975 godište, sada je dobra za početak visoke politike…Žena je bistra, odlučna, dobro izgleda, toga je svjesna, a to je dobra predispozicija, biti samopouzdan i siguran u sebe. (Pročitao sam dva podatke da je visoka 170 i 175 cm. Nije loše za… Pročitaj više »\nAko nju izaberu, “zapadni partneri” će reći da je to totalna diskriminacija afro-amerikanaca u RF, i da neka izvole pružiti jednake šanse svim kandidatima, bez obzira na boju kože… ako izaberu Šojgua, bit će nazadni što nemaju ženu, ako izaberu Lavrova, dignut će se aktivisti za diskriminaciju kandidata-nepušača, itd… Uglavnom,u… Pročitaj više »\nGOOD OLD REBEL, vidim svi imate te engleske pseudonime, i jasno, u skladu s tim, pogrešno pišete ruska imena i prezimena i nazive. Pišete ih na engleskom, je li tako? No, očito niste ni svjesni toga. Kakva MARIA ZAKHAROVA, pobogu? Mi smo Slaveni i slavenska imena i prezimena i nazive,… Pročitaj više »\nInače ja mislim da žena na čelu Rusije nije moguća još barem nekoliko desetljeća. Zašto? Zato jer je objektivno gledano, Rusija prilično mačistička i patrijarhalna. Ovo patrijarhlna ne mislim onako po starinski, više mislim na to da su muškarci skoro uvijek na čelu političkih ili poslovnih funkcija. Iz vremena SSSR-a,… Pročitaj više »\nTamo se rađa sila koja će postizati čuda ne kapitalom već posvećenošću zacrtanom cilju i zajedništvom.-mi na ovo samo mozemo sa ceznjom uzdisati. Rezimski psici skice- car, diktator, na vlasti vec cetvrti mandat, gdje je dempkracija…. Za onu individuu u Njemackoj, koja jeisto tako na vlasti 16 godina( ali niposto… Pročitaj više »\nPoštovani PDVNK bre, Pitanje je zašto uvijek “ubacivati” Srbiju, Hrvatsku, BiH… u teme koje govore o sasvim drugoj stvari? Što je cilj takvog ubacivanja? Da se koljemo i svađamo ili je bolje da razgovaramo što je dobro za svaku našu pojedinu zemlju i kakvog predsjednika trebamo imati da krenemo naprijed?… Pročitaj više »\nPDVNK, znaš šta je rekao kada su ga novinari pitali za Kosovo? “Nemamo nameru da idemo svetom i rešavamo probleme. To je problem Srba i Albanaca”. U prevodu: pogledajte kako smo rešili nesuglasice mi i Čečeni. Ako želite da živite tako sedite i dogovorite se, ako ne želite ratujte do… Pročitaj više »\nReply to Snisa\nSHUMADINAC, da, ali zaboravljaš da su Albanci skoro 20% ili nešto manje od ukupnog broja stanovnika Srbije. Čečeni predstavljaju manje od 1% stanovništva Rusije.. Inače nerusi tvore 20,2% stanovništva Rusije. Rusi 79,8%, ako uključimo i Bjeloruse i Ukrajince u Rusiji, znači Slavene, oni tvore barem 83% satnovništva Rusije. To je… Pročitaj više »\nMaglovito je sve oko Putina, ima zaleđe u to nema sumnje. Međutim, najfascinantnije mi je njegovo psiho fizičko stanje. Dok se zapadni diktatori doslovno raspadaju nakon jednog mandata (debljina, naglo starenje, psihički problemi vidljivi kao javni ispadi), Putin je vitalniji od mene iako mi može bit otac. Očito je i… Pročitaj više »\nMAJK MAJERS, to je sve individualno. Kako će netko izgledati u nekim godinama. I stvar gena na što ne možemo utjecati, i stvar načina života. Na to možemo utjecati. Nego ako već spominješ zapadne političare, a je li bogati, koji su to nakon mandata olinjali matorci? Berlusconi? hahaaaa…i Merkelovica je… Pročitaj više »\nDaleko je Putin od idealnog predsjednika/vodje, ali u usporedbi s gore navedenim gnjidama je najbolje sto se nudi. Nego, imam jedno generalno pitanje i bilo bi zanimljivo cuti neciju strucnu analizu. Putin nije bas mlad i sta ce biti nakon njega? Hoce li osposobiti dostojnog nasljednika? Naime, politika zapada igra… Pročitaj više »\nReply to Buva_Bosko55\nBuva, najjače Putinovo oružje nije nuklearno, to je tim kojeg je okupio oko sebe. To su ljudi koji su sa velikim strahom prihvatali funkcije jer je vreme bilo teško i plašili su se da neće uspeti da odgovore zadatku. Za razliku od zapadnih kolega takvi ljudi se neće grabiti za… Pročitaj više »\nDa ali od kuda tolike patriote,vidi nase vladare….i pozicija i opzicija i ne zavisni svi pisaju u istu tikvu a sva se politicka desavanja svode na predstavu i na zakonsku podlogu i zastitu pljacke i porobljavanja. A vidi Rusiju,ljudinkao da su marsovci i ne dotice ih se nista sta je… Pročitaj više »\nSiniša, ko nam je birao političare? Da li misliš da ljudi ne vide šta se dešava? A dešava se zato što svi imaju neki interes ili se bar plaše da ne izgube to što imaju ma kako malo bilo. NIKO ne želi i NEĆE nikakve žrtve. Patriotizam smo jeftino prodali… Pročitaj više »\nNije bitno ko je birao ali kada vec pitas…mi smo birali ali nismo birali nikoga u koga nismo bjerovali i u cija nismo obecanja vjerovali;Hrvatska ti je primjer kako pozicija i opozicija nadju zajednicki inteteres u direktivi iz vana i uvijek je to na stetu same Hrvatske,bio je clanak bas… Pročitaj više »\nPar pitanja…samo:Ima li iko normalan politicar na zapadu? Kako je Putin ovo sve uspeo,od kuda mu toliko ljudi patriota da ovo sve uspije? U poredjenju sa nasim politicarima/prodavcima (cak nisu ni trgovci jer sve nas prodase u roblje) ovo sta radi Rusija sa Putinom je naucna fantastika. Elem,gledao sam nekakav… Pročitaj više »\nNe treba generalizovati čak ni ako su u pitanju zapadni političari. Ipak, da bi neko tamo došao u vrh mora “mnogo toga da odradi”. To slobodno mogu da generalizujem jer i na Istoku “mora da se odradi” samo što su poslovi drugačiji. A Putin nije moga da računa na širok… Pročitaj više »\nGeneralno bicu skroman..sve to sta je na vlasti nije normalno,eno ti Dzonson manijak poredi svjetsko prvenstvo u