Evrosong, veliko finale: Posle ogromne drame, Holandija pobedila na Evroviziji, Nevena zauzela 17. mesto (FOTO) (VIDEO) | Telegraf - Najnovije vesti\n18. maj 2019 | 21:01 » 01:52\nDrugo mesto zauzela je Italija, a treće Rusija\nU hali "Ekspo" u Tel Avivu održano je veliko finale "Evrosonga", u kojem je nastupila i predstavnica Srbije Nevena Božović. Srpska pevačica je pevala pod rednim brojem 23 i bila sjajna, a na kraju je zauzela 17. mesto.\nNakon glasanja i velike drame, odlučeno je da je pobednik ovogodišnje "Evrovizije" predstavnik Holandije Dankan Lorens sa pesmom "Arcade". Drugo mesto zauzela je Italija, a treće Rusija.\nEvo i konačnog plasmana:\nPogledajte kako je izgledao tok velikog finala "Evrosonga".\n01:02 Na kraju, pobedio je predstavnik Holandije Dankan Lorens.\nDankan Lorens iz Holandije, pobednik Evrosonga Foto: Tanjug/AP\nPoslušajte i pobedničku pesmu "Evrosonga":\n00:57 Za sada, Italija je prva, Rusija druga, Švajcarska treća.\n00:53 Norveška je preuzela vođstvo.\n00:48 Došlo je do promene na tabeli. Prva je sada Švedska, Severna Makedonija druga, Holandija treća, Srbija je na 19. mestu.\n00:40 Vodi za sada Severna Makedonija. Druga je Švedska, treća Holandija.\nTamara Todevska, predstavnica Severne Makedonije Printskrin: RTS\n00:38 Srbija je dala 12 poena Severnoj Makedoniji.\n00:35 Do sada je glasalo 18 nacionalnih žirija: Za sada ubedljivo vodi Severna Makedonija i Tamara Todevska sa 163 poena.\n00:19 Dobili smo "sedmicu" od Poljaka"\n00:16 Srbija dobila 12 poena od Crne Gore\n00:13 Žiri Severne Makedonije nije dao nijedan bod Srbiji i našoj Neveni\n00:08 Zatvorene su linije za glasanje, a uskoro ćemo saznati i ko je pobednik "Evrosonga".\n23:47 Nastup u revijalnom delu Evrosonga imala je i Madona.\nNastup Madone na Evrosongu Printskrin: RTS\n23:38 Dok je trajalo glasanje, održan je revijalni deo, u kojem su nastupali bivši takmičari "Evrovizije" poput Končite Vurst, Mansa Zemerlova i ostalih.\nEleni Fouriera Foto: Tanjug/AP\n23: 14 Nakon nastupa finalista, otvorene su linije za glasanje. Ako živite van granica Srbije, evo kako možete da glasate za Nevenu.\nVreme je za glasanje! 2⃣3⃣\nIt’s time! Vote for emotion, vote for pure quality, vote for power, vote for SERBIA! 🇷🇸\nFind your country and start voting! pic.twitter.com/4KqocPZdok\n— RTS | Serbia ESC (@SerbiaESC) May 18, 2019\n23:08 Poslednji nastup u finalu imao je španski predstavnik Miki.\n23:05 Jedna od favoritkinja da pobedi, prema kladionicama, Australijanka Kejt Miler Hajdke oduševila je sve nestvarnim performansom koji je sigurno obeležio ovaj "Evrosong".\n23: 02 Švajcarac Luka Heni razigrao je publiku svojim nastupom na finalu "Evrosonga".\n🇨🇭 Hands up if you're getting rowdy, rowdy after seeing Luca Hänni! @SRF @SRFESC @Haenni__Luca#DareToDream #Eurovision #CHE pic.twitter.com/FOKARCFiIv\n22: 54 Ono što smo čekali celo veče. Nevena Božović ponovo je bila fantastična i na perfektan način je otpevala svoju numeru "Kruna".\nNevena Božović Foto: Tanjug/AP\n22: 50 Italijanski predstavnik Mahdum impresionirao je publiku sa numerom Soldi.\n🇮🇹 "Soldi, soldi" Did you clap along with Italy's Mahmood? @RaiUno @EurovisionRai @Mahmood_Music#DareToDream #Eurovision #ITA pic.twitter.com/BCKyP89K61\n22:45 Bilal Hasani je predstavljao Francusku.