PROGRESSIVE MAGAZIN | Jaroslav Stupavski, Carnex\nJaroslav Stupavski, Carnex\n(tekst objavljen u Progressive magazinu br. 97, jun 2012.)\nJaroslav Stupavski, direktor Carnexa\n“Carnex ima prepoznatljivo ime i neiskorišćeni potencijal. Zaslužuje da bude jači, da ide u korak sa vremenom i svetskim trendovima. U narednom periodu očekujemo ostvarivanje sinergetskog efekta, nastavak dobrog pozicioniranja na srpskom tržištu, kao i proboj naših proizvoda u evropske i svetske okvire.”\nKompanija Carnex je već više od pedeset godina lider u proizvodnji prerađevina od mesa, nekada na teritoriji bivše Jugoslavije, a sada u Srbiji. Pripajanjem poljoprivrednih dobara u Vrbasu i okolini, krajem 90-ih, kao i dodatnim ulaganjem u savremene proizvodne tehnologije, fabrika je prerasla u veliki industrijsko-poljoprivredni kompleks sa složenom organizacionom strukturom koju čine poslovni centri. Carnex je vertikalno integrisana kompanija, sa takozvanim proizvodnim pristupom ‘od njive do trpeze’. Od novembra 2011. godine u vlasništvu je sistema MK Group. U sastavu Carnexa, posluje pet različitih, a usko povezanih celina. Tu je biljna proizvodnja, sa ukupno obradivih 4.500 hektara plodnog zemljišta, tri farme svinja sa ukupnom proizvodnjom od 100.000 tovljenika na godišnjem nivou, mešaona stočne hrane, koja godišnje proizvodi 50 hiljada tona, silosi kapaciteta 75 hiljada tona i, naravno, klanica, sa pogonima za preradu i sa flotom od 45 vozila za distribuciju. Kompletan sistem zapošljava 1.208 radnika, koji, od februara 2012. godine, prvi put posle mnogo godina, rade u tri smene.\nRetki su primeri da domaća kompanija preuzme neku kompaniju koja je bila u stranom vlasništvu. Kako je došlo do ideje o preuzimanju, da li je celu stvar bilo teško izvesti?\nU poslednjih desetak godina, MK Group je poslovanje strateški usmerio na poljoprivrednu proizvodnju, ali i prehrambenu industriju, te je i poslovni potez pripajanja Carnexa MK Group ‘porodici’ bio logičan, pre svega, jer ove dve grane privrede imaju najveći potencijal razvoja. Jednostavno, investiramo tamo gde vidimo dobre ekonomske prilike. Prepreke kao što su uslovi otežanog poslovanja u vreme ekonomske krize za nas uvek predstavljaju dodatni izazov, ozbiljnu šansu za rast, ulaganje, a ne teškoće. Trenutne tendencije u svetskim okvirima dokazuju da su se predviđanja MK Groupa prilikom kupovine brenda, koji ima iza sebe tradiciju dužu od 50 godina razvoja, pokazala ispravnim.\nŠta za srpsko tržište znači što je Carnex ponovo postao domaći brend?\nSigurnost, inovacije, investicije. Svesni smo ogromnog ugleda koji brend Carnex uživa na domaćem tržištu, kroz brižljivo građenu reputaciju i tradiciju sa kojom su generacije odrasle. Zato verujemo da nije potrebno posebno naglašavati koliko je značajno za kompletnu privredu to što je jedan od najznačajnijih učesnika domaće privrede i prehrambrene mesne industrije vraćen u domaće vlasništvo i u ruke ljudi koji znaju vrednost onoga čime raspolažu, ali i u kakvim uslovima i okolnostima posluju.\nŠta je prelazak u ‘domaće ruke’ doneo kompaniji Carnex? Da li je došlo do organizacionih ili bilo kakvih drugih promena i kakvih?\nBenefiti su svakako povećanje proizvodnje zasnovane na automatizaciji celokupnog procesa, sniženju troškova i stabilizaciji kvaliteta proizvoda. Svakako, tu su i značajne investicije i inovacije, na kojima se već od početka godine radi. Carnex će do kraja godine doživeti potpunu stabilizaciju – do sada je firma finansijski stabilizovana, dok u proizvodnji tek slede promene u pozitivnom smeru.\nDa li su u planu neki ’novi pravci’ kada se radi o portfoliju proizvoda, načinu proizvodnje ili nekom drugom segmentu poslovanja ili će Carnex u potpunosti nastaviti da posluje na isti način kao i do sada?\nNaravno. Da bismo obezbedili dugoročni rast, neophodno je konstantno raditi na unapređenju brenda, ali i proizvodnje. Trenutno asortiman Carnexa čini više od 100 proizvoda, a svakako planiramo da uvedemo i nove. Plan nam je da u prvoj polovini ove godine, u Carnex uložimo oko pet miliona evra. Svakako, planirani su i procesi automatizacije punjenja u konzervnom odeljenju, kao i automatizacija u pakovanju gotovih proizvoda u komercijalnu i transportnu ambalažu. Takođe, planirana je i izrada centralnog magacina i investiranje u novu genetiku na farmama svinja. Ukupan iznos ovih investicija, do 2013. godine, dostići će od 15 do 20 miliona evra.\nKakve rezultate je Carnex zabeležio 2011. godine, koliki promet je ostvaren? Kakvi su ovogodišnji rezultati i da li ste njima zadovoljni?\nU 2011. godini je oko 17.000 tona proizvoda, u vrednosti od 55 miliona evra, isporučeno na tržište Srbije, ali i zemalja bivše SFRJ. Tokom 2012. godine planiramo da isporučimo oko 30 hiljada tona proizvoda, u vrednosti od 85 miliona evra.\nRano je pričati o preciznim rezultatima za ovu godinu. Profit u ovoj godini će se duplirati u odnosu na prošlu godinu kada je ostvareni promet bio 55 miliona evra. Ova godina je dobro startovala i za sada nema odstupanja od budžetskog plana.\nKakva je trenutna Carnexova pozicija na srpskom tržištu i da li mislite da bi mogao još bolje da se pozicionira?\nCarnex ima prepoznatljivo ime i neiskorišćeni potencijal. Carnex zaslužuje da bude jači, da ide u korak sa vremenom i svetskim trendovima. Zato nas sa novom energijom u 2012. godini očekuju novi poslovni izazovi, za koje smo spremni. Podstičući razvoj domaćih proizvoda stvaramo prostor za novu proizvodnju, novo zapošljavanje i viši nivo razvoja. Porast prodaje ne samo Carnexovih proizvoda, može pozitivno da utiče na budućnost domaće privrede. U narednom periodu očekujemo ostvarivanje sinergetskog efekta, nastavak dobrog pozicioniranja na srpskom tržištu, kao i proboj naših proizvoda u evropske i svetske okvire, što će dodatno uticati na usklađivanje proizvodnje sa najvišim svetskim standardima u prehrambrenoj industriji.\nKoji Carnexovi proizvodi su zaslužni za najveći deo prometa kompanije? Da li je tu došlo do promena s obzirom na sve lošiju kupovnu moć?\nProizvod koji značajno učestvuje u ukupnom prometu kompanije je svakako pašteta. Carnex je među prvima na prostoru bivše SFRJ počeo industrijsku proizvodnju paštete. Danas ova grupa proizvoda obuhvata široku paletu pašteta prepoznatljivog kvaliteta, o kome svedoče i brojna priznanja. Tajna kvaliteta leži u izboru najboljih sirovina i strogo kontrolisanim uslovima proizvodnje. Naravno, i u preciznom tehnološkom postupku, hermetičkom zatvaranju i termičkoj obradi postupkom sterilizacije, što sve zajedno doprinosi da se dobijaju proizvodi odličnih senzornih svojstava i maksimalne održivosti. Carnex paštete učestvuju sa skoro 50% u udelu različitih robnih marki pašteta na domaćem tržištu.\nKoji deo proizvodnje je u 2011. izvezen i u koje zemlje, a koliko je prodato na domaćem tržištu? Da li su u planu neka nova izvozna tržišta?\nViše od 20% svojih proizvoda prodajemo u inostranstvu i to na tradicionalnim tržištima Crne Gore, Makedonije, Bosne i Hercegovine, kao i Rusije. Prvi koraci za proširenje plasmana su preduzeti. Na nama je da zajedno sa stručnjacima iz Carnexa ta tržišta proširimo imajući, pritom, u vidu rastuću potražnju za hranom i prehrambenim proizvodima. Od prošle godine Carnexovi proizvodi se nalaze i na tržištu SAD-a. Planirana tržišta su Kina, Italija, kao i sve zemlje bivšeg SSSR-a.\nŠta je za Carnex značilo dobijanje dozvole za izvoz u Rusku Federaciju?\nDo sada se Rusija pokazala kao pogodno područje za razvoj poslovanja, kako MK Groupa, tako i Carnexa u narednom periodu. Međutim, da bi poslovali u ovoj zemlji, potrebno je da imate kvalitetne proizvode i uvek budete spremni za tržišnu utakmicu, zato što je u Rusiji stepen konkurencije na zavidnom nivou. Dobijanje Gost R sertifikata neophodnog za plasman proizvoda na tržište Ruske Federacije je značajan korak za naše poslovanje, posebno kada imamo u vidu da je u Rusiji stopa rasta i razvoja ekonomije jedna od najvećih u svetu.\nDa li je došlo do pomaka kada je reč o ideji da se domaći proizvođači udruže i zajednički nastupe na zahtevnijim tržištima?\nCarnex i sve naše velike mesne industrije na istom su, zajedničkom putu – da se kvalitetom izbore za jaku poziciju na zahtevnim tržištima kakva su Rusija, Kina, SAD ili zemlje EU, jer svako od nas je, pojedinačno, isuviše mali da bi se sam pojavio na tim tržištima. Napretka će tek biti. Međutim, ono što je najvažnije je da zajedničkim snagama unapredimo domaću industriju mesa, jer ona značajno može da doprinese boljem rezultatu našeg agrara na svetskoj pijaci i uveća dobit Srbije od izvoza.\nKakvo je Vaše mišljenje kada je reč o stanju stočnog fonda u Srbiji, šta je doprinelo tome da postanemo uvoznik mesa?\nPrema zvaničnim statistikama, broj stoke na našem tržištu u poslednje dve decenije opadao je po godišnjoj stopi od tri do četiri odsto, a proizvodnja mesa pala je sa 600.000 na 457.000 tona. Kako se ocenjuje, osnovni razlozi za krizu u kojoj se nalazi srpsko stočarstvo leže u nerešenom pitanju finansiranja ove delatnosti poljoprivrede, gubitku domaćeg i stranog tržišta, kao i odsustvu bilo kakvih strateških rešenja koja bi doprinela da se nepovoljna kretanja u stočarstvu zaustave. Verujem da će uskoro resorno ministarstvo izaći sa subvencijama od 10.000 dinara po grlu za uvoz genetski čiste rase matičnog stada. S takvom subvencijom dobićemo rase sa kojima ćemo moći da konkurišemo zemljama zapadne Evrope.\nŠta Carnex čini kako bi se stanje popravilo?\nU narednom periodu, Carnex će akcenat staviti na novu genetiku i nove standarde. U narednih nekoliko meseci počinjemo sa sukcesivnom zamenom genetskog materijala, prvenstveno muške linije, s tim što ćemo uvesti najkvalitetniji evropski materijal. Takođe, u planu su značajne investicije u rekonstrukciju postojećih farmi, koje podrazumevaju i povećanje broja krmača, i povećanje same produktivnosti. Naravno, sve će biti u skladu sa EU regulativama i kada je reč o dobrobiti životinja i zaštiti životne sredine.\nVerujemo da će se unapređenje proizvodnje i kvaliteta na našim farmama pozitivno odraziti i na kvalitet i poslovanje na farmama naših partnera, kao i na rentabilnost njihove proizvodnje. U cilju jačeg i konkurentnijeg tržišta mesne industrije u Srbiji, vrata Carnexa su za naše saradnike, partnere, uvek otvorena, kako za stručni savet, tako i za potrebnu edukaciju. U toku juna meseca Carnex oživljava kooperantsku proizvodnju tovljenika po novim principima, proizvodnja će biti zasnovana u mestima Vrbaške opštine i Sremu.\nDa li Carnex ima problema sa nabavkom sirovina za svoje proizvode? Na koji način se one obezbeđuju?\nMesna industrija u Srbiji, generalno, ima problem sa kvalitetnim sirovinama. Mi u Carnexu imamo tri farme, kapaciteta 100.000 tovljenika, a uz to, da bi podmirili godišnje potrebe za sirovinama, koje bi ove godine trebalo da budu oko 130.000 tovljenika, gotovo četvrtinu nabavljamo na slobodnom tržištu, u Srbiji, ali i u inostranstvu, kako bismo dobili kvalitet koji nam je neophodan. Naše hladnjače su pune, tako da trenutno problema nemamo, ali, u svakom slučaju, Srbija bi trebalo mnogo toga da uradi na poboljšanju kvaliteta svinja koje se nude, kao i na oživljavanju tova na ugašenim mini farmama i povećanju proizvodnje na privatnim poljoprivrednim gazdinstvima.\nKoje tri stvari biste Vi promenili u poslovnom ambijentu Srbije da ste u mogućnosti?\nOživeo bih proizvodnju u pogonima koji trenutno nisu u funkciji uz pomoć stranih investicija, izvršio bih edukaciju poljoprivrednih proizvođača, jer uz male promene se prinos u ovoj grani može podići za 20-50%, poboljšao bih regulativu na svim nivoima, jer samo sa ove tri stvari možemo podići likvidnost privrede i privući strane investitore.\nKako ocenjujete vaš odnos sa trgovcima, da li smatrate da bi odnosi između proizvođača i trgovaca mogli da se unaprede i u kom domenu?\nOdnosi između trgovaca i proizvođača su trenutno nepovoljni za proizvođače u ekonomskom smislu. Postavili smo sebi cilj da uredimo te odnose na ukupnoj teritoriji Srbije. Treba zajedno da budemo na usluzi kupcu, a ne samo da trgovci uzimaju profit ne vodeći računa ni o proizvođaču ni o kupcu. Želja nam je da motivišemo trgovce, a samim tim i kupce i naše potencijalne potrošače, ali i da ih obavestimo o kvalitetu proizvoda koji kupuju. Međusobna saradnja, razmena iskustva, informacija i znanja neophodna nam je za nesmetan i brži rast.\nŠta mislite da bi već duže vreme najavljivan dolazak stranih lanaca doneo našem tržištu?\nZdravu konkurenciju kako što se tiče kvaliteta, tako i što se tiče cena, a pre svega nova radna mesta.\nKoja od priznanja i nagrada kojima su se u poslednje vreme ‘okitili’ Carnex i njegovi brendovi biste izdvojili?\nPonosni smo na titulu ‘Najbolje iz Srbije 2011’ koja je pripala Carnexu za najbolji korporativni brend robe svakodnevne potrošnje. Radi se o izboru najboljih brendova na tržištu Republike Srbije, u organizaciji Privredne komore Srbije, dnevnog lista Privredni pregled, a uz podršku Ministarstva poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede. Takođe, posvećenost poslu i neumoran rad svih zaposlenih doprineli su da kompanija Carnex bude proglašena za ‘Apsolutnog šampiona kvaliteta Novosadskog sajma 2012’.\nRecite nam nešto o poslednjim aktivnostima Carnexa kada je reč o zaštiti životne sredine. Koliko je za kompanije teško da u vreme krize ulažu i u društveno odgovorno poslovanje?\nIndustrija mesa Carnex predstavlja sigurnog partnera koji u svoje ciljeve uključuje i interese i potrebe zajednice u kojoj posluje. Zato i u vreme ekonomske krize ulažemo istim intenzitetom u zaštitu životne sredine, vodimo brigu o zdravlju i sigurnosti svih naših zaposlenih, njihovih porodica i zajednice u kojoj poslujemo. Jedan u nizu projekata Carnexa, kojim nastojimo da, kroz društveno odgovorno poslovanje, poboljšamo kvalitet života u sistemu u kojem poslujemo, svakako jeste i postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda u opštini Vrbas. U izradu projekta, opremu, montažu i građevinske radove uloženo je dva i po miliona evra, čime je dat značajan doprinos zaštiti voda kao što su kanal Delta I-64, a samim tim Velikog bačkog kanala.\nOd izuzetnog značaja je da svaka industrijska grana koja tokom svog rada generiše opasan otpad prepozna odgovornost prema zajednici. Tako je više od 2.800kg opasnog otpada nastalog tokom proizvodnje u IM Carnex predato na konačno zbrinjavanje u postrojenja za zbrinjavanje opasnog otpada u Bazelu i Beču.\nKoliko sve nestabilnija situacija na tržištu utiče na Carnex? Kakve su prognoze za 2013?\nU odnosu na okruženje, Srbija se dosta dobro nosi sa posledicama svetske ekonomske krize. Kompanija Carnex nije izolovan sistem. Međutim, nelikvidnost privrede dovela je do toga da imamo manje partnera sa kojima možemo da sarađujemo. Očekujem da će nova vlada da povuče restriktivne mere i omogući, pre svega malim i srednjim preduzećima, povoljnije kredite ili subvencije kako bi oživela proizvodnju. Na evropskom tržištu mesna industrija Srbije ozbiljne rezultate može da postigne samo ukoliko objedinimo sve kapacitete i ponudimo dovoljnu količinu atraktivnog i kvalitetnog proizvoda, kojim inostrano tržište možemo kontinuirano da snabdevamo.