Rusiji sa svjetskim prvenstvom u naci Njemackoj 38. kao isti sablon propagande a krem politicara u EU i USA podrzavaju takve idiote;pa NATO naredjuje Rusiji da nesto mora….nema mjeste toleranciji. Okupio je dobar… Pročitaj više »\nSećaš li se tog istog Džonsona kako je bio mekan pre funkcije. Meni je najbolje bilo ono za Hilari “sestra iz ludnice” ili kako već beše. Isto tako će verovatno kad bude bivši – poznata priča. A kako je Putinu bilo teško – verujem da ni on ne bi imao… Pročitaj više »\nFascinantno zar ne,imati takve prijatelje i saveznike (bez navodnika) u trenutku kada vodis revoluciju mada mi se ne svidja konteks tvojih navodnika,navodi na uticaj iz vana granica Rusije…montirana desavanja. Nisam pitao iz ne znanja vec iz cudjenja,gledam desavanja kod nas i onda se zacudim kako je moguce da se Rusija… Pročitaj više »\nNavodnici su aluzija na kviz – znaš ono “pomoć publike”, “pomoć prijatelja”, “jedno pitanje da preskočiš”… A zašto se čuditi ruskom trustu mozgova? Imali su vrhunsku školu (danas idu istim putem), imali su iskustva – tu je potrebna još samo želja da se nešto učini. Sve to imaju i Ameri… Pročitaj više »\novo je plaćen oglas ili..??? Razumijem da ste tak jako očarani s njima al ova rečenica odmah na početku pokazuje kolko je objekitvan ovaj tekst: ” Takav munjevit uspon teško da je mogao da se ostvari bez „pomoći prijatelja“ ali o tome možemo samo da spekulišemo jer se tu radi… Pročitaj više »\nReply to platili ste\nAko nisi menjao nick-ove Potemkin onda nisi dugo ovde ali ako ipak jesi onda znaš da uvek pozivam na argumente i uvek dajem kontraargumente ako se ne slažem sa ponuđenim. Takođe znaš da onda obično nestaje argumenata na drugoj strani i tada počinju floskule. Nije mi cilj da se pokaže… Pročitaj više »\nodogovoril sam ti dva put al svaki put mi brišu komentar. Molim admina da mi objasni zakaj se briše ne istomišljenički komentari gdje niti se poziva na četništvo,ustaštvo, proziva srbe,hrvate niti vrijeđa na bilo koji način(ak je nek mi pokaže ). ispada da tu vlada jednoumlje pa ak tak ne… Pročitaj više »\nplatili ste, ima nečega u tome što pišeš… Potpuno se slažem da Putina ne treba “uzdizati na oltar”, to se verovatno ni njemu ne dopada jer izgleda (ma koliko to neobično zvučalo) da je skroman a i može biti opasno – ako se ne ispune očekivanja “vernika” odmah kreće pljuvanje… Pročitaj više »\npo meni mislim da se @platili ste pita kako to da se eto ne uđe malo dublje u tu analizu svega kaj putin čini jer eto sudimo ga po dijelima ne po onim lažnim i đavolskim podmetnutim vijestima. to je moje mišljenje. Gle ovak kad razgovaram na van ili negdje… Pročitaj više »\nA kao Putin ce vam dati kruha-hljeba ? na stotine komentara za vrijeme radnog vremena , u normalnim drzavama ljudi rade, izgradjuju svoju zemlju i boli ih cuna za putina merkel ili trumpa ,odnosno ljudi se nemaju vremena baviti superherojima , jedino na balkanu sjede po kaficima i cekaju putina… Pročitaj više »\npogledajte samo ova dva primjera iz korpoartivnog Telegrama: “Što znači Putinova pobjeda i kako je naša predsjednica opet odabrala biti na krivoj strani povijesti ” “Dok druge zapadne vlade protjeruju ruske diplomate i osuđuju Moskvu zbog terorističkog napada nervnim plinom u Britaniji, hrvatska predsjednica požurila se biti prva zapadna državnica… Pročitaj više »\nMoje iskustvo koliko ljudi u Rusiji cijene Putina, još prije sukoba u Ukrajini i Siriji i zaoštravanja odnosa od strane Zapada. Prije 9 godina smo ja i moja supruga, Ruskinja, išli u ruski policijski ured da bi ishodili papire za dobivanje vize za Hrvatsku, točnije da nije nikada bila kažnjavana.… Pročitaj više »\nDobar članak, a i komentatori ne zaostaju ^^, Manje više uglavnom se slažemo svi da nešto na “zapadu” ne štima. Po mom mišljenju se javlja nešto kao i u povijesnim carstvima koja su propala (mislim da se to zove dekadencija) nešto kao penjanje na brdo I kad dodješ do vrha… Pročitaj više »


Šarović: Teško do novog Vijeća ministara prije lokalnih izbora 2020. - USKinfo.ba\nObjavljeno na dan 02.09.2019 - 11:11 | Izvor: USKinfo.ba | ba.n1info.com\n"Sve moguće opcije su u igri. Svaku opciju koju zamislite, onda je moguća i svaku razrađujemo u svakom detalju, uključujući i onu da budemo dio izvršne vlasti, ali to i ne moramo", rekao je Šarović, koji je aktuelni ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine.\nVjeruje da je vrlo teško doći do novog Vijeća ministara BiH do lokalnih izbora 2020.\n"Nije nemoguće, ali je vrlo teško", kazao je Šarović.\n"Želimo da konkurenciju ostavimo jedan korak nazad", dodao je Šarović i naveo da oni imaju incijativu i neće ostupiti ni pedalj, ali neće samo kritikovati, već predlagati i rješenja.\nSDS Mirko Šarović formiranje vlasti\nVIDEO - Šarović: Dodiku su zaprijetili i rekli: Trgujete opasnim suspstancama koje su opasnost za svijet!\nŠarović žestoko napao Dodika i najavio tužbu\nVIDEO - Šarović: Dodik je frontalno krenuo na SDS i neće stati