\n22:40 Čingiz, predstavnik Azerbezjdžana, imao je upečatljiv nastup.\n22:34 Beloruska predstavnica Zena je ponovo bila izvanredna.\n22:30 Viktor Krone je predstavljao Estoniju sa numerom "Storm".\n22: 26 Islandski sastav Hatari imao je energičan nastup u finalu "Evrosonga".\n22:22 Veliku Britaniju predstavljao je Majk Rajs.\n22: 19 Norvežani su i u finalu oduševili publiku "Evrosonga", i to pesmom "Spirit In The Sky".\n🇳🇴 A natural phenomenon as Norway's Keiino bring The Northern Lights with them to Tel Aviv!@NRKno#DareToDream #Eurovision #NOR pic.twitter.com/PL3YBf5J8i\n22:15 Oduševljenje među domaćom publikom izazvao je nastup predstavnika Izreala Kobija Marimija.\n22:12 Grčku je predstavljala Katarine Duska.\n22:08 Prvi favorit da pobedi na "Evrosongu", predstavnik Holandije Dankan Lorens, bio je impresivan.\n22:01 Predstavnica Kipra Tampa imala je nastup za pamćenje koji je bio prilično energičan.\n21:57 Zala i Gašper su predstavljali Sloveniju u velikom finalu "Evrosonga".\n21:54 Jedan od glavnih favorita za pobedu, švedski predstavnik Džon Lundvik, impresionirao je ponovo publiku.\n21:48 Predstavnica Severne Makedonije Tamara Todevska bila je ponovo na visini zadatka.\nTamara Todevska, predstavnica Severne Makedonije Foto: Tanjug/AP\n21:45 Publiku u "Ekspo" hali razgalio je svojim nastupom predstavnik Malte Serhat.\n21:41 Danska predstavnica Leonora predstavila se sa numerom "Love Is Forever".\n21:38 Impresivan je bio ruski predstavnik Sergej Lazarev sa moćnim glasom i sa još moćnijim scenskim nastupom.\n21:33 Nemačke predstavnica, grupe "Sisters", dobila su ovacije u hali "Ekspo" u Tel Avivu.\n21:27 Češku je u velikom finalu predstavila grupa "Lake Malawi".\n21: 25 Druga po redu nastupila je Albanka Jonida Malići.\nPredstavnica Albanije Jonida Malići Foto: Tanjug/AP\n21:17 Veliko finale je počelo, a otvorila ga je svojim nastupom predstavnica Malte. Mikela je izvela pesmu "Chameleon".\nPredstavnica Malte Mikela Foto: Tanjug/AP\n21:14 Jedna od voditeljki "Evrosonga" Bar Rafaeli blistala je u seksi haljini sa velikim izrezom, kao i njena koleginica u elegantoj odevnoj kombinaciji.\nBar Rafaeli (druga sa desne strane) je blistala u finalu "Evrosonga" Printskrin: RTS\n21:05 Veliki spektakl u krcatoj "Ekspo" hali" u Tel Avivu najavili su finalisti "Evrosonga", koji su redom izlazili na binu. Finale je otvorena uz numeru slavne pevačice Ofre Haze, kao i pesme nekadašnje pobednice Evrosonga Dane International.\nNevena Božović nakon prolaska u finale zapevala Marijinu "Molitvu" (VIDEO)\nTagovi: Evrosong, Nevena Božović\nNody 19.05.2019 13:28\nKoga briga ko je pobijedio? Vazno je da su Albanija/Kosovo ISPOD Srbije ili prevedeno Srbija je pobjednik yeeeeeeeews\nA 19.05.2019 12:05\nJa to vise i ne gledam jer je izgubilo svaki smisao..Pre je bilo sve drugacije peme nacin izjodjenja pevao si na svom jeziku a ne na tudjem,ovo je sad ko cirkus pa ko se bolje snadje,nikakva vrednost,suvise prosto.\nM 19.05.2019 11:57\nNe razumem kako je moguce da je Ceska dobila samo 7 bodova od publike,momci su odlicni. Holandija je zasluzeno pobedila, pored njih jedino Azerbejdzan ovo ostalo prosek.