Pritužba S. L. protiv doma zdravlja po osnovu zdravstvenog stanja u oblasti zdravstva • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nMišljenja i preporuke Mišljenja i preporuke u postupku po pritužbama Druga lična svojstva Pritužba S. L. protiv doma zdravlja po osnovu zdravstvenog stanja u oblasti zdravstva\nbr. 07-00-151/2014-02 datum: 1. 8. 2014.\nMišljenje je doneto u postupku povodom pritužbe koju je u ime i uz saglasnost S. L, podneo C. a. p. z. „K. k.” protiv Doma zdravlja Z. iz B, zbog diskriminacije na osnovu zdravstvenog stanja. U pritužbi je navedeno da je S. L. otišla u Službu za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju Doma zdravlja „Z.” 17. decembra 2013. godine i da joj je tom prilikom izdata terapijska lista na kojoj je crvenim flomasterom ispisano „HIV infectio!”. U izjašnjenju Doma zdravlja „Z.” nisu osporeni navodi iz pritužbe u pogledu označavanja HIV statusa pacijentkinje, ali je navedeno da su ti podaci dostupni samo osiguranom licu i ovlašćenim zdravstvenim radnicima. Poverenica je dala mišljenje da je upisivanjem HIV statusa na terapijsku listu S. L, i to tako što je na margini terapijske liste crvenim flomasterom upisano i podvučeno „HIV infectio!”, Dom zdravlja „Z.” prekršio propise o zabrani diskriminacije. Zbog toga je Domu zdravlja „Z.” data preporuka da podatke o HIV statusu pacijenata/kinja, ukoliko su od značaja za medicinski tretman, upisuje u skladu sa propisima o vođenju medicinske dokumentacije, u rubriku u medicinskoj dokumentaciji koja je predviđena za upisivanje dijagnoza, istom veličinom i bojom slova kojom se upisuju ostale dijagnoze i stanja od značaja za medicinski postupak, korišćenjem latinskog naziva i šifre bolesti prema Međunarodnoj klasifikaciji bolesti, povreda i uzroka smrti; da zaposlenima u Domu zdravlja „Z.” obezbedi edukaciju o HIV/AIDS-u, kao i da ubuduće, u okviru obavljanja poslova iz svoje nadležnosti, postupa u skladu sa antidiskriminacionim propisima.\n1.1. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti primila je 10. aprila 2014. godine pritužbu, a 9. maja 2014. godine dopunu pritužbe koju je u ime i uz saglasnost S. L. podneo C. a. p. z. K. k. protiv Doma zdravlja „Z.” iz Beograda.\n– da je 25. novembra 2013. godine, S. L. dobila uput za fizioterapiju od izabrane lekarke Doma zdravlja „Z.”;\n– da je S. L. otišla u Službu za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju Doma zdravlja „Z.” 17. decembra 2013. godine;\n– da je na terapijskoj listi koja joj je izdata tom prilikom, crvenim flomasterom ispisano „HIV infectio!”;\n– da je fotografisala terapijsku listu a zatim precrtala sporan natpis, kako bi izbegla neprijatnosti prilikom ostvarivanja zdravstvene zaštite;\n– da ispisivanje njenog HIV statusa, bez opravdanog razloga, ukazuje na stigmatizaciju i različito postupanje;\n1.3. Uz pritužbu je dostavljena fotokopija terapijske liste.\n1.4. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti sprovela je postupak u cilju utvrđivanja pravno relevantnih činjenica i okolnosti, a u skladu sa čl. 35. st. 4. i čl. 37. st. 2. Zakona o zabrani diskriminacije, pa je u toku postupka pribavljeno izjašnjenje dr D. T. B, direktorke Doma Zdravlja „Z”.\n– da su podatke iz medicinske dokumentacije, kao naročito osetljive podatke o ličnosti, dužni da čuvaju svi zaposleni u zdravstvenim ustanovama,\n– da su podaci upisani u zdravstvenom kartonu dostupni samo osiguranom licu i ovlašćenim licima Doma zdravlja „Z.”, što znači da niko neovlašćen ne može saznati podatke o zdravstvenom stanju S. L,\n– da ne postoji razlika u tretmanu i primeni fizikalne terapije kada su u pitanju pacijenti koji žive sa HIV-om u odnosu na ostale pacijente,\n– da u medicinskoj dokumentaciji koja se koristi u Službi za fizikalnu medicinu DZ „Z.” postoji glavna rubrika u koju se, pored uputne, upisuju i ostale dijagnoze pacijenta,\n– da se u medicinsku dokumentaciju uvek upisuju dijagnoze pod šifrom bolesti, u skladu sa međunarodnom klasifikacijom bolesti i srodnih zdravstvenih stanja, ali i njihov puni naziv,\n– da se sve dijagnoze koje su bitne za celokupno zdravstveno stanje pacijenta kome se pruža fizikalna terapija upisuju na glavnoj strani terapijskog kartona, a zbog posebnosti dijagnoze S. L, dijagnoza o HIV infekciji je upisana na unutrašnjoj strani kartona, koja je dostupna jedino terapeutu koji će terapiju da primeni.\n2.1. Među stranama u postupku nije sporno da se S. L. javila Službi za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju Doma zdravlja „Z.” 17. decembra 2013. godine i da joj je izdata terapijska lista na kojoj je crvenim flomasterom ispisano „HIV infectio!”.\n2.2. Uvidom u fotokopiju terapijske liste, utvrđeno je da je na margini na vrhu terapijske liste, velikim slovima ispisano „HIV infectio!”. Ovo upozorenje je i podvučeno.\n3.1. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti, prilikom odlučivanja u ovom predmetu, imala je u vidu navode iz pritužbe i izjašnjenje direktorke Doma zdravlja „Z.”.\n3.6. Ustavna zabrana diskriminacije bliže je razrađena Zakonom o zabrani diskriminacije, koji u čl. 2. st. 1. tač. 1. propisuje da diskriminacija i diskriminatorno postupanje označavaju svako neopravdano pravljenje razlike ili nejednako postupanje, odnosno propuštanje (isključivanje, ograničavanje ili davanje prvenstva), u odnosu na lica ili grupe kao i na članove njihovih porodica, ili njima bliska lica, na otvoren ili prikriven način, a koji se zasniva na rasi, boji kože, precima, državljanstvu, nacionalnoj pripadnosti ili etničkom poreklu, jeziku, verskim ili političkim ubeđenjima, polu, rodnom identitetu, seksualnoj orijentaciji, imovnom stanju, rođenju, genetskim osobenostima, zdravstvenom stanju, invaliditetu, bračnom i porodičnom statusu, osuđivanosti, starosnom dobu, izgledu, članstvu u političkim, sindikalnim i drugim organizacijama i drugim stvarnim, odnosno pretpostavljenim ličnim svojstvima. Odredbom člana 8. propisano je da povreda načela jednakih prava i obaveza postoji ako se licu ili grupi lica, zbog njegovog, odnosno, njihovog ličnog svojstva, neopravdano uskraćuju prava i slobode ili nameću obaveze koje se u istoj ili sličnoj situaciji ne nameću drugom licu ili grupi lica, ako su cilj ili posledica preduzetih mera neopravdani, kao i ako ne postoji srazmera između preduzetih mera i cilja koji se ovim merama ostvaruje. Kao poseban slučaj diskriminacije, odredbom čl. 27. propisana je diskriminacija na osnovu zdravstvenog stanja.\n3.7. Zakonom o zdravstvenoj zaštiti u čl. 20. propisano je načelo pravičnosti zdravstvene zaštite, koje se ostvaruje, između ostalog i zabranom diskriminacije prilikom pružanja zdravstvene zaštite na osnovu rase, pola, starosti, nacionalne pripadnosti, socijalnog porekla, veroispovesti, političkog ili drugog ubeđenja, imovnog stanja, kulture, jezika, vrste bolesti, psihičkog ili telesnog invaliditeta, dok se odredbom čl. 73. st. 2. garantuje tajnost podataka iz medicinske dokumentacije.\n3.8. Odredbama čl. 21. Zakona o pravima pacijenata propisano je da podaci o zdravstvenom stanju pacijenata, odnosno, podaci iz medicinske dokumentacije, spadaju u podatke o ličnosti i predstavljaju naročito osetljive podatke o ličnosti pacijenta.\n3.9. Zakon o evidencijama u oblasti zdravstvene zaštite u čl. 4. propisuje da se pri vođenju evidencija u oblasti zdravstvene zaštite primenjuju jedinstveni metodološki principi i statistički standardi koje ustanovljava Republički zavod za zaštitu zdravlja. Na osnovu čl. 4 st. 2 Zakona o evidencijama u oblasti zdravstvene zaštite, Republički zavod za zaštitu zdravlja propisao je Uputstvo o jedinstvenim metodološkim principima i statističkim standardima za vođenje evidencija u oblasti zdravstva, kojim je određeno da se dijagnoze bolesti ili povrede upisuju na latinskom jeziku i šifriraju prema Međunarodnoj klasifikaciji bolesti, povreda i uzroka smrti, prema važećoj reviziji.\n3.10. Pravilnik o vođenju medicinske dokumentacije, načinu upisivanja podataka i sastavljanja izveštaja u čl. 24. propisuje obavezu pridržavanja Uputstva o jedinstvenim metodološkim principima i statističkim standardima za vođenje evidencija u oblasti zdravstva , prilikom upisivanja podataka u osnovnu medicinsku dokumentaciju.\n3.11. Kodeks profesionalne etike Lekarske komore Srbije , u čl. 19. st. 5. propisuje da je pravo pacijenta da očekuje da će njegov lekar poštovati poverljivost svih informacija lične i medicinske prirode.\n3.12. Pravilnikom o preventivnim merama za bezbedan i zdrav rad na radnom mestu , propisani su minimalni zahtevi koje je poslodavac dužan da ispuni u obezbeđivanju primene preventivnih mera pri korišćenju sredstava i opreme za ličnu zaštitu na radu, a Zakonom o bezbednosti i zdravlju na radu propisane su mere koje se preduzimaju radi sprečavanja povreda na radu, profesionalnih oboljenja i oboljenja u vezi sa radom. Odredbom čl. 35. propisana je obaveza zaposlenog da primenjuje propisane mere za bezbedan i zdrav rad i da koristi propisana sredstva i opremu za ličnu zaštitu na radu da ne bi ugrozio svoju bezbednost i zdravlje kao i bezbednost i zdravlje drugih lica.\n3.15. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti konstatuje da je u konkretnom slučaju potrebno utvrditi da li je Dom zdravlja „Z.” izvršio akt diskriminacije S. L. na osnovu njenog zdravstvenog stanja (HIV statusa), ispisivanjem crvenim flomasterom „HIV infectio!” na terapijskoj listi prilikom upućivanja pacijentkinje na fizikalnu terapiju.\n3.16. S tim u vezi, potrebno je ispitati da li je ovakav način unošenja podataka o zdravstvenom stanju osoba koje žive sa HIV-om diskriminatoran, odnosno, da li su u konkretnom slučaju S. L. uskraćena prava ili nametnute obaveze koje se u istoj ili sličnoj situaciji ne uskraćuju ili ne nameću drugom licu ili grupi lica, što podrazumeva ispitivanje opravdanosti cilja i posledica preduzetih mera i postojanje srazmernosti između preduzetih mera i cilja koji se ovim merama ostvaruje.\n3.17. U skladu sa propisima o vođenju medicinske dokumentacije i načinu upisivanja podataka, podaci o bolestima, stanjima i povredama pacijenata i pacijentkinja unose se u medicinsku dokumentaciju i nesporno je da se ovlašćena lica za upisivanje ovakvih podataka rukovode medicinskim razlozima. Pored uputne dijagnoze, u medicinsku dokumentaciju mogu se uneti i ostala stanja, bolesti i povrede koje su od značaja za medicinski tretman. U konkretnom slučaju, na terapijskoj listi za fizioterapiju unet je podatak o HIV infekciji pacijentkinje, a s obzirom na način upisivanja ove dijagnoze (veća slova crvene boje, znak uzvika, podvlačenje i pisanje na margini), očigledno je da ova mera predstavlja upozorenje u cilju zaštite zdravlja medicinskog osoblja i ostalih pacijenata.\nImajući ovo u vidu, potrebno je ispitati da li je ovakav način upisivanja dijagnoze koja se odnosi na HIV infekciju pacijentkinje, u suprotnosti sa propisima kojima je diskriminacija zabranjena i koji su obavezujući za sve. Zbog toga je potrebno ispitati: a) da li je cilj koji se postiže ovom merom dopušten i opravdan i b) da li je mera srazmerna cilju, odnosno, da li se cilj mogao postići samo propisanom merom.\n3.18. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti konstatuje da prevencija bolesti i zaštita zdravlja stanovništva uvek predstavlja opravdan cilj. S obzirom na opravdan cilj, dalje je potrebno ispitati da li je ova mera srazmerna cilju koji se želi postići, odnosno, da li se u konkretnom slučaju cilj mogao postići na drugi način. Stručni tekstovi iz oblasti fizikalne terapije ukazuju da su metode koje se primenjuju prilikom tretmana neinvanzivne, naročito na nivou domova zdravlja. One se svode na primenu različitih oblika energije (svetlosne, toplotne, električne, magnetne, mehaničke) u cilju prevencije, lečenja i funkcionalnog osposobljavanja obolelih i povređenih. Takođe, u stručnim krugovima iz oblasti infektologije postoji saglasnost da se HIV infekcija prenosi putem krvi i krvnih derivata, seksualnim odnosom i vertikalnim prenosom sa majke na dete. Ovo je potvrđeno i u izjašnjenju Doma zdravlja „Z.”, u kojem je navedeno da ne postoji nikakva razlika u tretmanu i primeni fizikalne terapije kod osoba koje žive sa HIV-om u odnosu na ostale pacijente.\n3.20. S druge strane, propisima o vođenju medicinske dokumentacije i načinu upisivanja podataka, propisani su obrasci i jedinstveni metodološki principi za unošenje podataka o bolestima, stanjima i povredama pacijenata. Nijedan od propisa koji regulišu ovu oblast ne ostavlja mogućnost za ispisivanje dijagnoza van rubrika koje su za to predviđene, a posebno ne za ispisivanje dijagnoza crvenim slovima, podvlačenje utvrđene dijagnoze i stavljanje znaka uzvika. Takođe, propisi nalažu da se pored latinskog naziva dijagnoze, upiše šifra u skladu sa važećom revizijom Međunarodne klasifikacije bolesti, povreda i uzroka smrti. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti cenila je navod iz izjašnjenja Doma zdravlja „Z.” da se sve dijagnoze koje su bitne za celokupno zdravstveno stanje pacijenta kome se pruža fizikalna terapija upisuju na glavnoj strani terapijskog kartona, a da je zbog posebnosti dijagnoze S. L, podatak o HIV infekciji upisan na unutrašnjoj strani kartona, koja je dostupna jedino terapeutu koji će tu terapiju da primeni. Međutim, ovi navodi nisu relevantni u konkretnom slučaju, posebno imajući u vidu da ovakvo označavanje dijagnoze nije u skladu sa jedinstvenom metodologijom upisivanja bolesti, stanja i povreda pacijenata.\n3.22. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti konstatuje da upisivanje dijagnoze na kartonu (crvenim flomasterom, podvučeno, znakovi uzvika) predstavlja povredu antidiskriminacionih propisa. Naime, ova mera nije srazmerna cilju koji se želi ostvariti i zbog toga nesrazmerno pogađa osobe koje žive sa HIV-om, a posledica je njihova dalja stigmatizacija. Propisima je regulisan način vođenja medicinske dokumentacije i način upisivanja relevantnih zdravstvenih podataka, što znači da je cilj koji se ovom merom želi ostvariti (prevencija bolesti, zaštita zdravlja stanovništva), već uzet u obzir prilikom donošenja propisa o vođenju medicinske dokumentacije i ne postoji objektivno i razumno opravdanje da se drugačije postupa u situaciji kada je pacijent/kinja osoba koja živi sa HIV-om. Pri tome, Poverenica ukazuje da ni medicinsko osoblje a ni ostali pacijenti nisu u riziku od prenošenja infekcije, kako zbog neinvanzivne metodologije fizioterapije, tako i zbog obaveze medicinskog osoblja da koristi zaštitnu opremu, koja je regulisana propisima iz oblasti zaštite na radu. Dodatno, treba imati u vidu i činjenicu da mnogi pacijenti/kinje ne znaju svoj HIV status, te zbog toga postoje protokoli kojima su propisani uslovi i način korišćenja zaštitne opreme.\n3.23. Na kraju, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti ukazuje da su osobe koje žive sa HIV-om jedna od najviše marginalizovanih i stigmatizovanih društvenih grupa u Srbiji, što dovodi do njihove izolacije i diskriminacije. Osobe koje žive sa HIV-om svakodnevno se susreću sa odbacivanjem, isključivanjem, osudom i drugim problemima. Istraživanja koje je 2012. godine i na kraju 2013. godine sproveo Poverenik za zaštitu ravnopravnosti pokazala su u Srbiji postoji velika socijalna distanca prema osobama koje žive sa HIV-om. Primera radi, četiri petine ispitanih osoba izjavilo da nikada ne bi pristalo na zajednički život sa osobom koja živi sa HIV-om . Takođe, kvalitativna studija koju su sproveli Imperial College i Fond Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) pokazuje da je diskriminacija osoba koje žive sa HIV-om najizraženija u sistemu zdravstvene zaštite, te da stigma u okviru sektora zdravstvene zaštite za mnoge osobe koje žive sa HIV-om predstavlja veći izvor brige od nesigurnosti medicinske prognoze HIV/AIDS. Mnoge osobe koje žive sa HIV-om u Srbiji navode da ne mogu da dobiju zdravstvene usluge (izvan Centra za HIV/AIDS) zbog njihovog HIV statusa. Analize pokazuju da zdravstveni radnici/ce osećaju strah od osoba koje žive sa HIV -om, što uz nedostatak znanja o HIV -u, dovodi do diskriminacije osoba koje žive sa HIV-om . S druge strane, osobe koje žive sa HIV-om, zbog straha od diskriminacije, osećaju se nesigurno i odbačeno, što dovodi do samoizolacije i nesigurnosti da potraže zdravstvenu zaštitu van klinika specijalizovanih za zdravstvenu negu osoba koje žive sa HIV-om.\nUpisivanjem HIV statusa S. L. na terapijsku listu, i to tako što je na margini terapijske liste crvenim flomasterom upisano i podvučeno „HIV infectio!”, Dom Zdravlja „Z.” prekršio je propise o zabrani diskriminacije.\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti, u skladu sa čl. 33. tač. 1. Zakona o zabrani diskriminacije, preporučuje Domu zdravlja „Z.” da:\n5.1. Da podatke o HIV statusu pacijenata/kinja, ukoliko su od značaja za medicinski tretman, upisuje u skladu sa propisima o vođenju medicinske dokumentacije, u rubriku u medicinskoj dokumentaciji koja je predviđena za upisivanje dijagnoza, istom veličinom i bojom slova kojom se upisuju ostale dijagnoze i stanja od značaja za medicinski postupak, korišćenjem latinskog naziva i šifre bolesti prema Međunarodnoj klasifikaciji bolesti, povreda i uzroka smrti.\n5.2. Da zaposlenima u Domu zdravlja „Z.” obezbedi edukaciju o HIV/AIDS-u.\nDom zdravlja „Z.” obavestiće Poverenicu za zaštitu ravnopravnosti, u roku od 30 dana od dana prijema mišljenja sa preporukom, o preduzetim merama u cilju postupanja po preporuci.\nProtiv ovog mišljenja sa preporukom nije dopuštena žalba niti bilo koje drugo pravno sredstvo, jer se njime ne odlučuje o pravima i obavezama pravnih subjekata. Saglasno čl. 40. Zakona o zabrani diskriminacije, ukoliko Dom zdravlja „Z.” ne postupi po preporuci u roku od 30 dana, biće doneto rešenje o izricanju mere opomene, protiv kojeg nije dopuštena žalba, a za slučaj da ovo rešenje ne sprovede, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti može o tome obavestiti javnost preko sredstava javnog informisanja i na drugi pogodan način.


Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu raspisao je KONKURS ZA DODELU PODSTICAJNIH SREDSTAVA ZA POBOLJŠANJE STOČARSKE PROIZVODNJE NA POLJOPRIVREDNIM GAZDINSTVIMA I ZA UVOĐENJE EU STANDARDA U OBJEKTE U KOJIMA SE VRŠI PROIZVODNJA I PRERADA MLEKA U AP VOJVODINI U 2018. GODINI | Info tim logistika\nPokrajinski sekretarijat za poljoprivredu raspisao je KONKURS ZA DODELU PODSTICAJNIH SREDSTAVA ZA POBOLJŠANJE STOČARSKE PROIZVODNJE NA POLJOPRIVREDNIM GAZDINSTVIMA I ZA UVOĐENJE EU STANDARDA U OBJEKTE U KOJIMA SE VRŠI PROIZVODNJA I PRERADA MLEKA U AP VOJVODINI U 2018. GODINI\n24.07.2018 Podelite: Kategorija: Javni pozivi\nCilj konkursa je poboljšanje kvaliteta mleka, povećanje stočnog fonda, uposlenost članova domaćinstava koja se bave stočarskom proizvodnjom, proširenje asortimana novim proizvodima, brendiranje proizvoda i povećanje životnog standarda na selu. Predmet konkursa je sufinansiranje adaptacije prostora i kupovina potrebne nove opreme u oblasti proizvodnje i prerade mleka, a prema projektu koji će obezbediti visokoobrazovna institucija, a finansirati Sekretarijat


Konačna presuda Momčilu Perišiću: Prvostupanjskom presudom dobio 27 godina zatvora! - Vijesti - Index.hr\nčetvrtak, 28.2.2013. 07:32


Mama, kako si me rodila? - mamarijum\nMama, kako si me rodila?\nKako odgovoriti na dečija pitanja o seksualnosti\nI deca žele da znaju sve kako su stigla na svet. Šta odgovoriti detetu kad počne da postavlja „škakljiva“ pitanja? Radoznalost u tom pogledu je normalna i kod odraslih ljudi, a pogotovo kod dece kako se približava period odrastanja, gde se po prvi put susreću sa takvim stvarima ili negde čuju ili vide nešto što im u početku nije baš najjasnije. U tom periodu u njihovim glavama javljaju se razna pitanja na koje im baš nisu razumljivi odgovori, pa se kao roditelji, potrudite da im takve stvari približite na način koji odgovara njihovom uzrastu.\nIako možda smatrate da je kad god vam vaše dete postavi neko pitanje o reprodukciji, trudnoći i ljubavi to previše rano za dete, oni odrastaju mnogo brže nego što bi roditelji želeli. Kad god da se to desi nemojte biti nespremni i davati negativne odgovore ili ih ostaviti bez odgovora. Ćutanje na njihova pitanja može probuditi stid kod dece i misao da su nešto uradila pogrešno. Takav stav na duže staze može doprineti različitim seksualnim disfunkcijama u budućnosti. Dete, još uvek malo, nema dovoljno razvijenu intaligenciju i mnoga iskustva doživljava kroz emocionalnu intaligenciju roditelja. Celokupni razvoj deteta psihički, fizički pa i razvoj seksualnosti zavisi od atmosfere u porodici i odnosu koji roditelji imaju jedno prema drugom kao i od odnosa prema životu.\nDečija pitanja počinju već oko treće godine, a naročita su u periodu četvrte i pete godine. Deca sa tri godine počinju pokazivati interesovanje za svoje genitalije i igraju se sa njima, a kako su stariji tako počinju da se ljude, vole da se zagrle i dodiruju međusobno. Tada se generalno javlja veliki broj pitanja kod dece o svetu, okruženju, odrastanju, ali i telu - kako su došli na svet i slično. To su pitanja sa karakterom „šta, kako i zašto?“ i za njih treba imati puno strpljenja. Bez obzira na pitanje, potrudite se da detetu date odgovor koji će u tom trenutku zadovoljiti njegova očekivanja i biti mu dovoljno razumljiv. Nemojte sputavati njegovu radoznalost, ovo je znak da se vaše dete razvija u dobrom pravcu. Tada im se razvija govor, mašta i intaligencija i treba da mu pomognete u svakoj nedoumici koju ima.\nKada se taj trenutak desi i vaše dete vam postavi pitanje kako je došlo na ovaj svet i slična pitanja o obnavljanju ljudskog roda, dužni ste da im date iskren odgovor. Odaberite one činjenice koje su bitne i jasno ih izložite. Iznesite suštinu i nemojte ih opterećivati nepotrebnim detaljima koje neće razumeti. Ukoliko vaši odgovori ne raščiste dovoljno pojmove vašem detetu, ono će postavljati još novih pitanja na koje ćete takođe morati da date odgovor. Neka će biti potpuno normalna pitanja, odnosno biće vam jasno da su deca doživela neko iskustvo koje ih je podstaklo da razmišljaju u tom pravcu, a biće i onih koje će iz njih pući kao grom iz vedra neba. Budite prijateljski nastrojeni, a nikako dvosmisleni, nejasni i podrugljivi. Nemojte govoriti da je to sramota ili da se o tome ne razgovara jer je to ružno.\nJoš jedna stvar koju treba da znate je da će deca kako odrastaju sve više pričati o tome. Želeće da dobiju odgovore na sva pitanja iz njihove glave i ukoliko je ne dobiju od vas potražiće ih na drugom mestu. Deca će sigurno pričati između sebe o tome ko je šta saznao. Nemojte mu zabranjivati da sa svojim vršnjacima priča o svemu tome. Deca koja su upućena u sve što ih je zaintrigiralo i bez srama pričaju o tome biće odlični učitelji drugoj deci. Ako ga dobro vaspitate nećete morati da brinete kakav će uticaj na njega imati dete koje je svoje znanje skupilo zbrda-zdola.\nNemojte misliti da će preran razgovor o seksu sa vašim detetom, odnosno edukacija o svemu što ga zanima doprineti tome da pre vremena stupi u seksualne aktivnosti. Znanje o seksualnosti ne čini štetu, već pomaže deci da, baš zbog toga što znaju sve, donesu pravu odluku kada za to dođe vreme. Naglasite im dok su još mali da je za ljubav potrebno dvoje, da se oboje vole i da oboje žele i da su saglasni da se zagrle, poljube i dodirnu. Ljubav je divna stvar i treba ih podsticati na to, kroz edukaciju, pogotovo o značaju međusobnog poštovanja i uvažavanja.