Brankovina mesto odrastanja Desanke Maksimović – Hedonist Magazin\nBrankovina je malo mestašce u Zapadnoj Srbiji u neposrednoj blizini Valjeva. Može se slobodno reći da je Brankovina po istorijskom značaju Srbije na istom nivou značaja poput gradova Niš, Novi Sad i Beograd. Brankovina je stekla svoju slavu kroz dramatične istorijske događaje u 19. veku i nije čudno, što ovo mesto nazivaju i „Selo puno istorije“.\nOvo prelepo mesto se nalazi na nadmorskoj visini od 267 metara u Kolubarskom okrugu na 12 kilometara od Valjeva. U Brankovini postoje dve istorijske celine to su „Crkva Svetih Arhanđela“, inače zadužbine Prote Mateje Nenadovića, čija je izgradnja završena 1830. godine. Pri crkvi se čuva izuzetno dragocena crkvena riznica, kao posebna muzejska zbirka. Ovu izuzetno vrednu muzejsku zbirku čine istorijski dokumenti iz 18. i 19. veka, bogoslužbene knjige i brojni crkveni predmeti.\nBrankovina je po istorijskom značaju Srbije na istom nivou značaja poput gradova Niš, Novi Sad i Beograd!\nSobrašice su izuzetno retki i unikatni primerci narodnog graditeljstva, koji su sačuvani u porti crkve, a ukupno ih ima pet. Poreklo vode iz 19. veka, građene su u blizini manastira i crkvi, a služile su za okupljanje meštana tokom crkvenih praznika za vreme svetkovina i brojnih sabora.\nKućice Sobrašice potpuno su jednostavnog oblika sa niskim temeljom koji je ozidan kamenom i pravougaone je osnove. Ovaj tip kuća nekada je bio pokrivan šindrom, dok se ovakve kuće danas pokrivaju crepom. Nekoliko predivnih kuća izuzetno velike vrednosti i istorijskog značaja, čuvaju uspomenu na poznatu porodicu Nenadović, značajne istorijske ličnosti srpske istorije.\nIzuzetno lepe i jednostavno građene kućice u Brankovini, sjajan su primer narodnog građevinarstva u Srbiji. Crkvu Svetih Arhanđela izgradio je Prota Mateja Nenadović, koji je bio jedna od poznatijih ličnosti i vođa Prvog srpskog ustanka protiv Turaka. Pored same crkve, smešteni su nadgrobni spomenici članovima porodice Nenadović.\nSobrašice su prelepe kućice u Brankovini od velikog istorijskog značaja!\nBrankovina čuva i uspomenu na Desanku Maksimović, sasvim sigurno najveću pesnikinju u istoriji Srbije. Desanka Maksimović je rođena u Rabrovici-Divci kod Valjeva i bila je najstarija od dece, majke Draginje i oca Mihaila. Poznato je da je Desankin otac bio sin Dimitrija i majke Nerandže Maksimović, majke koja je bila potomak poznatog kneza Jovana Simića- Bobovca.\nDesankin otac je iz određenih razloga u datom momentu morao da se preseli u Brankovinu, a sa njim i cela porodica, tako da je Desanka svoje detinjstvo provela u ovom mestu. Gimnaziju je završila u Valjevu, a studirala je opštu istoriju, istoriju umetnosti i svetsku književnost na Filozofskom fakultetu u Beogradu.\nBrankovina čuva uspomenu na Desanku Maksimović!\nU Brankovini se nalazi i vajat Nenadovića u kome je 1826. godine rođen veliki srpski književnik Ljuba Nenadović. Odmah pored vajata Nenadović, izgrađena je 1836. godine i prva državna škola. Svoja prva slova, Desanka Maksimović je učila u Novoj školskoj zgradi koja je sagrađena 1894. godine.\nU blizini mesta, nalazi se Spomenik na Brankovom visu, koji poseduje visinu od čak pet metara. Ovaj spomenik je u suštini uspomena sa mesta odakle su 28 februara 1804. godine, krenuli ustanici u borbu za oslobođenje Srbije od Turaka. Na samom čelu ustanika, bili su Mateja i Jakov Nenadović, a poznato je da je Mateja bio diplomata, vojvoda, prvi predsednik vlade i pisac prvog ustava. Smatra se da bi njegov otac Aleksa Nenadović bio rukovodilac Prvog ustanka da ga Turci nisu ubili. Aleksa je bio među najcenjenijim ljudima u Srbiji, a smatran je i najobrazovanijim.\nBrat Alekse Nenadović i Matejin stric Jakov, bio je komandant Zapadne Srbije i odmah prvi po starešinstvu posle Karađorđa, a bio je i prvi ministar unutrašnjih poslova. Sima Nenadović inače Aleksin sin, bio je heroj Drugog Srpskog ustanka, kao i njegov rođak Jevrem Nenadović. Ovim nabrajanjem smo hteli napomenuti, kako su najznačajnije ličnosti srpske istorije za vreme oslobađanja od Turaka, bile upravo iz malenog mestašca Brankovina.\nU blizini Brankovine nalazi se Spomenik na Brankovom visu!\nPrva državna škola koja je sagrađena u Brankovini 1836. godine, masivna je prizemna građevina pravougaonog oblika. Ovaj objekat izgleda kao velika seoska kuća i to nije slučajno, jer je građen u potpunom skladu sa tadašnje primenjivanom narodnom graditeljskom tradicijom.\nŠkolu nazivaju „Protina“, a zvaničan naziv je OŠ „Prota Nenadović“ Brankovina. U Školi čiji je raspored namenjen školskoj nameni, postavljena je stalna muzejska izložba. Ova izložba je posvećena razvoju prosvete i školstva onog vremena. Enterijer jedne učionice posebno je interesantan, jer je rekonstruisan tako da podeća na enterijer učionice iz 19. veka. Napomenuli smo kako je nova školska zgrada završena 1894. godine, a zna se da je Desankin otac bio učitelj u toj školi, ali i da je Desanka bila učenik te škole.\n„Desankina“ škola kako sad od milja nazivaju nekadašnju Novu školu, obnovljena je 1985. godine. U prostoru koji je kompletno preuređen, smeštena je stalna izložba o književnom i životnom putu Desanke Maksimović, a u ovom prostoru se nalazi biblioteka i sala za programe. Iza školskog objekta nalazi se jedna pomoćna zgradica, izuzetno značajan i vredan primer narodnog neimarstva, kako se to tada nazivalo.\nBrankovina u narodu ima još jedan naziv „Selo puno istorije“\nDesanka je u Brankovinu došla kao beba u njemu je provodila svoje detinstvo i završila osnovnu školu. Pesnikinja je u svom mestu odrastanja napisala i svoje prve stihove, ali se zna da je u Brankovini imala bezbrižno detinjstvo. Mesto odrastanja je za Desanku bilo večna i nepresušna inspiracija, ali i mesto koje je u njenim pesmama uvek zauzimalo svoje posebno mesto.