KAPA : Članak : Mlad Mesec u Biku\nObjavljen: 06. maj, 2019. | Autor: Emira Antonić\nIdi putem, gde te srce vodi... nema greške!\nEnergija ovog vremena naglašava ogromnu ljubav prema životu, umetnosti i prema prirodi kao i poštovanje prirode i "majke Zemlje" kojima se duguje zahvalnost za svačije pojedinačno postojanje. Naglašena je i potreba za uživanjem u svemu lepom i korisnom što je priroda omogućila: u prolećnom zelenilu, svežem planinskom vazduhu, velikim vrtovima prepunim opojnog mirisa cveća, bogatim i plodnim baštama, planinskim predelima, gorama, umirujućim žuborima reka, očaravajućim jezerima, šarenolikim livadama...poljupcima!\nNadam se da ste osvestili period koji je za nama. Univerzum je od 9. oktobra 2018. godine pleo suptilnu potku za naše energetsko podizanje na viši nivo svesti o svom postojanju na ovoj planeti. Počelo je na Izidinom putu sa 15} Vage, gde boginja Maat meri dušu. Boginja Maat se vezuje za otelovljenje pravde, istine i kosmičkog reda! (Ako bi boginja Maat bila ugrožena sve bi se srušilo, društvo bi se raspalo, prirodne pojave bi bile poremećene. Svaka osoba za sebe mora da održava Maat. Pri merenju duše, srce pokojnika je na jednom tasu a na drugom je „pero“ - sama boginja)\nBikovi su u ovoj lunaciji u dvostrukom izazovu a istovremeno i pod odgovornošću. Oba svetla, Sunce (svest) i Mesec (duša), su usmerena ka materijalnoj sigurnosti, a Mesec traži povezivanje sa intuicijom, sa sopstvom. Od 21. aprila ( kada je Sunce ušlo u znak Bika) pa do 16. Maja, vladarka Venera boravi u znaku Ovna što je Bikovima 12. polje. Polje podsvesti i sećanja. Tu se nalazi i Kiron (u znaku Ovna do 2027. god) kao i Merkur. Ova postavka od Bikova zahteva unutrašnje preispitivanje, isceljenje ljubavnih odnosa, naročito tajnih odnosa. Osnovna vrlina Bikova - hedonizam se ne dovodi u pitanje, već naprotiv, zadovoljstvo i uživanje treba da bude uzajamno kroz partnerski odnos. Isceljujući partnera, isceljujete i sebe. Ovo nije lak proces ali je izvesno moguć. Pre svega Saturn i Pluton kao i Južni Mesečev čvor su zgusnuli energiju do neminovnosti. Nije neophodna hrabrost ni snaga, neophodno je poverenje. Za Bikove je ključni trenutak bljeska spajanje Sunce sa Uranom na 2}, oslobadjanje od materijalne vezanosti, od bilo kakvog vezivanja. Od 7. maja do 31. maja imaćete priliku za oslobadjanjem i sebe i partnera...da li sebe od samog sebe ili sebe od partnera zavisi od vašeg nivoa svesnosti!\nBlizanci su veoma dugo vremena proveli u svojoj neprirodnoj sredini u znaku Riba, preko svog vladara Merkura (od 10. februara pa do 18. aprila) pa su verovatno sada malo „mamurni“ prelaskom Merkura u znak Ovna. Imaju vrtoglavicu i potrebu da mnogo toga kažu i pokrenu. Ovo nije aktivnost koja će biti podržana u partnerskom odnosu. Od 11. aprila partnerski odnos se vraća unazad samo sa jednom namerom da bude bolji, kvalitetniji ili eventualno da se zaokruži. Ovaj proces će potrajati i neophodno je strpljenje. Boravak Marsa u znaku Blizanaca kao da vas tera da „izbljujete“ svu onu vodu (emocije) koje ste se nagutali boraveći u znaku Riba. Odnosi svake vrste za Blizance su u narednom dugom periodu „teški“, nema one lakoće koja je prirodno stanje za Blizance. Od 17. maja kada Mars predje u znak Raka, obratite pažnju na finansije, nemojte svoju emotivnu razdražljivost umirivati trošenjem novca.