Народ Црне Горе не жели у НАТО\nNarod Crne Gore ne želi u NATO\nKoga briga sta narod hoce ili nece?! Zapad priznaje za demokratiju sta njima treba, ono sto im ne odgovara proglasavaju za diktaturu! Kolonija Crna Gora, Srbija, Makedonija,...i sve africke i evropske kolonije imaju vlast koju im postave zelenasi i teroristi sa Zapada- narodu je propagandom ispran mozak i moraju da cute i vole sto su robovi u svojoj zemlji-koloniji.\nMore ce Crnogorci ginuti u rat sa Rusi, more ce izginuti. Samo ce Milo da gu prezivi.


Biciklizam: U trci kroz Srbiju i Srpsku očekuje se učešće 175 takmičara – Dva točka\nU ovogodišnjoj Međunarodnoj biciklističkoj trci kroz Srbiju i Republiku Srpsku, koja će biti održana od 31. avgusta do 3. septembra i posvećena je promociji Jahorine kao turističke destinacije, očekuje se učešće maksimalnih 175 takmičara iz 20 evropskih i svjetskih biciklističkih saveza, rečeno je na današnjoj konferenciji za novinare u Novom Sadu.\nZamjenik gradonačelnika Istočnog Sarajeva Darko Vučetić rekao je da će start velikog biciklističkog karavana, koji čine domaći, evropski i svjetski takmičari, kao i prošle godine biti u Istočnom Sarajevu.\n“Ono što već sad mogu sa sigurnošću reći jeste da će Istočno Sarajevo i ove godine biti dobar domaćin startu grandioznog biciklističkog karavana kakav je Međunardona trka kroz Srbiju i Republiku Srpsku. Uostalom, kao dobri domaćini te trke, po priznanju svih njenih aktera, pokazali smo se i prošle godine”, izjavio je Vučetić Srni nakon konferencije za novinare.\nVučetić je istakao da je ovogodišnja biciklistička trka posvećena promociji Jahorine kao turističke destinacije.\n“Putem velikog biciklističkog karavana želimo promovisati Jahorinu kao turističku destinaciju s koje će i krenuti trka kroz Srbiju i Republiku Srpsku. Planirano je da se prva dionica trke vozi od Jahorine do Zlatibora. Želja nam je, takođe, da putem međunarodne trke promovišemo i zdrav način života. Ujedno i da biciklizam pokažemo kao sport, ali i rekreaciju velikog broja zaljubljenika u vožnju na dva točka”, kaže Vučetić.\nŠef Predstavništva Republike Srpske u Beogradu Mlađan Cicović naglasio je da će i pomenuta biciklistička trka, kao i ona koja slijedi odmah iza nje od Banjaluke do Beograda, pokazati još jednom da je saradnja Srpske i Srbije trenutno na najvišem nivou.\n“Osim toga, o visokom nivou saradnje Srpske i Srbije, putem medija, uvjeriće se i Evropa, kao i svijet, jer je ta prestižna trka međunarodnog karaktera. Trka će, takođe, pokazati da nema granica između Srbije, Srpske, kao i BiH, jer sportisti slobodno prelaze preko njih”, rekao je Cicović na konferenciji za novinare.\nDirektor Međunarodne biciklističke trke kroz Srbiju i Republiku Srpsku Vladimir Kuvalja napomenuo je da očekuju maksimalnih 175 takmičara iz 20 evropskih i svjetskih saveza.\n“U taj broj uključuju se i takmičari koji će se sami prijaviti, a oni stižu iz čak 30 zemalja Evrope i svijeta. Biciklisti će doći iz cijele Evrope, pa i svijeta. Tako imamo najave dolaska takmičara iz SAD, Italije, Belgije, Rusije, kao i brojnih drugih zemalja koje ne žele propustiti priliku da učestvuju u trci koju je podržala i Svjetska biciklistička organizacija”, rekao je Kuvalja na konferenciji za novinare na pitanje Srne o broju takmičara.\nKuvalja je precizirao da trka počinje u Istočnom Sarajevu, a završava u Novom Sadu. “Prva etapa vozi se od Istočnog Sarajeva, odnosno Jahorine do Zlatibora, potom sa te planine do opštine Mionica. Od Mionice biciklisti voze do Požarevca, a odatle do Beograda. Kraj je predviđen na novosadskom Trgu slobode”, kaže Kuvalja.\nNa konferenciji za novinare u Novom Sadu, medijima, od kojih je pet bilo iz Republike Srpske, još su se obratili i predsjednik Biciklističkog saveza Srbije Branko Banović, zamjenik pokrajinskog sekretara za sport Vojvodine Alenka Binder i član novosadskog Gradskog vijeća za sport i omladinu Ognjen Cvjetićanin.\nMotoristi protiv vozača automobila?\nBicikli Avantura od 37 dana i 2.043 kilometra na biciklu\nBicikli Prvi električni bicikli na vodonik