\nZanimljivo je da se svom mestu u pesmama uvek obraćala kao čoveku sa puno pažnje, požrtvovanosti i ljubavi. Po svojoj želji poslednje dane života provela je upravo u Brankovini u svom zavičaju koji je neizmerno volela. Desanka Maksimović je po svojoj želji sahranjena u Brankovini, a grob se nalazi odmah pokraj crkve. Pitoma i nestvarno lepa Brankovina, bila je dom njene inspiracije, duše, ljubavi i celog života. Brankovina i njene istorijske znamenitosti danas predstavljaju skup istorijskih, prosvetnih, kulturnih i memorijalnih spomenika, koji na sebi svojstven način pričaju predivne priče o negovanju tradicije i bogate kulturno istorijske prošlosti.\nKao pisac oviih redova ne mogu a da ne napišem i podelim sa vama svoje emocije i ponos, kako sam kao momčić sa svojih 16-17 godina dobio zadatak u omladinskoj redakciji Radio Novog Sada da odem u Sremsku Mitrovicu na pesničke susrete i snimim nekoliko intervjua. U datom momentu otvaraju mi vrata gde sam trebao da snimim jedan intervju, ulazim u prostoriju, a tamo sedi Desanka Maksimović. Bio sam zbunjen i pitao se šta su mi to moji iz redakcije kao mladom neiskusnom novinaru pripremili, obzirom da skoro nikakvog iskustva u intervjuima nisam imao. Ali… tu je bila Desanka koja je učinila da se opustim, a velika je čast što je na moju molbu, odrecitovala jednu od svojih najpoznatijih pesama „Strepnja“.\nU prostoriji je bio prisutan i Branko koji je vodio tada čuvenu dečiju tv emisiju „Dvogled“ na ondašnjoj Televiziji Beograd i koji mi je kada sam intervju završio rekao sledeće: „Slušaj ti moj mladi kolega, ovo što si sada sa Desankom Maksimović snimio, jednog dana će se zvati istorija“.\nI bi Branko u pravu, ponosan sam što sam učestvovao barem na ovaj način u deliću bogate istorije koju je stvarala Desanka Maksimović!!!


U Lazarevcu 149 zaraženih, epidemiološka situacija pogoršana - Galaxy Media\nU Lazarevcu 149 zaraženih, epidemiološka situacija pogoršana\nDanas je u Domu zdravlja „Dr Đorđe Kovačević” održana konferencija za štampu povodm pogoršanja epidemilološke situacije na teritoriji opštine Lazarevac.\nUkupan broj zaraženih na teritoriji opštine Lazarevac je 149, a za poslednje dve sedmice 101 što je 67 odsto od svih pozitivnih, saopštio je epidemiolog dr Dušan Vujnović.\n„Zbog trenutnog pogoršanja epidemiološke situacije, po preporuci Ministarstva zdravlja, rad Kovid ambulante je i dalje od 7 do 20 časova. Uvedeno je dežurstvo od po dve ekipe u dve smene. U ovoj ustanovi rade isključivo zdravstveni radnici koji nemaju tegobe, koji su već testirani, a zaraženo je dvoje zdravstvenih radnika koji su virus dobili van ustanove”, rekao je direktor doma zdravlja „Dr Đorđe Kovačević” dr Jovan Milojević.\nU Domu zdravlja „Dr Đorđe Kovačević” su ponovo postavljene mere zaštite kao što su dezobarijere, dezinfikaciona sredstva, trijaže na glavnim ulazima gde će se pacijentima meriti temperatura, a svaka osoba sa temperaturom od 37 pa naviše, biće posalta u Kovid ambulantu. Nošenje zaštitnih maski je obavezno i za osoblje i za sve posetioce.\nTrudnice i deca i dalje mogu dolaziti na preventivne preglede, ali se apeluje na građane da ne dolaze u Dom zdravlja bez preke potrebe.\nEpidemiolog dr Dušan Vujnović naveo je kao glavni uzrok povećanja obolelih u poslednih 14 dana, događaje koji su održani na teritoriji Republike Srbije ali i na teritoriji opštine Lazarevca, koji su imali karakter javnih masovnih okupljanja.\n„U narednom periodu će doći do donošenja mera od strane kriznog štaba opštine Lazarevac, pre svega te se mere odnose na okupljanje građana i verovatno neće moći da se okupi više od pet lica na jednom mestu, poštovanje fizičke distsnce koja iznosi najmanje 1,5m. Biće preopučeno odlaganje masovnih okupljanja. Važno je i da se poštuju mere i u gradskom prevozu, gde je obavezno nošenje zaštitnih maski”, rekao je epidemiolog dr Dušan Vujnović i dodao da ono što je novo u celoj situaciji je porast broja, kako testiranih, tako i obolelih, ali da će se u narednim sedmicama situacija promeniti na bolje.\nBroj testova je ograničen na 40 testova dnevno. Testiraju se isključivo osobe koja imaju simptome zaraze, dok lica koja su bila u kontaktu, obavljaju testiranje tek nakon isteka izolacije u trajanju od 14 dana.\nPostoje dve vrste komercijalnog testiranja koje se mogu obaviti privatno, a to su PCR u iznosu od 6500 dinara i testiranje na serološka antitela koje iznosi 1200 dinara.\nHumanitarna prodaja knjiga u biblioteci ‚‚Dimitrije Tucović‚‚\nDobrovoljno davanje krvi u RB Kolubara


Franc Biberkopf i Ljuba Truba u (ne)radničkom frontu – POP Forum\nFranc Biberkopf i Ljuba Truba u (ne)radničkom frontu\n(Ogled o politici i satiri SFRJ – 4.)\nDeo 3: https://popforum.rs/komunista-to-je-jos-samo-dobar-vic/\nU seriji „Berlin Alexanderplac“ kojom je Fasbinder pokušao da prenese u medij filma remek delo Aleksandra Dolbina, glavni junak Franc Biberkopf je proleter izložen krizno-kapitalističkim turbulencijama predhitlerovske Nemačke. U jednoj od epizoda, u razgovoru sa levičarskim aktivistom Biberkopf sa apetitom ismeva njegove „apstraktne“ teorije i teze o radničkom organizovanju i borbi. Već u sledećoj sceni, u diskusiji sa malograđanskim preduzetnicima – sitnim kriminalcima sa kojima se hteo-ne-hteo povremeno udružuje – podjednako ubedljivo i iskreno iste te „apstraktne“ teze brani. Nije potrebno ni vraćati se toliko u prošlost ili pozivati se na umetničke interpretacije i reinterpretacije, istu „razrokost“ možemo na primer čitati u komentarima na jedan mem Radničke fronte (5), koji se neočekivano pretvorio u vrlo zanimljivu anketu. Kako koji komentar pročitamo vidimo da su nam argumenti i poznati i prihvatljivi, nezgoda je samo u tome što su argumenti međusobno kontradiktorni – sa malom promenom perspektive ista činjenica može učiniti da se naježimo od uživanja, zadovoljstva ili naprotiv, od nelagode, straha. Ta mala promena perspektive po svemu sudeći dolazi od male promene pozicije i posredničkog pozicioniranja u klasnoj borbi, toj funkcionalnoj, egzistencijalnoj i etičkoj zamci-klackalici „srednje“ klase.