\nRakovski fokus u ovom periodu je izuzetno napet, jer se na polju partnerskih odnosa aktivira alarmantno razrešenje. Ono što je bitno da shvatite, a dobro je za vas, obraćajte pažnju na ono što vama znači bez obzira na komentare okoline. To je najveća transformacija koju ćete u narednom periodu neminovno osvestiti boravkom Plutona u vašem polju partnerskih odosa. Istovremeno tu je i Saturn koji traži od vas da strukturišete i formulišete svoje potrebe i da kroz Južni Mesečev čvor otpustite sva bolna iskustva koja nosite da li iz prošlih života ili iz ranog detinjstva, nije važno. Važno je da shvatite da su to samo sećanja, danas vi BIRATE kako ćete se osećati! Kuliminacija napetosti je 18. maj na Pun Mesec u znaku Škorpiona, a manifestacija u vašoj realnosti je vreme kada Mesec tranzitira kroz znak Jarca od 21. do 23. maja u večernjim satima.\nLavovi su u ovoj lunaciji prilično blokirani nekim materijalizacijama dogadjaja, pa kao da su dobili osećaj neprijatnosti; šta će biti ako puste? Taj osećaj je bio dominantan 23. aprila i sada postoji grč, kao sećanje. Definitivno će partnerski odnos biti povezan sa poslovnim odnosom, što nije lagano. Vaš vladar ljubavi i vašeg polja kreativnosti će se kretati unazad sve do 12. avgusta pa ne savetujem da donosite bilo kakve specijalne odluke na polju formalnih partnerskih odnosa. Postoji potencijal i da vam se u život vrati neko koga već poznajete. Venera vam je u polju inostranstva i budi u vama zadovoljstvo kroz putovanja, avanture, istraživanja. Od 21. maja, kada Sunce i Merkur predju u znak Blizanaca i vaše polje prijatelja, mnogo ćete se bolje i udobnije osećati. Najvažnije je da ne preterujete sa optimizmom bez pokrića. Moguća su emotivna razočarenja oko 30. maja koja ćete sami intuitivno spoznati .\nDevice prolaze kroz veoma značajnu transformaciju u svom polju ljubavi i partnerskih odnosa. Vaš sistem vrednosti se menja, duboko i suštinski. Vrlo je važno da budete iskreni i bliski sa sobom, da ne idete kroz sećanja šta je bilo ili potencijalno šta će biti? Imate svaku vrstu podrške a biti prema sebi odgovoran je največa podrška, i ujedno vaša najveća lekcija u ovom vremenu. Zauzmite se za sebe, ne očekujte da drugi ljudi primete da ste dobri, korektni, vredni ili što god??? Napetost će splasnuti 7. maja kada Merkur predje u znak Bika i naidje na Urana. Može vam se učiniti kako se namestila okolnost i da vas je nešto katapultiralo...nije! Jednostavno ste se napunili mraka, čekanja i sada je vreme oslobadjanja. Ovo sve može zaista da bude dobro, ali ako niste još spremni, iskustva će se ponavljati dok vam telo izdrži.