Danski online kazino sajtovi - Online Casino Bonus kodovi\n(655 glasova, prosjek: 4.00 od 5)\nLoading ...Od 1948-a, u Danskoj, postojao je monopol na polju kockanja, koje je bilo u vlasništvu državne kompanije pod nazivom Danske Spil. Nije iznenađujuće da je zemlja procvjetala podzemne igračke ustanove, ali u 1990-u u Danskoj došlo je do legalizacije kasina. Iako je Danske Spil još uvijek zadržao monopol na lutriji i utrkama konja, utrki hrta i golubova, organizacija ostalih vidiv kockanja postala je dostupna privatnim kompanijama, ali s određenim ograničenjima: strane kompanije mogu otvoriti kazino u zemlji samo kako bi stvorile udružite kompaniju s danskim partnerom, na primer, vlasnikom nekretnine.\nNapomena za posjetitelje našeg online kockarskog direktorija do danas, svi oblici kockanja u Danskoj se smatraju legalnim. Zakon o kockanju u Danskoj propisao je sva pravila funkcionisanja danskog tržišta kockanja. Nadzira izvršenje ovog zakona, a takođe se bavi pitanjima licenciranja kockanja danskim kockama (Spillemyndigheden).\nOnline kockanje u Danskoj\nJanuar 1, 2012 je prekretnica u istoriji online kockanja u Danskoj. Od tog dana stupio je na snagu novi zakon koji reguliše kockanje u zemlji. Uprkos činjenici da je Danske Spil zadržao djelimičan monopol nad određenim vrstama kockanja, privatne kompanije i pojedinci postali su dostupni licencni sajtovi online gambling u Danskoj, posebno online klađenje na sportskim lokacijama i online kazino sajtovima. U skladu sa zakonom o online kockanju u Danskoj, stranom operateru kockanja može pružiti usluge online kockanje u zemlji, potrebno je da napravi test i dobije licencu u Danskoj, kao i da plati određenu taksu.\nVeć u prvoj godini stupanja na snagu nove zakonske dozvole dobijene su 25 provajderi online kazina, uključujući neke od vodećih međunarodnih operatora kao što su 888, Bwin i Ladbrokes. Istovremeno, vlada se stalno bavi borbom protiv nelicenciranih online kockarskih sajtova u Danskoj, koji se dobijaju na crno spisku i blokirani.\nLista Top 10 danskih online kazino stranica\nKockanje u Danskoj\nDanska Skandinavija nazvana biserom nije samo ovo: mala oblast zemlje, broj prirodnih i istorijskih bogatstava se samo prevrne. SasinoToplists vam govore o najvažnijim osobinama Danske, kao io stavu Danaca na kockanje.\nDanska - malo geografije i istorije;\nStrane kompanije moraju imati lokalni orkestar u organizaciji igara na sreću;\nUlaznica za kazino.\nCasino Šest zemalja se nalaze u Aalborgu, Orhusskae, Clamps, Odense, Helsingor i, naravno, u glavnom gradu Kopenhagenu;\nPet znamenitosti Kopenhagna, glavnog grada Danske, sa adresama;\nZanimljive činjenice o Danskoj i Danima.\nLokacija Danske i mala istorijska referenca\nDanska zvana Kraljevina Danska je tačna. To je zemlja u sjevernoj Evropi i najjužnija je od skandinavskih zemalja. Zemlja se nalazi na poluostrvu Jutland i na manjim ostrvima na arhipelagu, a uključuje i Farska Ostrva i Grenland.\nDanska je do sada ostala ustavna monarhija, i trebalo bi da se primeti u vreme kada je zemlja bila veoma moćno kraljevstvo - sve dok danski kraljevi 19X vijeka "drže u njegovoj pesnici", čitavu Sjevernu Evropu. Sada Farska Ostrva i Grenland imaju visok stepen nezavisnosti i samouprave. Od 1972-a danski vlada kraljica 54-a po imenu Margrethe II.\nKazina i kockanje u Danskoj\nLegalizacija kazina u zemlji se dogodila u 1990-u iu njoj je postavljen osnovni princip dozvole za inostrane operatere. Osnovni uslov za izdavanje dozvole - inostrani operator kockarskih usluga je da stvori dansku kompaniju u saradnji sa postojećom danskom kompanijom. Najprikladniji način za stvaranje takvih partnerstava u osnovi bilo kog hotela, što je ono što se dogodilo.\nPotpuno se pridržavaju danske strane kao što su „Holland Casino“ iz susedne Holandije, „Bad Neuenahr“ iz Nemačke, „Casinos Austria“ iz Austrije. Porezna stopa u državi je visoka, ovisno o dobiti kasina počinje od 45% godišnjeg prometa.\nU ovom trenutku zemlja ima 6 glavne kazino. Nalaze se u Aalborgu, Orhusskoj, Stampovima, Odenseu, Helsingoru i, naravno, u glavnom gradu Kopenhagenu.\nKazino Kopenhagen. Zajednička pravila u kazinu u potpunosti ispunjavaju evropsko kazino počinje u 14.00-u i završava se na 4.00-u. Posetite kazino može biti samo u dobi 18-a, tako da morate imati pasoš.\nJoš jedna nijansa - na ulazu će vam biti zatraženo da platite ulaznicu. Dnevna karta košta 95 danska kruna (približno € 12), jednu nedelju - 265, a u godini 2.095 DKK. U leto možete posjetiti kazino u šorcima i šljunkom, ali sportska odeća ovdje nije dobrodošla.\nUpravo kada igranje pokera u kazinu ne bi trebalo da nosi naočare, koristite iPod i nosite majice bez rukava. Ali tokom svetske serije pokera kao što je WPT i druga velika pravila konkurencije koja se tiču pojavljivanja demokratije.\nKazina u Kopenhagenu općenito je vrlo popularna i velika potražnja. Ima sve ono što samo može poželjeti duši kockara: Rulet (europski i američki), sve vrste automatskih strojeva (140 opcije), stolove za poker, blackjack i Punto od Banca.\nOsim standardne šetnje u centru grada sa tradicionalnom kontrolnom dvoranom, susednim područjima i spomenikom Little Mermaid, Kopenhagen nudi posjete i jedinstvene atrakcije.\nmuzej "Vjerovali ili ne!". Adresa: R å dhuspladsen , 57. U ovom neobičnom muzeju pod intrigantnim natpisom „Vjerovali ili ne vjerujte!“ Zbirka Leroy Ripley - putnik i kolekcionar. Tokom godina, stotine putovanja širom svijeta nagomilao je mnogo nevjerovatnih stvari. Ovdje ćete pronaći utakmicu Taj Mahala, kostur mamuta, harfa, sviranje bez žica i čak more samo smiješno.\nMuzej "Eksperimentarium". Adresa: Tuborg Havnevej, 7, Hellerup. Ako putujete s djecom ili samo želite razumjeti sve iste fizičke zakone - to je samo savršeno mjesto. Postoji poligrafska mašina koja naziva uragan i zemljotres i mnoge druge atrakcije. Svi eksponati se mogu dodirivati.\nMuzej "Guinness". Adresa: Østergade 16. Ovaj muzej ne treba uvoditi, jer podaci Ginisove o svima poznaju. Ali kada čitate bilo koji zapis, ponekad je teško zamisliti. Ovde možete naći više od 500 eksponata najinteresantnijih zapisa i izložbe Mystic Exploratorie » možete uhvatiti svoju sjenku, zamijeniti glave s suprotnim sjedištem i čak da sednete u električnoj stolici.\nPark "Tivoli" zabava. Adresa: Vesterbrogade 3. Ovaj zabavni park je najstariji na svetu i, inače, inspirisao je Walt Disney da stvori Disneyland mrežu. Nema supernavorochennogo atrakcija, ali postoji vrlo ugodna atmosfera proslave i radosti.\nMuzej "Erotika". Adresa: Kobmagergade 24. Ovo je prvi erotski muzej na svetu, pojavio se u 1992-u. Ovde možete pratiti istoriju stavova prema erotičnosti od drevnog Rima i Indije do današnjeg dana. Na slikama, skulpturama, fotografijama i video zapisima, kao i erotsko donje rublje i sve vrste uređaja iz sadomasohističkog pravca. Prijavite se iz očiglednih razloga, sa 18 godinama, ali studenti sa popustom od 50%.\nZanimljive činjenice o Danskoj i Danima\nRadni dan počinje rano - već u 8 am, Danes idu na posao, a na 16.00-u su oslobođeni. Prodavnice su takođe zatvorile vrlo rano, pa su Danci napravili glavne proizvode kupljene tokom vikenda;\nDanska ima vrlo visoku porez - u prosjeku 43%. Zavisi od nivoa prihoda građana i od koristi koje mu pripadaju;\nNa poslu, svaki Dane dobija tri obroka dnevno. Danska kampanja, kompanija ili organizacija tradicionalno ima svoju trpezariju i kuvare;\nDanski muškarci podjednako rade sa ženama. Oni pere podove, brinu se o deci i ne smeta da kuvaju nešto ukusno.\nNekretnine u Danskoj su relativno skupi i često su lošeg kvaliteta. U većini stanova se odvijaju krivine zidova, a ponekad i ne najbolje planiranje.\nU Danskoj je besplatna medicinska pomoć, au isto vreme svaki porodični lekar pripisao određeni broj pacijenata. To se radi na teritorijalnoj osnovi i ako se krećete, a onda će se lekar morati promijeniti;\nDanska - Biciklistička nacija. Veoma su voljeni i negovani.\nDanska na mapi Evrope\nKockanje u kazinima u Danskoj\nNa primeru Danske, možete videti koji put bi trebalo da sledi, ako je zadatak stvaranje atraktivne industrije kockanja. Danci, uprkos relativno mirnom temperamentu, ne smeta da provode vreme u kazinu, a za to imaju svaku priliku.\nNe možemo reći da li kazino u Danskoj, na svakom koraku, nije. Zemlja ima samo 7 operatere kojima je regulator izdao licence, a dvije aplikacije su u toku. Međutim, čak i kazino, to jest dovoljno da zadovolji kockarske preferencije Danaca. Inače, u Danskoj, kući je oko 5 miliona ljudi, a 7 casino jedva da se nosi sa prilivom posetilaca. A ako imate dovoljno sreće da posetite ovu divnu zemlju, obavezno posetite jedan od njih kazino. Kockarske ustanove često se nalaze u istorijskom kvartu, u hotelskoj zgradi, i interesantne čak i za posjetu.\nU Arhusu, drugom po veličini gradu u Danskoj, posluje jedan od najljepših danskih kazina. Poznata je ne samo zbog elegantnih enterijera, već i kvaliteta usluge. Zgrada se takođe nalazi i luksuzni hotel Hotel Royal, koji voli da ostanu poznate i bogate osobe. U području hotela nalaze se brojne istorijske lokacije. Tu je i poznata i Latinska četvrt sa svojim rečnim kafićima i prodavnicama.\nŠto se tiče dostupnih igara u kazinu nalaze se nekoliko tabela za klađenje na rulet, bjelančevinu i poker šale. U halama možete pronaći 80 prvoklasne mašine. Često su zidovi kazina domaćini velikih poker turnira.\nAtraktivna Danska, činjenica je da svaki grad, a ne samo glavni grad, može uloviti turiste. Pretpostavljam da su svi kazina locirani u Kopenhagenu, ali to nije. Jedno od najplemenitijih kockanja uspešno posluje u gradu Aalborg. Nepotrebno kazino smješteno u zgradi hotela u centralnom delu grada i okoline uvijek je puno života. Mnogi klubovi, udobni pabovi i mali restorani neće postati dosadno ljubitelji noćnog života. U kazinu možete igrati nekoliko tipova ruleta, pokera i drugih igara s kartama. Takođe dostupan u više od 30 slotova, uključujući progresivne jackpote.\nMeđutim, najveći danski kazino nalazi se u glavnom gradu. Otvorena je u 1990-u uoči Nove godine i bila je prva pravna kockarska ustanova u zemlji. Ako vam je potreban maksimalan izbor zabavnih sadržaja u kazinu, onda morate početi da ga tražite u Kopenhagenu. Nekoliko desetina igara i više stotina slotova vam omogućavaju da pronađete igru po vašoj želji. Inače, najveći poker događaji se često organizuju unutar zidova ove institucije. Casino se nalazi u jednom od najboljih hotela Radisson Blu Scandinavia.\nOvi nalazi se mogu objasniti činjenicom da je danska populacija kraća radna vremena, ali, ipak, prosečan nivo dohotka - najveći u svijetu.\nIzgleda kao formula za uspeh (ako ona uopšte postoji), ali Danci nisu proveli sva slobodna vremena za okupljanje Lego.\nLjudi sa visokim prihodom u ovoj zemlji doprinose naglom povećanju popularnosti online kockanja.\nPre januara 1, 2012 državni Danske špil je bio vlasnik licence za organizaciju i izvršenje tarifa. Ostalim danskim i stranim kompanijama nije bilo dozvoljeno da ponude kockanje i sportske klađenje. Međutim, lokalna vlast je bila prisiljena da promeni ovo stanje stvari, jer zakon ne radi ispravno, a više od 400 web stranica sportskih klađenja da uzimaju opklade od Danaca. Mnogim resursima čak se nudi danski jezik kako bi se olakšalo procesu klađenja korisnika.\nNovi zakoni dozvoljavaju pružanje svojih usluga kompanijama kao što su Ladbrokes i bet365, iako je država zadržala monopol nad opkladama na trkama životinja i kockanje koje se zasnivaju na čistoj sreći. Odnosi se na igre kao što su ogrebotine i bingo, gde igrač ne koristi strategiju ili veštinu i oslanja se samo povremeno.\nUprkos gubitku ekskluzivnih prava na organizovanje i sprovođenje kockarskih kompanija Danske Spil, prihodi su se značajno povećali nakon promjene zakonodavstva i sada je podeljen na dvije kompanije: Danske Lotteri Spil i Danske Licens Spil. Ovo pokriva sektor online igara i nedavno je zabilježio porast prihoda od 60% u odnosu na prošlu godinu.\nDanas Danaci imaju puno mogućnosti za kockanje. Oni mogu igrati igre kao što je onlajn poker protiv drugih igrača širom sveta. Ali danska vlada se dosledno primjenjuje na reklamiranje i licenciranje kompanija koje se nalaze u inostranstvu, a regulisana je strogim pravilima.\nKao i većina Europljana, Danci vole fudbal i stavljaju puno domaćeg tima iz Super lige. Engleska Premier liga je također vrlo popularna zbog činjenice da se često prikazuje na danskom satelitu (Danci mogu vidjeti 280 od 380 mečeva po sezoni).\nNedavno je povećano zanimanje za golf, uglavnom zahvaljujući uspjehu Thomas Bern. Mladi igrač Torbjörn Olesen, očigledno, doprineće interesovanju navijača. Rukomet i badminton su postigli održiv uspeh, zajedno sa biciklistom svjetske klase koji je osvojio nagrade na biciklističkoj trci "Tour de France".\nDanci su takođe masovno zavisili od pokera. popularnost online pokera počela je brzo da raste nakon pobede u prvenstvu pokra Gus Hansena u ranim 2000s. U Danskoj, puno profesionalnih poker igrača, zemlja se plasira na 25th na WSOP-u. Kockanje Zajednica Danska preferira vremenska ispitivanja poker sajtova kao što je Party Poker.\nBudućnost kockanja u Danskoj\nKockanje u Danskoj počelo se brzo razvijati nakon uvođenja novih zakona prošlogodišnji bruto prihodi sektora kockanja iznosili su 4 milijarde DKK.\nMeđutim, vlada čini sve što je moguće kako bi spriječila neovlaštene stranice stranih igara na sreću koje pružaju usluge Danima. To je dovelo do činjenice da su samo u 2012-u 57 stranice zabilježene na crnoj listi.\nNije ni čudo što je nakon višedecenijskog monopola na kockanje u Danskoj kompanija Danske Spil i dalje vlasnik 62% tržišta. Može potrajati neko vrijeme prije nego što drugi igrači budu u mogućnosti da se takmiče sa kladionicom, čije se usluge koriste za korištenje većine danske populacije.\n0.1 Online kockanje u Danskoj\n0.2 Lista Top 10 danskih online kazino stranica\n3 Kockanje u Danskoj\n3.0.1 Lokacija Danske i mala istorijska referenca\n3.1 Kazina i kockanje u Danskoj\n3.1.1 Kopenhagen atrakcije\n3.1.2 Zanimljive činjenice o Danskoj i Danima\n3.1.3 Danska na mapi Evrope\n4 Kockanje u kazinima u Danskoj\n4.3 Kazino Kopenhagen\n5 Online kockanje u Danskoj\n5.0.2 Popularna tržišta\n5.0.3 Budućnost kockanja u Danskoj\ndelaware lotto play 3


NAJMLAĐI OTVORILI „KULTURNO LJETO“ (FOTO) | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome Vijesti NAJMLAĐI OTVORILI „KULTURNO LJETO“ (FOTO)\nNAJMLAĐI OTVORILI „KULTURNO LJETO“ (FOTO)\nDječiji vrtić “Radost” priredio je na Malom gradskom trgu prodajnu izložbu dječijeg stvaralaštva, čime je počelo „Kulturno ljeto 2017“.\nNa mnogobrojnim štandovima moglo se naći za svakoga ponešto, ukrasni i korisni predmeti, ručni radovi koje su pravili naši najmlađi sugrađani sa svojim roditeljima i tetama. Sav prihod od prodajne izložbe namijenjen je za potrebe šest prijedorskih vrtića.\nDirektor Dječijeg vrtića “Radost” Dušanka Božić rekla je da ova predškolska ustanova, već nekoliko godina, organizuje ovakve prodajne izložbe da bi sugrađanima pokazala šta sve djeca mogu.\n– U kreativnim radionicama učestvovalo je devet vaspitnih grupa: pet grupa predškolske djece i četiri grupe djece od četiri do pet godina. Ponosni smo na rad naših mališana i radujemo se što smo dobili priliku da njihov rad predstavimo našim sugrađanima – dodala je Božićeva.\nGradonačelnik Prijedora Milenko Đaković izrazio je zadovoljstvo što su ovogodišnje „Kulturno ljeto“otvorili najmlađi.\n– Ova manifestacija je od velikog značaja, jer Prijedor predstavlja svoju kulturu na gradskim trgovima, ulicama i na seoskom području. To privlači veliku pažnju naših sugrađana, ali i svih onih koji dođu u Prijedor u ljetnim mjesecima – rekao je Đaković.\n“Prijedorsko kulturno ljeto 2017” trajaće do početka septembra, a do tada u našem gradu biće održan niz društvenih manifestacija.\nPrethodniTOPLANA: UGRADNJA MJERNO-REGULACIONE OPREME\nSlijedećiKONCERT 20. GENERACIJE MATURANATA SREDNJE MUZIČKE ŠKOLE\nZAJEDNIČKIM STAVOVIMA DO BOLJEG POLOŽAJA


Pokrenuli ste biznis osnovali firmu i vreme je za promociju, ponudu proizvoda i usluga potencijalnim klijentima putem interneta. Ispod je kratko uputstvo kako pravilno isplanirati i realizovati izradu sajta.\nRazmislite kakav sajt želite\nPre pozivanja web dizajn firmi sedite i razmislite kakv sajt želite, šta želite poručiti budućim klijentima, mušterijama. Koliko stranica će otprilike imati Vaš budući sajt. Da li će biti na jednom jeziku ili više...\nZapišite sve to i kada dodje vreme pošaljite u upitu za izradu sajta.\nDizajn Vašeg budućeg sajta\nJasno je da ne znate kakav dizajn želite, niko to ne traži od Vas. Ipak morate imati neku ideju vezanu za boje i izgled Vašeg sajta.\nNajbolje je da sačuvate internet adrese sajtova koji Vam se svidjaju i da ih pošaljete zajedno sa upitom za izradu sajta. Ti primeri će mnogo pomoći web dizajneru u radu na Vašem ORIGINALNOM dizajnu. Teško je izraditi primer dizajna kada klijent nema predstavu kakav sajt želi.\nSeo optimizacija i tekstovi na stranicama Vašeg novog sajta\nOve dve stvari su usko vezane i treba im pristupiti veoma ozbiljno. Kada pripremate tekstove uvek imajte na umu da će ih čitati Vaši posetioci i Google, znaci pišite razumljive tekstove u kojima ćete koristiti ključne reči. Tekstove pišite u wordu i taj dokument pošaljite Vašem web dizajneru.\nViše o pisanju kvalitetnih SEO optimizovanih tektova možete pročitati OVDE.\nPriprema materijala za sajt - slike, video, pdf...\nPripremite sve slike, pdf-ove... spakujte ih u foldere koje ćete nazvati po imenima stranica arhivirajte ih spremite za slanje.\nKONAČNO - vreme je da nađete najbolju ponudu za izradu Vašeg sajta\nKako naći ozbiljnu web dizajn firmu koja će Vam kvalitetno odraditi sve što ste zamislili.\nJedan od načina je sigurno preporuka. Iako smo mnoooogo sajtova odradili tako što su nas klijenti preporučili svojim prijateljima ovaj način odabira zna biti veoma nezahvalan. Znamo za primere gde je jedan klijent veoma zadovoljan svojim sajtom, preporuči firmu prijatelju koji je sve samo ne zadovoljan. Šta se desilo, jednostavno prvi klijent je želeo statički sajt koji nije menjao godinama - on je zadovoljan takvim sajtom. Njegov prijatelj je želeo dinamički sajt u kome će sam jednostavno dodavati vesti, slike galerije... nije zadovoljan rezultatima a platio je 50% dogovorene cene.\nJedini ispravan način je da prikupite gore opisani materijal, pošaljete zahtev za ponudu na što više adresa i odabetrete najbolju ponudu.\nNekoliko pitanja koje bi trebalo da postavite web dizajn firmi pri slanju upita\nDa li je to registrovana firama i da li je moguće plaćanje preko računa (rad sa pravnim licem Vas koliko toliko štiti da neće sutra otići "preko grane" i ostaviti Vas bez održavanja sajta)\nProverite sa kim planirate saradnju, koliko dugo posluje firma, koliko sajtova su izradili... (nije isto poslovati sa firmom koja radi 2 meseca i 10 godina)\nDa li Vam garantuju bezbednost sajta od napada hakera (ovo pitanje obavezno postavite ukoliko Vam se nude wordpress, joomla, drupal... sajtovi)\nUkoliko Vam se kaže da je administracija sajta jednostvana tražite pristup admin delu i uverite se da je tako\nNe plaćajte ništa dok ne vidite primer - dizajn Vašeg sajta na internetu (previše ljudi je prevareno i uzeto im 50% od vrenosti sajta a da sajt nikad nije ni započet)