\nSl. 11 – Hoćeš li sa nama ili sa njima? Važi! – ? Redakcijski (nepotpisan) aforizam, u realizaciji Dušana Petričića.\nIz Kangrginog teksta-alarma znamo da je nova generacija srednje klase u ideološkim aparatima države krajem šezdesetih već uspostavila svoju (sebi ekonomsko-kulturno-politički vrlo) atraktivnu hegemoniju i da je ovaj JEŽ-ev humorističko-zavodnički opus koji nam je došao pod ruku bio u nekoj aferi sa tom hegemonijom. Centralno pitanje je dakle da li i šta, sa stanovišta te hegemonije može ili mora da se pročita između redova, između naježenih bodlji, tamo gde je naizgled sve već jasno u rečima i slikama, gde su navodno sve bitne problemske tačke sistema akupunkturno tačno dobile po ubod-lju. Kritika u JEŽu je naime često toliko direktna i otvorena da kao da ne ostaje ništa između redova. Osim ako tamo, upućene ne vreba (-ili upućenima baš i treba) upravo neko olakšanje, nekakvo „oproštenje“ i vladajućoj ideologiji i ideologiji vladajućih za te „sitne“ nedostatke, toliko sitne da su u stvari i karikaturalni, smešni.\nNa primer, karikaturalno-smešno su prikazani “demokratizovani” polni i rodni odnosi, ljubav i seks, prevashodno kroz seksističku banalizaciju “zgodnih sekretarica”, “nabijanja rogova”, bračnog oportunizma tipa “dobre udaje” ili karijernog “snalaženja”, gde komisije razmatraju izgled a ne sposobnosti kandidatkinja itd.\nSl. 12 –Ako, ako, da konačno i kod nas žene zauzmu vidnije mesto u društvenom životu…– Karikatura Ivana Franića, JEŽ broj 1549\nKarikaturalno-(pod)smešljivo su neretko (dodatno) dezavuisana i derogirana radnička prava kao i politički afiniteti i kapaciteti radništva a afirmisani šarm i dovitljivost – neretko tek u “dangubljenju” i alkoholisanju –“lumpenproletarijata”, primer je strip Ljuba Truba M. Dobrića; karikaturalno-smešno, ali donekle i kultur-rasistički pakosno ismevala se socijalistička modernizacija kao nepotrebni, artificijelni, vesternizatorski kvaritelj “narodnog bića”, primer bi bio strip O’stoja M. Krnjetina koji nije bio ni naročito smešan već pre nekako karikaturalno-karikaturalan, kao neka nategnuta pučkoškolsko-nasradinhodžinska kombinacija Borata i Čoveka iz podzemlja.13.strana (aforizmi pretežno nepoznatih autora u grafičkoj izvedbi D. Petričića) i kmeke i kerefeke M. Bećkovića (sažeti opis serije priloga tog autora, ne ime rubrike) kao da su na tragu jedne simptomatične opaske u predgovoru prvog ovdašnjeg izdanja Zamjatinovog romana Mi (gle, izdatog prvi put 1969. godine) kojom se u načelu tvrdi da Mi sada znamo šta je komunizam (6). Činjenica da se ovakva rečenica u kontekstu predgovora romanu-mustri za mnoge književne “antitotalitarne” distopije XX veka može sa podjednakim likovanjem politički čitati i sleva na desno i s desna na levo, otkriva i dodatnu dimenziju brojnih priloga JEŽ-a: YU-hladnoratovsku. Naime, mnoge karikature, tekstove i aforizme možete podjednako uspešno čitati i kao levu i kao desnu kritiku “socijalizma”; možete je pokazati ondašnjem poslovnom partneru iz SSSR-a i tvrditi da ste svesni svih nedostataka našeg ideološkog zastranjenja ali i gostu iz USA, tvrdeći – isto to. Što bi rek’o O’stoja, “jedan sajz a svima najs”. Ličilo je sve to ponekad i na dijalektiku ali avaj, jer dok se na primer šarmantno-karikaturalno podsticao mit o “neefikasnosti” socijalističke privrede, stidljivo je prećutkivano da je to i verovatna posledica integracije u globalni kapitalistički sistem; oburžoazenje sistema delegirano je striktno na privrednu i političku elitu, eventualno na kulturno-statusne aspiracije omladine, a vrlo uspešno prećutano-prikriveno kod sopstvene sistemske pozicije – dakle u JEŽ-u ne vidimo jasno život, rad, pozicije i stavove gro srednjih slojeva, srednje klase. Kao npr. i u Žilnikovom Crnom filmu, toj soc-samoupravnoj verziji Veridijane: sve vidimo i znamo, samo ne znamo otkud uopšte autoru – mladom srednjeklasnom nekome – pored svih tih beskućnika, stan, koji pokušava da privremeno redistribuira u umetničko-aktivističke svrhe.\nSl. 13 – Karikatura Feri Pavlovića, JEŽ 1555. Jedan od jetkih komentara (po svemu sudeći) na filmove “Crnog talasa”. Filmska industrija isticana je, prozivana i prikazivana kao miljenica sistema, za razliku od šire kulturne produkcije.\nKao što i Žilnik opravdano ukazuje na društvene probleme neprimerene socijalizmu, tako i mnoga od ovde prigodno tumačenih JEŽ-evih karikiranja imaju i notu opravdane, iskrene kritike: ukazuju na površne i banalne, nejasne znake oslobođenja žena (u i dalje pretežno patrijarhalnom okruženju), na nedopustivo potiskivanje i degradaciju radništva i radničkih prava (da ne bude nesporazuma, “radnička prava” su domen kapitalističkih proizvodnih odnosa, ne socijalističkih), bujanje birokratije, pojave siromaštva i otuđenja, opasnosti od proleterizacije dela radništva i devastacije postojećih mreža solidarnosti, na preteću destabilizaciju principa socijalne afirmacije i integracije. Ljuba Truba i O’stoja mogu donekle biti čitani i na taj način, kao tzv. imanentna kritika. Ali sve to dobija različite konotacije ako se prećuti da se više ne živi u socijalizmu već pre u “neispravnom kapitalizmu” (termin Marka Kržana), imanentna kritika tada postaje možda iskreno socijaldemokratska, dakle pro-kapitalistička a ne pro-socijalistička a kamoli komunistička. A zar na vlasti nije Savez komunista? – mogao je i tako glasiti moto uozbiljenja u zaglavlju JEŽ-a.