\nVage su sa prošlim punim Mesecom (19. aprila) iskusile kraj jednog trenda u partnerskom odnosu. Što je bilo, bilo je i više nikada tako biti neće. Kiron će veoma dugo boraviti u Ovnu (Vagino polje partnera), koji predstavlja arhetipsko JA, a Vaga je arhetipsko TI. U ovom periodu je i Venera, vladarka Vaga u Ovnu, kao i Merkur i veoma grubo se energija zgušnjava do neminovnosti. Ovo je grubo za pripadnike znaka Vage jer oni bi hteli sve nekako u „rukavicama“, otmeno. Ovo je vreme velike transformacije i neophodno je biti spreman i otvoren. Najjači energetski transfer za Vage je od 21-23. maja kada Mesec boravi u znaku jarca, i kada je neophodno odstupiti od loših starih navika. Potom, prelazak Venere u znak Bika od 16. maja u društvo sa Uranom, Merkurom i Suncem obeležava za Vage zaista dobru podršku ali možda to nije bas tako otmeno spakovan „poklon sa neba“ pa ne prepoznate darove. Pogledajte malo svojim unutrašnjim vidom, otkrijte suštinu...zanemarite malo tu formu!\nŠkorpioni su u ovoj lunaciji malo u disbalansu sami sa sobom jer im se lunacija dešava u polju partnera a očekivanja kod Škorpiona su prirodna stvar. Stariji Škorpioni su na dubokom suštinskom transformacijskom putu i nije im lako. Naravno ulaganje u sebe se uvek isplati. Mladji Škorpioni su puni ideja ali ne mogu da istraju i da sačekaju svoje vreme. Otuda se javlja potreba za manipulacijom, prečicama i naravno prekidanjem odnosa. Pun Mesec 18. maja je baš u znaku Škorpiona i opet dovodi u pitanje partnerski odnos. Sada naglašava slabost žene u odnosu, koja je duboko emotivno biće. Sečanje na stare rane joj donosi nepoverenje u svet i ljude oko sebe. Osećanja se mogu jako zakomplikovati i navesti ženu Škorpiona da svoje emocije "zaključa" u sebi. Razrešavanje ovih odnosa se upravo dešava od 18. maja.\nStrelac je u ovoj lunaciji u dodatnom stanju zbunjenosti zbog retrogradnog kretanja vladara Jupitera sve do polovine augusta. Jupiter vlada principom ekspanzije u spoljašnjem svetu, kad je u direktnom hodu. Njegovo retrogradno kretanje više inspiriše na traženje prilika za rast unutar sebe. Strelčevi će tražiti širenje svojih uvida sa subjektivnije tačke gledišta. Iskustva unutar sebe davaće puniji osećaj zaštićenosti, dobrog stanja i unutrašnjeg mira. Svakako će Strelčevi u ovom vremenu biti duhovno sadržajniji i zadovoljniji nego što bi to moglo izgledati gledano spolja. Boravak Marsa u polju partnerstva budi potrebu njihovih partnera za raspravljanjem i dokazivanjem. Sve ovo upravo donosi i nesporazume u partnerskim odnosima poslednje nedelje maja meseca u vidu nepoverenja ili nerazumevanja partnera.\nJarac već izvesno vreme ima najveći zadatak u Zodijaku. Transformišući kolektivnu svest kroz Plutona, a sada i Saturnom i Južnim čvorom podstiče pojedince da se oslobode suvišnog prtljaga, sećanja koja im ruše strukturu sadašnjeg trenutka. Ovo nije lak period, ali ima jasne prirodne principe. Prihvatanje stanja kao takvog i iskrenog dijaloga sa samim sobom na temu za šta mi nešto treba ili služi? Sve dok je Venera u znaku Ovna (do 16. maja), prolazeći kroz isceljenje sa Kironom, Jarčevima je ozbiljno narušen ljubavni život. Već 18. maja Venera ulazi u Bika, Jarčevo polje ljubavi, susreće se sa Uranom, i tu se dešava neminovnost raspada formalnih odnosa i tradicionalnih očekivanja. Vreme je za ljubav bez granica. Saturn će biti u svom retrogradnom hodu sve do 19. septembra pa je izvesno vraćanje na neke već vidjene situacije. Možda je to plan vaše duše, ali vaš izbor je kako ćete reagovati, koju ćete emociju negovati.