Objavio E.H Na Jul 21, 2019 0\nCvijanovićeva, koja je i potpredsjednik SNSD-a, rekla je novinarima u Šipovu da takav odnos ove stranke treba da postoji i sa PDP-om, koji je “naslutio određene kontakte sa SNSD-om”.\n“Nije bilo zvaničnih kontakata, ali znam da je bilo komunikacije i da postoji određeni dogovor u vezi sa tim kada prođu ljetni odmori”, rekla je Cvijanovićeva.\n“Nema razloga da to SNSD ne želi. Dakle, biće komunikacije i ima mnogo važnih tema za Republiku o kojima bi trebalo da razgovaraju i vlast i opozicija”, rekla je Cvijanovićeva komentarišući ranije najave sastanka SNSD-a sa predstavnicima PDP-a.\nNokautirao djevojku jer je odbila da bude s njim: Tinejdžerka od siline udarca pala u nesvijest\nMostar danas najtopliji sa 35 stepeni, sutra u Bosni kiša


Turska opozvala ambasadora u Ugandi zbog kostima Jelene Trojanske | Info | Svet\n5. decembar, 14:34\nOpozvana ambasadorka zbog kostima Jelene Trojanske! 14 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nTurska je opozvala danas ambasadorku u Ugandi posle objavljivanja slike na kojoj se vidi da je tokom proslave turskog nacionalnog praznika nosila kostim inspirisan grčkom mitologijom.\nAmbasadorka Sedef Javuzalp organizovala je prijem u ambasadi Kampale povodom turskog nacionalnog praznika koji se slavi 29. oktobra kada je 1923. godine Mustafa Kemal Ataturk proglasio tursku republiku.\nNa Twitter nalogu parlamenta Ugande, čija je predsednica Rebeka Kadaga bila na prijemu, objavljena je slika ambasadorke Javuzalp u odori iz grčke mitologije i još jednog neidentifikovanog turskog zvaničnika u togi s krunom od maslinovih grančica na glavi.\nNacionalistički turski dnevnik Sezdžo danas je na prvoj strani objavio slike ambasadorke, tvrdeći da je bila obučena kao Jelena Trojanska, a turski zvaničnik kao grčki bog Zevs.\n"Veliki skandal na Dan republike, ambasadorka je bila Jelena, a njen pomoćnik Zevs", napisao je list.\nTürkiye Cumhuriyeti’nin 95. yılı adına #Uganda’da verilen resepsiyona #Türkiye büyükelçisi #Roma'lı gibi giyinerek katılma soytarılığını göstermiş! pic.twitter.com/lom8X4vk85\n— Resul ÇELİK (@ResulCelik233) November 3, 2018\nMinistarstvo spoljnih poslova je u saopštenju napisalo da je hitna istraga pokrenuta oko tih slika objavljenih na društvenim mrežama i da je ambasadorka pozvana nazad u zemlju.\nMinistar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu je takođe u Twitter poruci napisao da je ambasadorka opozvana.\nSvaki pomen ranijeg postojanja grčke i rimske civilizacije na turskoj teritoriji izaziva bes turskih nacionalista koji insistiraju na turskom identitetu države, navodi agencija Frans pres.\nMediji su naveli da je ambasadorka koja je pet godina na tom mestu u Ugandi, želela da promoviše 2018. kao Godinu Troje, legendarnog grada za koji se veruje da se nalazio blizu grada Čanakale na zapadu Turske, gde su nađeni arheološki ostaci.\nturska grčka uganda ambasador ambasada\n04.11.2018. / 09:10\nne branim ja sultana, al ovo dvoje ili su glupi ili nadrogirani!\n04.11.2018. / 08:01\nDok se svijet mijenja, Turska nije zemlja koja ce stajati u mjestu. U svijetu se uspostavlja nova ravnoteza, ovaj proces i desavanja prokomentarisao je bivsi glavni covjek Turske tajne sluzbe MIT Emre Taner sa rijecima Novi svijet, nova Turska. Sto se tice izdajice ataturka, i treba da se prevrce u grobu, jer je htio unistenje svog naroda sa SVOJIM neprijateljem. Izdajica! Erdogan uz Boziju pomoc cini Tursku toliko jakom da joj vise niko nista ne moze. Setimo se puca, ono oko lire, ubistvo Ruskog ambasadora kojeg je ubio kurd komunista, pa teroristicki napadi kurda kojim upravlja izrael, obaranje Ruskog aviona bez odobrenja Erdogana. Jevreji cionisti i Ameri su hteli da uvuku Tursku u rat sa Rusijom, ali nije im se plan ostvario. Oni mogu da se igraju sa malim i slabim zemljama, ali kada poznajes njihovu igru, stvari idu drugim tokom. Sada je Turska vojska jaca od svih zemalja EU i na Bliskom Istoku. Novi aerodrom u Turskoj i najveci u Svijetu, izbrisace aerodrome po Njemackoj i uzece glavnu ulogu u EU. Niko ne moze da zaustavi jacanje Turske. Novi svijet, nova Turska. Jevreji i Ameri ne rade nista drugo do cineci zlocin po zemljama na razne nacine, dok ne dodju na vlast njihovi ljude da bi mogli da se igraju sa tim zemljama. Turska je postala velik zalogaj. Znate li da jevreji nikad nisu dobili rat u svom postojanju, osim ako se ne bave prevarama i ako iza njih ne stoji neka sila,danas USA. Oni su toliko slabi, da nisu svijesni. Cineci zlocin se ne isplati.\n04.11.2018. / 01:05\nZšto Srbije nemiri Grke i Turke,ka nas oni podržavaju i pomažu.Pa zar smo tliko dvolični.


Najlepši Piksijev GOL KOJI NIKAD NISTE VIDELI! Nije ni on do sada: Majstorija protiv Partizana pronađena posle 38 godina! "I vraćam je tamo gde treba - u rašlje!" /VIDEO/ - Sportal\nDr. P. - Vest objavljena: 18:55 - 28.04.2021\nDomaći fudbal Dragan Stojković Piksi Najlepši gol Pronađen snimak posle 38 godina FK Partizan Volej Remek-delo


"Hotel Balkan“ od večeras u udarnom terminu RTS1 - Ultra Magazin\n“A šta ćeš, možda je čovjek takva sorta, pa što ga ti više čeličiš, on ispada sve mekaniji…”\nGovorio je tako Dragi, ali ko još njega sluša… I on, šta će, ćuti…\nAli, to što on ćuti ne znači da će tajne „Hotela Balkan“ još dugo ostati skrivene. Naprotiv, biće razotkrivene već večeras, od 20 časova na Prvom programu RTS-a, a potom i svakog narednog radnog dana, u istom terminu.\n„Ekipa je uspela da jedan tipičan žanr, jednu već viđenu i jasnu TV formu, predstavi na malo drugačiji način, da je odvede u dublju vodu, odnosno, da podigne standarde“, govori Nikola Pejaković Kolja, čija je priča poslužila kao inspiracija za scenario ove serije, a koji će vam u „Hotelu Balkan“ servirati najslađe princes-krofne, ali i najgorču jezikovu juhu.\n„‘Hotel Balkan’ je ponajmanje telenovela, osim možda po formatu. Sve je u njoj dramsko, sa elegantnom dozom humora koji je pravi začin. Svi odnosi su u njoj vrlo mogući i likovi su toliko živi da je nama glumcima bilo veoma lako da se sa njima poistovetimo, što je jako važno. Zato i mislim da će i gledaoci moći da se poistovete sa likovima koje igramo, što je takođe veoma bitno“, ističe Radoje Čupić, prvak drame Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu, kojem je u telenoveli povjerena glavna uloga – lik Branka Kuruzovića, vlasnika hotela „Balkan“.\nDašak onoga što vas već od večeras očekuje na Prvom programu RTS-a, a nešto kasnije i kanala Superstar TV te RTV BN, donosi posljednji trejler za seriju „Hotel Balkan“, koji možete pogledati na ovom linku. Tako da, sada i zvanično, dobro došli u „Hotel Balkan“!\n21.09.aquariusBosonoga produkcijahotel balkanprve epizodarts 1


KATANAC NA SVE RADNJE C&A: Modni lanac u Srbiji uhvaćen u carinskoj prevari, jer je švercovao garderobu iz Kine\nVERNI kupci čuvenog modnog lanca C&A izgleda da će morati da traže novo mesto za oblačenje.\nBIĆE ZLATNOG ZRNA I ZA IZVOZ: Žetva pšenice je pri kraju, a na raspolaganju će nam biti rod od 3,2 miliona tona\nSRBIJU ove godine očekuje rod pšenice od 3,2 miliona tona. Prinosi su najviše zavisili od količine padavina i agrotehničke primene i idu od 3,5 do osam tona po hektaru.\n07. 07. 2022. u 09:11\nMEĐUNARODNI MONETARNI FOND UPOZORAVA: Postoji opasnost pojave globalne recesije\nDIREKTORKA Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Kristalina Georgieva izjavila je da su se izgledi za globalnu ekonomiju „znatno pomračili“ od aprila i da ne može da isključi potencijalnu globalnu recesiju sledeće godine s obzirom na povećane rizike.\n07. 07. 2022. u 09:52


Načertanije danas - Vladimir Gligorov - Peščanik\nNije možda nevažno ukazati na činjenicu da su zvanični srpsko-ruski odnosi bili rđavi ili suparnički gotovo tokom čitavog dvadesetog veka, osim u vreme dva svetska rata i par godina pre prvog i par godina posle drugog. Kraljevina Jugoslavija (ili Srba, Hrvata i Slovenaca) nije bila spremna da uspostavi diplomatske odnose sa Sovjetskim Savezom sve do 1940. godine. Od 1948, opet, odnosi su bili rđavi ili opterećeni sukobom interesa sve do raspada Sovjetskog Saveza. Potom je Ruska Federacija bila nesaglasna sa politikom Srbije (Jugoslavije) sve do kraja veka.\nUloga cara Nikolaja Drugog u svemu tome nije nešto posebno istaknuta. Mnogo je važnije da je njegova politika imala katastrofalne posledice po samu Rusiju. Njegova današnja povećana popularnost u ruskim vladajućim krugovima može se razumeti samo kao povratak konzervativizmu, nacionalizmu i određenim belogardejskim političkim ciljevima. Imalo bi smisla uporediti njegovo zaziranje od politike modernizacije Rusije sa današnjim napadima na liberale, a ne bi bilo nezanimljivo ni uporediti odnos prema konstitucionalizmu, individualnim pravima i autoritarizmu, iz čega bi se moglo videti koliko je u Rusiji trajna sklonost ka fasadnim ustavnim i drugim sredstvima, uključujući i geopolitička, kako bi se obezbedila legitimnost vlasti.\nOdnosi su bili nešto dinamičniji u devetnaestom veku, no ne bi se reklo da su interesi Rusije i Srbije bili pretežno usklađeni. Da i ne mogu biti, sasvim je jasno autoru Načertanija, dakle shvaćeno je na samom početku sagledavanja spoljnopolitičkih interesa srpske države. Osnovno zapažanje o izgledima srpsko-ruskih odnosa u tom spisu se može izraziti ovako: Rusija nikada neće služiti srpskim interesima, dok će uvek težiti da Srbija služi njenim interesima.\nU Načertaniju se o ruskoj politici najviše govori u odeljku o odnosima sa Bugarskom, jer se polazi od shvatanja da će regionalna saradnja biti najvažnija kako bi se obezbedili sprski politički ciljevi. Ne ulazeći u same te ciljeve, nije nevažno ukazati na dva osnovna sredstva koja se preporučuju. Jedno je uklanjanje prepreka trgovini, uklanjanje granica dakle, a drugo je da je potrebno pokazati razumevanje za interese drugih. Ovo poslednje proizlazi iz razumevanja srpsko-ruskih odnosa: susedi ne mogu samo da služe srpskim interesima, i ne može se saradnji sa njima posezati samo u trenucima krajnje nužde. To je ruska, ali ne i srpska poltika.