\nSl. 14 – SALON “Doterujemo za izbore”. Karikatura Feri Pavlovića, Jež broj 1548.\nKonačni saldo JEŽ-a može se, pogotovu ako je izolovan od konteksta nastanka, shvatiti i kao sjajan repertoar za sve “žrtve komunizma” uključujući i njegove beneficiaries tj. (ex-yu) srednju klasu koja u prilozima sa lakoćom traži i nalazi sijaset dokaza da socijalistička privreda u stvari “nije mogla da funkcioniše”, da je sistem po sebi bio licemeran a obični ljudi po pravilu izigrani ili nasamareni. Idealan istorijsko-teorijski repertoar i za tranzicione pljačkaše drugog i trećeg ešalona, za različite formacije marodera palog socijalističkog projekta, na primer “vlasnike” nekadašnjih društvenih stanova “otkupljenih” od strane mnogog promotera jednakih šansi i slobodnog tržišta po sramotnim, nimalo tržišnim i nikom drugom dostupnim cenama. Takve može manje gristi savest ako ubede sebe da je socijalizam bio bez perspektive a ionako već mrtav dok su/smo ga definitivno džeparili i čerupali.\nFoto: Naslovna (POP Forum arhiva, Tirnanić sprovodi Žilnika, insert iz Filma “Rani radovi”)\n(5) Fb Radničke fronte, rasprava na postu od 8 siječnja/januara u 10.54\n(6) Predgovor Miroslave Lalić, prevoditeljke : „Danas mi možemo reći (poučeni istorijom) šta jeste a šta nije komunizam.“; Mi, Jevgenij Zamjatin, Narodna knjiga, Beograd (1984)


REAGOVAO I PETAR PETKOVIĆ: "Došla kukavica u čoporu da provocira predsednika Vučića!" | Novosti.rs\n"Kada političkoj karikaturi u obličju miša udari vrućina u glavu, a možda i zidarac koji sve češće konzumira, pa pomisli da može da udari na mnogo jačeg od sebe u svakom pogledu, dobije lekciju tako da mu se zavrti u glavi da ne zna ni izlaz iz Predsedništva da potrefi.\nZamislite, došla politička kukavica u čoporu da provocira predsednika Vučića, a sve Boga moli da predsednik ne siđe jer mu do struka dođe.\nAli kad je video Vučića pred sobom i dobio lekciju u lice da se belosvetskog lopova niko ne plaši, jadničak nije znao u koju rupu da se sakrije, niti je umeo da pogodi vrata na koja će brže bolje da pobegne.\nA mi smo ponosni na predsednika Vučića koji se nikada ni većima od sebe s puta nije sklanjao, pa neće ni jednom dripcu koji samo ume da cvili pred kamerama.\nVažno je da je predsednik Vučić ponovo pokazao Srbiji s kakvim smo nitkovima imali posla i da je naš narod imao prilike da vidi kako izgleda kada miš pomisli da može na crtu lavu, pa ode podvijenog repića".


nocna mora…. | Nedodjija\nавгуст 23, 2013 by nedodjija\t10 коментара\ngovori o pogodnostima uredjenog drustva, sistema za pracenje, cipovanje, pracenje kretanja pojedinaca, „smanjenje kriminaliteta“, analiza ljudi pri ispitivanju u policiji ….\na nama uvode cipovane licne karte, pasose, zdravstvene knjizice….\npitanje je ko je ovde lud a ko zbunjen….\nCategories: zivotne price | Tags: cipovanje, licne karte, nadzor, pasosi, Srbija, zdravstvene knjizice | Permalink.\n10 thoughts on “nocna mora….”\nавгуст 23, 2013 у 3:23 pm\novo je katastrofa, ni psa nisam cipovala svojevremeno, nisam ni lk.. e sad dokle mogu pitanje je. sta je u pitanju ludilo i zlo, od zbunjenosti ni traga.\nавгуст 23, 2013 у 4:14 pm\nmislim da smo mi malo zbunjeni pa ne reagujemo…. vadili smo pasose – ne mozes ih zaobici – nikako….\nавгуст 23, 2013 у 4:32 pm\nmožda ćemo doživeti dan kada će nam čip ugraditi u ruku ili neko drugo mesto u telo, sada smo zbunjeni a do tada bićemo i ludi i nećemo regovati jer će nas nakljukati pričom kako je to za naše dobro i naravno, potrebno za blagovremeno otkrivanje terorista D:\nавгуст 23, 2013 у 4:40 pm\novo poslednje svakako !\nавгуст 24, 2013 у 4:54 am\nOrwell je bio više nego vidovit.\nавгуст 24, 2013 у 5:51 am\npa, bio je jedan od njih… znao je sta nameravaju…\nавгуст 24, 2013 у 5:53 am\nJoš jedan dokaz da su dan i godina manje od trena a veliki planovi debelo prevazilaze trajanje malih ljudskih života. Njihova grandioznost definitivno svedoči da je masa „velikana“ u stvari debelo bolesnog uma i duše.\nавгуст 24, 2013 у 5:58 am\nda, potpuno si u pravu ! jos uvek me fascinira kad shvatim da se njihovi planovi nastavljaju ostvarivati i kad ih mi uvidimo… nesto sam mislila da ce nas uzas kad shvatimo sta se desava, nekako automatski pokrenuti ljude da zaustave tu mahnitost…. (malo smusena recinca…ali mislim da znas sta sam htela da „nacrtam“…) mada, jos uvek mislim da Priroda ima mehanizme za samozastitu… samo jos nisu proradili (ili barem ja jos nisam videla da su proradili…)\nавгуст 24, 2013 у 6:55 am\nRazumem šta si htela da kažeš, ali je to meni dosta utopistička ideja, zato što se paralelno radi na puno frontova u smislu zaglupljivanja ljudske mase. Većina vidi samo blagodeti imanja i civilizacije i rado prihvata objašnjenja koja joj se serviraju. A oni koji sve to kreairaju suviše su dobro medjusobno povezani i suviše im je lepo na tim pozicijama da bi ustuknuli.\nNe naslućujem gde je granica ljudske trpeljivosti da bi se pokrenuo cunami koji bi doveo do promene i povratku sebi. Možda ni neće nastati taj kritični momenat niti će biti dostignuta kritična masa onih koji teže da se stvari promene, nego će se jednom ostvariti scenario u kom tehnika pobedjuje ljude.\nOsim toga, priodni mehanizam samozaštite može označavati i kraj postojanja ljudske civilizacije, kakvom je mi znamo.\nавгуст 24, 2013 у 7:15 am\nda, i ja sam razmiljala da mehanizmi samozastite mogu da znace kraj ljudske civilizacije….