\nVodolije su sa ovom lunacijom „aterirale“ u svom partnerskom odnosu, može biti na jedan za njih grub način. Sunce vlada znakom Lava, a Uran znakom Vodolije. U ovoj lunaciji priorodna opzicija izmedju Sunca i Urana je intenzivno spojena ali pod vrlo oštrim uglom kvadrata (90 stepeni) što deluje kao neminovnost. Spajanje suprotnosti jeste novo iskustvo za Vodoliju. Od 16. maja ulazi i Venera u znak Bika što je ponovljena okolnost ali sa drugim akterima. Da li će Vodolije imati 18. maja fatalno zaljubljivanje, videćemo? Od 21. maja ulazi Sunce u znak Blizanaca, takođe i Merkur i osvetliće u polju ljubavi vodolijanske svesne želje i nesvesne potrebe. Sigurno da neće biti dosadno sve do sledećeg mladog Meseca koji će se baš dešavati u vodolijanskom polju ljubavi.\nRibama je ovo vreme transformacije bilo zabavno sve dok njihov vladar Jupiter nije krenuo u retrogradni hod, pa ih vraća unazad. Pre toga je Mars sa puno novih ideja iz Blizanaca raspršivao iluziju Neptuna koju su Ribe prećutno podržavale. Vreme je da se svako od nas zauzme za sebe ali prilično otvoreno, bez dvostrukih signala. Riblja empatičnost može biti sada pogrešno protumačena pa na kraju maja može doći i do nesporazuma u partnerskom odnosu. U polju partnera nalazi se Mars sve do 17. maja što će stvarati, za pripadnike znaka Riba, neudobnost. Mnogo akcije i priče, Ribama ne prija naročito sada kada je Jupiter retrogradan, više imaju potrebu za povlačenjem unutra jer se tako osećaju sigurnije. Partnerski pritisak neće jenjavati tako da se Ribe neće osećati bezbedno, čak u jednom trenutku sami sa sobom neće znati šta da rade. Pun Mesec je 18. maja u polju ljubavi i to će biti kuliminacija emotivnog naboja, a dan pre toga u polju ljubavi je i Mars. Ovu energiju treba kanalisati kroz zdravu seksualnost jer jedino to može napraviti balans u ovom vremenu u partnerskim odnosima.\nOvan je taman malo odahnuo isprativši Urana, ali priroda karaktera Ovnova se ne smiruje. Naprotiv Mars u Blizancima raspiruje njihovu energičnu, plahovitu i vrlo snalažljivu ličnost. Naglašena je promena raspoloženja, tako da partnerski odnos ponovo ulazi u fazu preispitivanja. Svi potrebni akteri za transformaciju u partnerskim odnosima su tu a pritisnuti iz Jarca „većem staraca“ traži se promena, transformacija, popuštanje, otpuštanje. Vladar Ovnova Mars iz Blizanaca ne zauzima dovoljno jasne i čvrste stavove oko nekih važnih životnih pitanja i ne uliva poverenje partnerima. Ukoliko ovu energiju Ovnovi ne budu kanalisali kroz Plutonovske i Saturnovske principe transformacije i otpuštanja od 17. maja kreće definitivno razrešenje čak i formalnih partnerskih odnosa, brakova. Sve dok bude Mars u znaku Raka (do 2. jula) mnogi Ovnovi će neslavno završiti svoje ljubavne priče.