SUBVENCIJE LOKALNE SAMOUPRAVE U ALEKSINCU | Savez pčelarskih organizacija Srbije\nSUBVENCIJE LOKALNE SAMOUPRAVE U ALEKSINCU\nDatum objavljivanja vesti: 17. decembra 2008.\nFond za razvoj poljoprivrede opštine Aleksinac već 5 godina, od 2004. godine, finansijski podržava organizovane pčelare, a 16. decembra donet je opštinski budžet za narednu godinu, gde su za pčelarstvo planirana sredstva kao i u 2008. godini, u iznosu od 600.000 dinara.\nNaime, Fond je nakon trogodišnje saradnje sa Društvom pčelara Aleksinac, 2004. godine započeo program pomoći organizovanim pčelarima opštine. U opštini radi Društvo pčelara Aleksinac koje okuplja sve najveće pčelare (od 120 do 250, zavisno od godine do godine), dok u opštini pčelari ukupno oko 600 pčelara. Oni koji nisu članovi Društva, uglavnom imaju po oko 5 košnica u posedu. Društvo je sprovelo popis pčelara (koji još nije definitivno završen) i danas se na spisku nalazi tačno 473 pčelara koji pčele drže na teritoriji opštine.\nPrva pomoć opštine usledila je 2002. godine tokom organizacije Drugog kongresa pčelara Srbije.\nPrva pomoć Fonda za razvoj poljoprivrede koja je usledila 2004. godine iznosila je 500.000 dinara. Tu sumu su kroz kredit dobila petorica pčelara, beskamatno.\nU 2005. godini Fond je pomogao pčelare finansijski tako što je svim organizovanim pčelarima uplatio finansijsku pomoć u iznosu od 5.000 do 9.550 dinara, zavisno od broja košnica.\nU 2006. godini sa Fondom je dogovoreno da se suma koja se odvaja za pčelare poveća na 600.000 dinara. Te godine, društvo je napravilo projekat kojim je od CHF-a dobilo još 400.000 dinara, te je kupljena kompletna oprema za izradu pogača za nužno prihranjivanje pčela, i zakupljena prostorija na pet godina za rad.\nU 2007. godini, na Skupštini društva pčelara, pčelari odlučuju da od opštine zatraže da im za 600.000 dinara kupi Apiguard, što je i učinjeno.\nU 2008. godini, Skupština opet donosi jednoglasnu molbu da se i u 2008. nabavi Apiguard za organizovane pčelare, što i biva učinjeno.\nZa 2009. godinu, usvajanjem budžeta 16. decembra 2008. godine, za pčelarstvo je opet opredeljeno 600.000 dinara. S obzirom da su na poslednjoj Skupštini u novembru pčelari opet jednoglasno podneli molbu Fondu da i 2009. nabavi Apiguard, očekuje se da se to i dogodi.\nKonkretno, u 2008. godini, Apiguard je subvencioniran tako da je Fond kupio ovaj lek za 60,2% košnica članova Društva koji su građani opštine Aleksinac (jer Fond pomaže samo građanima opštine Aleksinac, koji i obezbeđuju sredstva). Tako je pokriveno 3438 košnica, dok nisu pokrivene 424 košnice u vlasništvu članova Društva sa prebivalištem na teritoriji drugih opština. Inače, Društvo je u ovoj godini imalo 177 članova sa 3862 košnice.\nPosebnu zahvalnost za razumevanje, Društvo pčelara Aleksinac duguje predsedniku Upravnog odbora Fonda za razvoj poljoprivrede opštine Aleksinac gospodinu Radomiru Stojanoviću i predsedniku opštine Aleksinac gospodinu Ivanu Dimiću. Danas nije lako naći ljude na visokim funkcijama koji mogu i žele da razumeju važnost pčelarstva ne samo za poljoprivredu i privredu, već i za opstanak ljudi na ovoj planeti. Hvala još jednom na razumevanju!\n< SUBVENCIJE LOKALNE SAMOUPRAVE U BUJANOVCU\nSUBVENCIJE LOKALNE SAMOUPRAVE U KRAGUJEVCU >


DS raspustio odbor u Smederevu zbog saradnje sa naprednjacima - SDCafe.rs\nHome\tInfo\tDS raspustio odbor u Smederevu zbog saradnje sa naprednjacima\n– Posle nekoliko godina lutanja DS je ovde dobio čoveka koji neće ići po svoje mišljenje kod gradonačelnice Jasne Avramović već će stranku voditi u interesu građana Smedereva. Jer, i u Smederevu baš kao i na nivou republike, imamo šizofrenu bulumentu na vrhu, kojoj je sve što se desi „prvi put u istoriji“. DS se slaže s tim: prvi put u istoriji je jedna vlada za četiri godine uspela da zaduži Srbiju 10 milijardi evra, da pri tom građani žive nikad gore, sa smanjenim penzijama i platama, a jedino su zadovoljni MMF i svetski i naši bankari – kazao je Milojičić najavljujući Pavlovića kao kandidata DS-a za gradonačelnika Smedereva na narednim na izborima.\n– Posao nam je da pronađemo i nove ljude koji su spremni da idejama i radom doprinesu razvoju grada, kako bi se ova, najgora vlast otkad je Smedereva promenila. Moramo da definišemo jasnu opozicionu politiku takvoj vlasti, a to je bio problem DS-a poslednjih godina jer građanima nije jasno stavljeno do znanja u kom smeru vodimo politiku. Mnogi misle da mi u nekom obliku i sada participiramo u vlasti, a pojedinci iz DS su, svojim činjenjem ili nečinjenjem, doprineli tome i to moramo da izbrišemo i jasno pokažemo da smo jedina tačka okupljanja neistomišljenika vrhuške koja vodi ovaj grad – najavio je Pavlović prvo šta mu je činiti sada kada je na čelu smederevskog odbora DS-a.\nSmederevka na Prvenstvu Evrope malokalibarskim oružjem


Lifestyle – Stranica 56 – Glas Regije\nZašto nas psi gledaju dok vrše nuždu?\nKrećete sa psom od kuće, dolazite u park, pas malo njuška okolo, čučne, počinje da obavlja „svoj posao“ i uvijek, ali baš uvijek, pogleda vas u oči. Šta to znači?\nUkoliko ste vlasnik psa, velike su šanse da ste Continue reading →\nSvakodnevno kupujemo proizvode koji su nam predstavljeni kao svježi, prirodni, pa čak i domaći. Ali samo jedan pogled na deklaraciju proizvoda, na kojoj se nalazi lista sastojaka korišćenih u proizvodnji, dovoljan je da shvatimo kako je riječ o marketinškim Continue reading →\nPrimjene sode bikarbone veoma su dobro poznate, a mnoge od njih tiču se zdravlja. Jednostavnim napicima, napravljenim na bazi ove sode, u mogućnosti ste da preventivno djelujete Continue reading →


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: Odbrana traži izuzeće Katnića i Čađenovića / print=true\nIspunjeni uslovi za izručenje Sinđelića Hrvatskoj\n06. 09. 2019. 8\nO Sinđelićevom zahtjevu odluka do oktobra?\n27. 08. 2019. 4


Tabela - Strana 5\nTabela 14.kola Druge južnobanatske lige 2009\nFudbal: Rezultati i tabela 14.kola Druge južnobanatske lige, grupe Zapad (15.novembar 2009.) Jedinstvo Stević – Omladinac (O) 2:1 Kolonija – Pobeda 6:1 Jedinstvo – Borac (S) 2:5 Omladinac (D) – Vojvodina 4:1 BSK Bavanište – Železničar 0:1 Proleter – Plavi Dunav 0:0 Mladost – Unirea 2:0 Borac (P) – Glogonj 3:2 Poz Ekipa Utakmice Pobede...Dalje »\nTabela 14.kola Prve južnobanatske lige, grupa Istok 2009\nFudbal: Rezultati i tabela 14.kola Prve južnobanatske lige, grupa Istok, (14.novembar 2009.) Vulturul – Borac 5:2 Slavija – Sloga 4:1 Crvena zvezda – Dolovo 2:1 Budućnost (BB) – Partizan (G) 2:3 Radnički (K) – Proleter 1:2 Radnički (B) – Polet 3:1 Mladost – Tempo 3:0 Partizan (U) – Jugoslavija 3:2 Poz Ekipa Utakmice Pobede Nerešeno...Dalje »\nTabela 16.kola Vojvođanske lige, grupe Istok 2009\nFudbal: Rezultati i Tabela 16.kola Vojvođanske lige, grupe Istok (14.novembar 2009.) Radnik – Crvena zvezda 3:0 Budućnost (A) – Kozara 0:1 Borac – Vojvodina 4:1 Bačka 1901 – Polet (N) 5:0 Bačka Topola – Radnički (B) 2:0 BAK – Obilić 1:0 Jedinstvo – Radnički (Z) 2:1 Sloboda – Bačka (P) 4:1 Budućnost (SC) – Dinamo...Dalje »\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Rezultati i tabele 5 novembra, 2009


Odlazak zbog posla u inostranstvo postao industrija puna prevaranata - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Region > Odlazak zbog posla u inostranstvo postao industrija puna prevaranata\n12. Decembra 2019. Istinito1035Leave a Comment on Odlazak zbog posla u inostranstvo postao industrija puna prevaranata\nNevena Pejić je prije dvije godine imala dobro plaćen, ali neobičan posao. Radila je u jednom hotelu u centru Beograda, premda nije bila ni sobarica ni recepcionerka. Tog ljeta je hotel bio popunjeniji nego inače. Neke prostorije su na brzinu preuređene u učionice. Iza teških zavjesa, sjedelo je više od stotinu ljudi i svakog dana, od osam ujutru do četiri popodne, Nevena ih je učila njemačkom jeziku, navodi Dojče vele.\n– Ljudima je obećan posao, samo dok završe školu jezika. Za vrijeme škole bio je plaćen smještaj, hrana, čak i nadoknada da budu tu. Dolazili su iz raznih krajeva, dosta iz Makedonije – prisjeća se Nevena. Ali misija je, kaže, bila gotovo nemoguća – da se za četiri mjeseca od nule stigne do nivoa B1.\n– Ne znam kakav su ugovor potpisali, ali neki su vremenom odustajali, jer je cilj bio teško dostižan. To tvrdim kao nastavnica jezika. Počeli su da izbjegavaju časove – dodaje ova žena: “Neki polaznici su se žalili da ih je agencija prevarila, da su kod kuće ostavili porodice polažući sve nade u ovo.”\nOnda je jednog dana sve prestalo. Agencija “Artigum Management”, koja je tvrdila da je “u vlasništvu poslodavca iz Njemačke”, otpustila je nastavnike i ostala im dužna šest plata. Kako je taj instant biznis model pukao?\nNa brojeve telefona navodne vlasnice agencije, prenose njemački mediji, više se niko ne javlja.\nBalkanski očaj i njemačka potreba otvorili su prostor za novu branšu, čitavu industriju odlaska u kojoj se laktaju posrednici radne snage i njihovi “regruteri” na terenu, škole jezika, savjetodavci… Među svima vrebaju slatkorječivi prevaranti.\n„Maltene trgovina ljudima“\nU maloj kancelariji na periferiji Kelna, Kaj Simon se umorno osmjehuje na takve priče. On je šef agencije “IPP Health” koja se broji među najveće koje posluju na Balkanu.\n– Agencije obećaju ljudima nadrealne plate, kažu im da odmah mogu da povedu porodicu, a onda dođu u Njemačku – priča Simon i dodaje da je tamo hladno, pada kiša, porodica je daleko i ne može da dođe, plata nije kao obećana i to, kako kaže, uništava ljude.\n– Ne ide da obećate ljudima sve i svašta, da ih presadite odande gdje su im korijeni, a onda se ispostavi da ste lagali. To je maltene trgovina ljudima – kaže Simon.\nJedan drugi agent, pod uslovom da mu se ne otkrije ime, priznaje da vrbuje ljude po bolnicama na Balkanu. Ima nekoliko medicinskih sestara koje nalaze klijente. „Ona me recimo nazove i kaže da ima tri koleginice koje bi u Njemačku. Ako to uspije, platim joj tristotinak evra po osobi.”\nZato kragujevačka agencija “Pro Sert” traži od kandidata potpis da će agenciji platiti tri hiljade evra ako odustanu od odlaska u Njemačku, pokazuje jedan ugovor u koji imamo uvid. Kandidat plaća kaznu i ako nađe posao na svoju ruku ili drugu agenciju da ga zastupa. Ili ako odbije dva radna mjesta koja agencija ponudi.\nAgencija “Pro Sert” posluje sa “Dekra Akademijom” – a to u ušima njemačkih poslodavaca mnogo znači. Krovni koncern te akademije, Dekra, ima godišnji obrt od 3,3 milijarde evra i bavi se mahom tehničkim pregledom vozila. Za Nijemce je Dekra pojam ozbiljnosti.\nNjihovu akademiju u Srbiji vodi Aleksandra Talić, a ona je, prema podacima iz Agencije za privredne registre, do aprila bila direktorka upravo agencije “Pro Sert”. Tako je krug zatvoren: Dekra u svojim centrima u Beogradu, Nišu, Novom Sadu i Kragujevcu uči ljude jeziku, njegovateljskoj teoriji i praksi, a “Pro Sert” ih šalje u Njemačku.\n– Na kandidatima je samo da završe, uče i na kraju polože – kaže Talić. O novčanoj kazni koja ljudima visi nad glavom tvrdi: “Ako ne postoji nijedan realan razlog da neki kandidat izvoljeva, moramo da postavimo tu granicu i da natjeramo… odnosno više, da kažem, pomognemo kandidatu da odabere to što hoće.”\n– Postoje ugovori očigledno prevarnog tipa u kojima postoje skriveni troškovi za lice koje odlazi u inostranstvo i vrlo nepovoljni uslovi rada, znači 10 do 12 radnih časova dnevno, sedam dana u nedjelji. To su uslovi koji ne samo da nisu u skladu sa zakonodavstvom u Srbiji, nego nisu i ne mogu biti u skladu sa zakonodavstvom u Njemačkoj – upozorava ovaj pravnik.\nDa li posrednici ikada pomisle da pomažu veliku seobu koja godinu za godinom prazni Balkan? Posebno jer otvoreno priznaju da ih zanimaju najviše mladi, oni sa najviše demografskog potencijala. Kandidati stariji od 40 godina imaju drastično manje šanse, prenosi Dojče vele.\nTagged inostranstvo istinito njemacka posao prevaranti