\nako ukljucis google-earth i malo pogledas planetu, ali onako da se „izmaknes“ i pokusas da je posmatras kao da nije nas dom… pogledaj sprzene delove na severu Afrike, pa u luku prema istoku sve do pustinje u Kini… tu je bilo neko zesce razaranje… drevno, greskom mislimo da je vecina areholoskih nalaza iz nase proslosti… pogledaj dno okeana… pogotovo Tihog okeana… ono se siri… nema preklapanja tektonskih ploca, ali ima sirenja cele planete… izgleda da ne znamo bas puno ni koliko je star nas ljudski rod… videla sam pre par dana na Tasosu ostatke neke tvrdjave… na dnu je ogromno kamenje, dobro uklopljeno, spretno namesteno… iznad tog sloja je manje kamenje, manja je spretnost potrebna da se ono postavi… a na vrhu je tvrdjava (verovatno srednjevekovna) od kamenja ne veceg od duzine podlaktice… nesto smo mi tu pogresno skontali… a sve ovo na temu te elite sa kojom se borimo i o tome koliko su oni stari u odnosu na nas…\na o kriticnoj masi… ako je ovaj zivot nekakva „skola“, mislim da vidim da nas ima u svim razredima… i stvar nije linearna… nije 1:1 tj nije nuzno jenan nesvesni na jednog svesnog – pa ko prevagne…. izgleda mi da kriticna masa svesti nije kriticna masa ljudi… a svesnih ima mnogo i tihi su… cak sam i ja shvatila da odredjenom broju ljudi mozes da pricas i „crtas“ do sudnjeg dana – oni i dalje nista ne shvataju… taj proces ide nekako drugacije…\nnavijam za „nas“


Članstvo Srbije u EU podržava 59 odsto gradjana\nČlanstvo Srbije u Evropskoj uniji podržava 59 odsto gradjana, a na eventualnom referendumu o pristupanju EU, 56 odsto gradjana bi glasalo za, dok bi protiv glasalo 26 odsto, pokazuju danas predstavljeni rezultati istraživanja stavova gradjana Srbije preme EU integracijama u Beogradu.\nPrema rečima izvršne direktorke agencije TNS Medium Galup Sladjane Brakus, odnos gradjana prema EU je stabilan, tako da 44 odsto ima generalno pozitivno mišljenje o Uniji, dok 28 ima negativne asocijacije.\n“Najčešći razlozi koje navode gradjani koji podržavaju članstvo u EU su bolja budućnost, prosperitet, bolje šanse za zaposlenje i bolji životni standard. Oni koji su protiv članstva, a njih je 36 odsto, kao glavne razloge navode povećanje siromaštva i nezaposlenost, gubitak nacionalnog identiteta i suvereniteta, eksploataciju prirodnih resursa”, kazala je Brakus u Beogradu.\nOna je navela da mladji i obrazovaniji imaju pozitivniji odnos prema EU u odnosu na starije gradjane nižeg obrazovanja kao i da članstvo u EU podržavaju glasači stranaka “demokratske orijentacije”, uključujući i vladajuće partije.\nIstraživanje je pokazalo da najveći broj gradjana, njih 46 odsto, smatra da je priznanje nezavisnosti Kosova glavni uslov koji Srbija mora ispuniti kako bi postala članica EU ali i da je 64 odsto gradjana protiv priznanja nezavisnosti u cilju ulaska u Uniju.\n“Sa druge strane, dijalog Beograda i Prištine i normalizaciju odnosa podržava oko 60 odsto gradjana”, navela je Brakus i dodala da je smanjen broj gradjana koji očekuju da će EU postaviti nove uslove pred Srbiju u procesu pridruživanja.\nKako je istakla, 53 odsto gradjana očekuje da će Srbija postati članica EU za deset godina ili ranije dok 14 odsto smatra da se to nikada neće dogoditi.\nBrakus je dodala da gradjani spontano percipiraju Rusiju kao najvećeg donatora dok u ponudjenoj listi stavljaju Uniju ispred Rusije, Nemačke i Japana.\nUpitan kako komentariše podatak da većina gradjana podržava članstvo u EU ali ne i priznanje nezavisnosti Kosova, koju više od 60 odsto gradjana navodi kao ključni uslov pridruživanja, šef Delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport je kazao da Brisel ne traži od Srbije da prizna Kosovo već sveobuhvatnu normalizaciju odnosa sa Prištinom.\nIstraživanje agencije TNS Medium Galup sprovedeno je od 1. do 7. oktobra na uzorku od 1.247 ispitanika.


Rističević: Dobio sam poruku pretećeg sadržaja – NovostiDana.rs\nRističević: Dobio sam poruku pretećeg sadržaja\nBEOGRAD – Poslanik poslaničke grupe SNS Marjan Rističević izjavio je da je danas dobio poruku pretećeg sadržaja i da bi njegova bezbednost mogla da bude ugrožena.\nRističević je novinarima u Skupštini Srbije rekao da je danas na privatni broj dobio poruku da izađe ispred Doma Narodne skupštine, gde se održavao protest poljoprivrednika protiv izmena Zakona o poljoprivrednom zemljištu, da se obračunaju sa njim.\n“Danas u 12.27 časova dobio sam poruku da dođem ispred Skupštine, da se lice koje me zvalo i najverovatnije neka druga lica, pošto je u množini, obračunaju sa mnom. Nisam bio u Skupštini Srbije, trebalo mi je vremena da dođem, dok sam došao nisam mogao da utvrdim o kojim licima se radi”, rekao je Rističević, navodeći da je, prethodno, zbog stresa bio na pregledu u Urgentnom centru.\nRističević je poručio da predložene izmene ne donosi on, već Skupština Srbije, a da su na izradi nacrta tog zakona učestvovala i udruženja poljoprivrednika.\nOn je naglasio da je “stvar otišla predaleko”, imajući u vidu da je pre nekoliko dana doživeo uvrede, psovke i pretnje, a na pitanje da li sumnja od koga mu je došla ta poruka, odgovorio je da mu to što sumnja ne daje za pravo da novinarima to i otkrije.\nNapomenuo je da njegova bezbednost može biti ugrožena, jer živi na selu, u poslednjoj ulici i poslednjoj kući, ali da neće podnositi nikakve zahteve organima.\n“Ako neko bude smatrao da treba da istraži ovaj slučaj, ja ću se zadovoljiti da to urade nadležni organi Republike Srbije”, naveo je Rištičević.


Dan kada je Partizan postao prvak Evrope - Izazov\nNovi magazin 16. aprila 2019. 10:59\nKošarkaški klub Partizan osvojio je na današnji dan pre 27 godina titulu evropskog šampiona, pobedom protiv Huventuda čuvenom „trojkom“ Aleksandra Đorđevića u poslednjim trenucima utakmice.\nPartizan je 16. aprila 1992. godine u Istanbulu u finalu pobedio španski Huventud sa 71:70. Par trenutaka pre ključnog momenta, Slaviša Koprivica je dodao loptu Đorđeviću koji je došao na protivničku polovinu terena, naskočio i uputio šut vredan ulaska crno-belih u istoriju i šut koji je doneo najveći uspeh domaće klupske košarke.\nMladu ekipu Partizana, koja je u proseku bila stara 21,7 godina, sa klupe je predvodio Željko Obradović. Crno-beli su u sezoni 1991/1992 zbog sankcija odigrali samo jednu utakmicu na domaćem terenu, a sve ostale mečeve kao domaćini igrali su u Fuenlabradi.\nZa Partizan su igrali Aleksandar Đorđević, Predrag Danilović, Nikola Lončar, Zoran Stevanović, Dragiša Šarić, Željko Rebrača, Mlađan Šilobad, Slaviša Koprivica, Vladimir Dragutinović i Ivo Nakić.\n„I danas se prepričavaju događaji iz kojih buduće generacije imaju šta da nauče. Partizan sa ponosom obeležava dan svog najvećeg uspeha uz veliku i večnu zahvalnost svojim domaćinima iz Fuenlabrade, mesta u kojem su se crno-beli osećali kao kod kuće“, navodi se na sajtu crno-belih.\nPovodom obeležavanja najvećeg uspeha u istoriji kluba, ali i srpske klupske košarke, pušteni su u prodaju artikli sa motivima trijumfa u Istanbulu. Oni se mogu kupiti u zvaničnoj prodavnici KK Partizan, u Bulevaru despota Stefana 48, gde je tokom dana izložen i pehar koji su crno-beli osvojili 1992. godine.\nTERZIĆ EKSPRESNO ODGOVORIO SAVIĆEVIĆU: Stav dvojice igrača Zvezde je…\nKošarkašice savladale Tursku\nJokanović za „Novosti“: Nek me ne guraju u lažne priče\nZVEZDA NA KORAK OD TITULE: Odluka o prvaku ili produženju serije u…


Junior NBA: U diviziji Niš sve ide po planu (VIDEO) - Sportske vesti\nJunior NBA: U diviziji Niš sve ide po planu (VIDEO)\n14 Apr, 2019 by Dragan Panajotović\nfoto: kss/ Jovan Gojković\nZahuktava se takmičenje u četvrtoj sezoni Junior NBA lige. U četvrtak 11. aprila je u sali Osnovne škole “Dušan Radović” odigran drugi dan takmičenja za učesnike niških škola, a utakmicama je prisustvovao i direktor takmičenja, bivši reprezentativac naše zemlje Bojan Popović.\nPravo učestvovanja u ligi imaju učenici petih i nižih razreda osnovnih škola. Iz Niša učestvuju osnovne škole Ivo Andrić, Dušan Radović, Učitelj Tasa, Stefan Nemanja i Ratko Vukićević. Ove godine su članovi istočne divizije Central i brane boje Čikago Bulsa, Detroit Pistonsa, Klivlend Kavalirsa, Milvoki Baksa i Indijana Pejsersa. Niš se i ove sezone ističe odličnom organizacijom ovog takmičenja.\nDa je Košarkaški savez Srbije napravio pun pogodak podrškom Junior NBA lige dokaz je i to što je zahvaljujući ovom takmičenju privoleo nekoliko izuzetnih mladih talenata da treniraju košarku.\nNeke škole je ovaj projekat uspeo i da poveže sa NBA klubovima i igračima.\nLiga traje 11 nedelja i organizovana je po NBA formatu, uključujući Draft, Regularni deo, Plejof i Fajnal for. Ligu čini 30 ekipa iz 30 škola u Srbiji, 20 beogradskih i po pet iz Novog Sada i Niša.\nSvetski dan zdrave hrane obeležen u OŠ Zoran Đinđić (VIDEO)\nSport i zdravstvo ruku pod ruku. U toku je kampanja “Oktobar – mesec pravilne ishrane”, koja se uz podršku Ministarstva\nSaša Gacik i Valentina Nejković na Svetskom prvenstvu u ultramaratonu\nSledeceg vikenda, u Francuskom mestu Albi, održava\nAKL: Ristić – najkorisniji, Bosić – najatraktivniji (VIDEO)\nNakon tri kola četiri ekipe Amaterske košarkaške\nNa terenima Teniskog kluba Spartak iz Subotice\ndetaljnije October 21\nSportska dvorana u Aleksincu postaje polako neosvojiva\nNajbolju i najzreliju partiju od početka sezone\n5.kolo Super lige Srbije: ŽRK Zaječar-ŽRK Naisa


Centralne teme konferencije odnose se na regionalnu saradnju u procesuiranju predmeta ratnih zločina i vidove saradnje u budućnosti.\nKonferencija glavnih tužilaca na Brionima, koja se održava svake godine krajem mjeseca maja, prilika je da tužioci razgovaraju o praktičnim pitanjima vezanim za procesuiranje predmeta ratnih zločina, kao i mogućnostima razvijanja regionalne saradnje.\nOsim predstavnika Tužilaštva BiH, na konferenciji sudjeluju i zvaničnici entitetskih tužilaštava i Brčko Distrikta BiH, zvaničnici tužilaštava susjednih zemalja, kao i predstavnici tužilaštava pri MKSJ i rezidualnog mehanizma MKSJ, te predstavnici Ambasade SAD-a u Hrvatskoj.