Holandski mediji: Novak potiče iz primitivne Srbije, ružno i agresivno slavi pobede :: Sportal\nHolandski mediji: Novak potiče iz primitivne Srbije, ružno i agresivno slavi pobede\nB. O. - Vest objavljena: 23:06 - 30.11.2015\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković ima realne šanse da do se kraja godine vrati na prvo mesto ATP liste, što mnogima smeta.\nHolandska novinarka prikazala je uspon, pad i povratak u formu srpskog tenisera navodeći i to šta su drugi mediji pisali o njemu.\n"Novak na svakom koraku naglašava odakle je, bespotrebno ističe patriotizam, dok Rodžer Federer na primer, bez puno emocija prolazi kroz velike sportske uspehe. Njega nacionalnost nimalo ne određuje. Novak je imao 12 godina kada je NATO bombardovao Srbiju, a taj čin kasnije zauzima važno mesto u njegovom životu i karijeri", napisala je Lukasova koja je potom citirala razne Noletove izjave o preživljavanju 1999. godine, prenose srpski Sport i Index.hr.\n"Đoković i njegova vršnjakinja Ana Ivanović možda jesu bili žrtve bombardovanja, ali je za sve to kriva Srbija, koja je sprovodila etničko čišćenje na Kosovu. Zbog svega toga zapadni mediji često vide Đokovića na drugačiji način tipa 'Novak je talentovan ali nije galantan i dobro odgojen'", stoji u tekstu Lukasove.\n"Sve ovo daje ambivalentan ton tekstovima na Zapadu o ovom srpskom heroju. Sugeriše se da Novak potiče iz necivilizovanog dela sveta, njegovi roditelji i navijači ne znaju za pravila ponašanja na teniskim stadionima, već sve to liči na fudbalsku publiku. Fotografije na kojima su prikazane njegove pobede najčešće su sa stisnutim pesnicama i grimasama. Sve je to ružno i agresivno. Jedan holandski novinar ga je nedavno opisao kao čoveka sa 'koščatom lobanjom, kukastim nosom i crnom kosom, poput lešinara'. U medijima se pojavilo i mišljenje jednog psihijatra koji tvrdi da se Đoković posvetio tenisu usled želje za dominacijom", napisala je između ostalog novinarka.\nOna je potom citirala Novaka kada je rekao: "Rat je od mene učinio boljeg čoveka zato što sam naučio da cenim neke stvari, a ne da ih prihvatam zdravo za gotovo. Učinio me je i boljim teniserom zato što sam se zakleo da ću svetu pokazati da postoje i dobri Srbi".\nNa kraju teksta se dodaje da Đoković zarađuje manje novca od Nadala i Federera samo zato što ističe da je iz Srbije.\nTenis Novak Đoković Holandija ATP Dubai


Zemlja koja je inspirisala Tolkina da napiše "Gospodar prstenova" je ista zemlja u kojoj se možeš oprobati u disciplinama kao što su nošenje žena i vuča traktora. Ukoliko odlučiš da provedeš razmenu u Finskoj, poruči Deda Mrazu da smo bili dobri.\nFrancuzi su poznati po tome da jedu konjsko meso, žablje batake i puževe, a Francuska je vicešampion u proizvodnji vina i sireva. Ti imaš jedinstvenu priliku da provedeš jednu školsku godinu u francuskoj porodici i upoznaš ovu jedinstvenu zemlju.\nBicikli, lale, kanali, vetrenjače, ravnice, klompe, sirevi. Holandija je najgušće naseljenja zemlja Evrope, a ovde živi čak 180 nacionalnosti. U holandiji se gaji preko 800 vrsta lala, voze bicikli kojih ima preko 17 miliona. Ovo je jedina zemllja evrope sa farmom kamila.\nOtkrijte tajne zemlje Rta dobre nade. Pored predivnih lavova, žirafa, geparda, nosoroga, kudua, impala, hijena, nilskih konja i drugih životinjskih vrsta, u Južnoafričkoj republici žive i pingvini! Upoznajte kulturu koja nije ni nalik onima na koje ste navikli!\nDa li biste nam verovali da su pruge unutar ove zemlje dovoljno dugačke da se dva puta obavije Zemljina kugla? Smatra se da je čaj nastao u Kini, kao i kompas i barut, mehanički sat i toalet papir. Provedi školsku godinu u ovoj neverovatnoj zemlji.\nZemlja smeštena između Karipskog mora i Tihog okeana na ekvatoru, dobila je ime po Kristoferu Kolumbu. U ovoj zemlji je zastupljena velika bioraznolikost, kao i prirodne lepote. Njen glavni grad, Bogota, je drugi po veličini glavni grad u Južnoj Americi.\nLetonija ima sve. Sa neuporedivom netaknutom prirodom, živopisnim gradovima i bogatom kulturom, ova zemlja nudi za svakoga po nešto. Od restorana u Rigi do mnogih obalskih gradova, mnoga mesta vas zovu da ih istražite.\nSa ovom zemljom se Srbija graniči na severu, a ona je jedna od 30 najposećenijih zamalja sveta. Svake godine 10 miliona turista odluči da upozna lepote Mađarske, upozna se sa arhitekturom koja datira još iz doba Rimljana ili makar proba tradicionalno jelo Gulaš.\nZemlja iz koje potiču čili papričice, čokolada, ali i Cezar salata. Reč je o Meksiku. Zemlja u kojoj se službeno koristi 68 jezika, u kojoj se nalazi najveća piramida i najmanji vulkan, očaraće te ukoliko razmenu provedeš u Meksiku.


Japanski savjeti za poslovni uspjeh – Page 4 – Bankar.me\n5 savjeta kako postati uspješan preduzetnik\nOctober 8, 2015 POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nPrevaziđite nezadovoljstvo samim sobom\nPosao mnogo utiče na vaše unutrašnje stanje, razmišljanje i energiju kojom zračite. Ukoliko ste nezadovoljni nečime što ste uradili ta frustracija se može prenijeti na vaše nezadovoljstvo sobom u cjelini.\nPoslodavcima je dovoljno samo 6 sekundi da odluče jeste li za njih, a evo i kako\nNajnovije istraživanje koje prenosi Business Insider pokazalo je da je poslodavcima dovoljno samo šest sekundi kako bi uočili ono najvažnije u biografijama koje im pristižu u velikom broju.


GUÉRISSON Moisture Balancing Cream 70g - Apoteke Maxima\nПочетна / Njega lica, tijela i kose / Njega i hidratacija / GUÉRISSON Moisture Balancing Cream 70g\nOdržava vlažnost i elastičnost kože. Anti-age tretman i izbeljivanje kože. Alergijski testirana.Način upotrebe: Naneti na kožu lica nakon upotrebe tonika i sačekati da upije.Upozorenje: Izbegavajte direktan kontakt sa očima.Ne upotrebljavajte preparat na povređenoj, iritiranoj i oštećenoj koži i sluzokoži. Samo za spoljašnju upotrebu.Preparat ne upotrebljavati nakon propisanog roka upotrebe. U slučaju pojave iritacije prekinuti sa korišćenjem proizvoda. U slučaju gutanja obavezno potražite lekarsku pomoć. Ne koristiti ukoliko ste alergični na neki sastojak proizvoda.\nGUÉRISSON Moisture Balancing Cream 70g количина


Foto: N.N. | Štir ozbiljan kandidat konzervativaca i kaptola?\nSrna 16.07.2019 11:47\nZAGREB - Davor Ivo Štir, koji se pominje kao ozbiljan izazivač Andreja Plenkovića za mjesto prvog čovjeka HDZ-a Hrvatske, veoma je blizak visokim katoličkim krugovima, potiče iz porodice čiji su članovi bili dio ustaške vlasti i želi federalnu BiH.\nŠtir je rođen u Buenos Ajresu, sam je više puta u hrvatskim medijima navodio da je bio protivnik Jugoslavije i zagovornik stvaranja hrvatske države.\nIšao je na proslave 10. aprila, dana osnivanja fašističke Nezavisne Države Hrvatske (NDH), ali je, kako je kasnije objašnjavao, uvidio da nije bio u pravu, te da se napredna hrvatska država može graditi jedino na antifašizmu.\nU vrijeme kada je bio savjetnik nekadašnjeg premijera Hrvatske Jadranke Kosor decidirano se distancirao od bilo kakvih veza sa NDH.\nHrvatski mediji su navodili da Davor Ivo Štir dolazi iz porodice bliske režimu Ante Pavelića.\nNjegov djed sa očeve strane Ivan Štir bio je ustaški pukovnik i saradnik zločinca Maksa Luburića, a majčin otac bio je Milorad Lukač, jedan od važnijih HSS-ovih emigrantskih političara.\nZa Štira je "Jutarnji list", pozivajući se na neimenovane saradnike, napisao da je katolički fundamentalista, te da je previše desne orijentacije čak i za većinu hrvatskih biskupa.\nKao ministar inostranih poslova okružio se ljudima iz emigracije, desne orijentacije. Sa te funkcije, kao i iz vrha stranke, otišao je nakon što se razišao sa sadašnjeim premijerom i stranačkim liderom Andrejom Plenkovićem.\nMožda vas i ovo zanima: SDP ispred HDZ-a, prvi put poslije 2016.


19. oktobar – Rezervisali 50.000 komada novog lijeka protiv koronavirusa – Srbija | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Hronika - Region region novembar 2021 19. oktobar – Rezervisali 50.000 komada novog lijeka protiv koronavirusa – Srbija\n19. oktobar – Rezervisali 50.000 komada novog lijeka protiv koronavirusa – Srbija\nSrbija je rezervisala 50.000 pakovanja novog lijeka protiv koronavirusa Molnupiravir, izjavila je direktorica srbijanskog Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje najavivši da će lijek u Srbiju stići u januaru.\nDirektorica RFZO Sanja Radojević Škodrić kazala je za televiziju Prva da je Srbija prva u Evropi potpisala ugovor za nabavku ovog lijeka te da očekuje da će ga u decembru registrovati američka agencija za ljekove, prenijela je agencija Beta. Očekuje se da će potom lijek dobiti odobrenje i u Evropi i Srbiji.\nRadojević Škodrić istakla je da su sve kliničke studije završene za ovaj lijek, što je neophodno prije registracije te da su rezultati “odlični”. Podsjetila je i da “Molnupiravir nije prvi lijek koji je Srbija nabavila i dodala da je od početka pandemije imala “sve ključne ljekove protiv covida”.\nPrethodni tekst19. oktobar – Učenici čine najveći postotak inficiranih – Hrvatska\nSledeći tekst20. oktobar – Treća doza kineskom vakcinom poslije tri meseca – S. Makedonija


Prijava – nerealizovan polazak – linija: 89 / Vidikovac / 08.09.2017 | busevi.com\nPrijava – nerealizovan polazak – linija: 89 / Vidikovac / 08.09.2017\nPrijava / Odgovoreno\nbusevi.com 689 poena 08.09.2017\nAutobuska linija 89 bez 3 polaska\nS obzirom da sam uredan platiša karte za gradski prevoz i da sa svojih 40 godina nikada nisam ušla u autobus bez karte, sebi dajem za pravo za protest i dobijanje konkretnog odgovora od strane nadležnih a za niže navedeni slučaj.\nNaime, danas 08.09.2017. godine sa Petlovog brda krenula sam u 18,00 h autobusom linije 59. Iz iste sam izašla na stajalištu “Toplana” na Vidikovcu u 18,14h kako bi prešla na liniju 89 sa polaskom sa Vidikovca u 18,17h kako stoji u redu vožnje. Autobus se nije pojavio. Ni sledeći polazak u 18,27h. Kao i treći koji je po redu vožnje trebao da krene sa početne stanice u 18,37h. Izgubivši strpljenje, autobusom 53 prevezla sam se do stajališta “Pilota Mihajla Petrovića”. Na istom sam u 18,45 h poslala putem mobilnog telefona SMS poruku ne bi li dobila informaciju o dolasku autobusa linije 89 i dobila obaveštenje koje je glasilo 9 stanica. Dakle, on je bio na Ceraku iz pravca Novog Beograda tek!\nObjašnjenje moliću lepo.\nZar Vas nije sramota? Možda ni danas ne bi odreagovala da mi se u poslednje vreme nedešavaju slične stvari i sa mnogim drugim linijama gradskog prevoza.\nDa li je moguće da sam kartom od 89,00 dinara koja važi 90 minuta knap uspela da se prevezem od Petlovog brda do Žarkova? Na to sam platila i za informaciju o dolasku vozila 2,76 dinara.\nRealno razmišljajući, treba Vas javno kritikovati za mnoge stvari jer ovo i ovde sigurno neće dati rezultate.\nbusevi.com objavljeno 08.09.2017\nbusevi.com 689 poena Posted 18.09.2017\nAnaliza odvijanja saobraćaja i ostvarenja elemenata reda vožnje su svakodnevne aktivnosti nadležnih organizacionih jedinica Preduzeća, prevashodno saobraćajnih pogona i OJ „Planiranje i upravljanje saobraćajem“.\nImajući u vidu sadržaj prigovora korisnika usluga prevoza, obaveštavamo Vas da je izvršena detaljna provera uvidom u odgovarajuću saobraćajno-tehničku dokumentaciju i izveštaj o ostvarenju poluobrta aplikacije sistema za monitoring vozila javnog gradskog prevoza i tom prilikom utvrđeno da polazak na liniji „89“ dana 08.09.2017. godine sa terminusa „Vidikovac“ jesu ostvareni, ali uz bitna kašnjenja i odstupanja od reda vožnje, usled smanjene protočnosti saobraćaja tokom celog dana i nemogućnosti odvijanja saobraćaja po redu vožnje usled dužeg vremena poluobrta. Napominjemo da su u navedenom periodu sva planirana vozila bila u saobraćaju, odnosno nije bilo isključenih vozila.\nIz navedenih razloga, otpravnik Službe za kontrolu saobraćaja na terminusu „Vidikovac“ preduzeo je adekvatne mere u skladu sa procedurom koja se primenjuje u ovakvim situacijama i vozila su uklapana u red vožnje. Poremećaj u odvijanju saobraćaja je navedenog dana otklonjen u potpunosti u 20:45 časova, kada su sva vozila počela da saobraćaju u skladu sa vremenom predviđenim važećim redom vožnje.\nŽao nam je zbog neugodnosti koje su putnici doživeli i nemogućnosti da usled situacije u saobraćaju ostvarimo polaske u skladu sa redom vožnje.\nbusevi.com objavljeno 18.09.2017\nAnonymous Posted 04.12.2017\nTo, da autobusi kasne ili uopšte ne krenu sa polazne stanice, se veoma često dešava, naročito za liniju 89.\nAnonymous objavljeno 04.12.2017\nbusevi.com 689 poena Posted 08.09.2017\nProsleđeno je nadležnima na dalju proveru, po dobijanju dodatnih informacija iste će biti objavljene u okviru date prijave.