PCVesti - Štampači velikih formata koji daju rezultate realnih boja\n23. septembar 2010. – Epson® je danas predstavio dva štampača velikog formata koji nude idealnu kombinaciju precizne reprodukcije boja uz nepobedivu produktivnost. Epson Stylus Pro 7890 od 24 inča i Epson Stylus Pro 9890 od 44 inča su dizajnirani kako bi pomogli profesionalnim fotografima i tržištu umetnina pri kreiranju živopisnih otisaka velikom brzinom.\nŠiroki gamut boja za ravnomerne prelaze\nUltraChrome K3 sa Vivid Magenta, set mastila od 8 boja\nOpcioni ugradni SpectroProofer za konstantnu i ponovljivu preciznost boja\nTFP glava za štampanje\nBrzina štampe od 40 m²/h\nAutomatic Ink Droplet Detection sistem trenutno otkriva i popravlja blokirane mlaznice\nAutomstsko prebacivanje između mat i foto crnih mastila, koja su zajedno instalirana\nUgrađen rotirajući nož i unapređen rad sa papirom\nKolor LCD ekran od 2,5 inča\nNapravite kopije vrhunske umetnosti sa Digigraphie sertifikacijom\nSmanjite potrošnju električne energije i račune za struju uz pomoć ENERGY STAR oznake za energetsku efikasnost


PPT - Politika zaštite okoliša EU- pregled istorijskog razvoja PowerPoint Presentation - ID:2037010\nPolitika zaštite okoliša EU- pregled istorijskog razvoja PowerPoint Presentation\nPolitika zaštite okoliša EU- pregled istorijskog razvoja\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/2037010" width="600" height="497" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px;margin-bottom:5px;max-width: 100%;" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nPolitika zaštite okoliša EU- pregled istorijskog razvoja. Paul Tempany ekspert za oblast izrade politika - industrijsko zagađenje , klimatske promjene i monitoring okoliša. Profesionalno iskustvo konsultanta. preko 30 godina iskustva u oblasti kontrole zagađenja i politika u UK i EC\nMinistry of Environmental Protection, Physical Planning and Construction MINISTARSTVO ZA TITE OKOLI A, PROSTORNOG URE\nEkonomika okoli a - Ciljevi ekonomike\nT eorija i politika razvoja poduzetništva - Sveučilište j.j . strossmayera u osijeku ekonomski fakultet u osijeku\nKORIŠTENJE SREDSTAVA EU ZA POTREBE RAZVOJA POSLOVANJA - Vlada republike hrvatske. ministarstvo gospodarstva, rada i\nRegionální, sociální a dopravní politika EU - . Úvod do evropských studií. regionální politika eu. politika\nPREGLED GOSPODARSKOG RAZVOJA ZADNJIH 100 GODINA - . - mjerenje gospodarskog napretka iskazanog u vrijednosti\nSpolečná zemědělská politika EU - . milena vicenová Čzu praha,1. listopad 2013. společná zemědělská politika\nPolitika grupa za pritisak - . okvir. “mainstream” akteri i marginalni akteri “primarna definicija” steuart hall\nSociální politika EU - . ing. oldřich vlasák 9. listopadu 2011 rychnov n/kněžnou. index subjektivního štěstí.\nEU a ČSÚ, Informační politika EU - . jan geletiČ 2. ročník gin lutín 2010. eu a ČsÚ. eurostat. založen\nZahraniční a bezpečnostní politika EU - . právní aspekty zahraniční a bezpečnostní politiky eu 19. února 2013.\nMigrační politika EU - . pavla novotnÁ odbor azylové a migrační politiky ministerstvo vnitra Čr. praha, 8.2. 2012.\nPOLITIKA ODRŽIVOG RAZVOJA TURIZMA - Sveučilište u mostaru fakultet prirodoslovno-matematičkih i odgojnih znanosti.\nkohezní politika EU: Očekávání a příležitosti - . zastoupení ek v Čr, jungmannova 24 16. května 2012. politika\nKohezní politika EU – současnost a perspektiva - . radomír Špok institut pro evropskou politiku europeum.\nZahraniční a bezpečnostní politika EU - . obchodní politika evropské unie 6.4. 2010. jak provádět zahraniční\nPregled sodnega varstva v EU - . dr. janja hojnik, 8. 12. 2009. sodni sistem eu. sodišče eu + nacionalna sodišča\nIndikatori za praćenje ekonomskog razvoja - Općina. indikatori za praćenje ekonomskog razvoja. Žepče. vitalna\nPolitika zaštite okoliša EU-pregled istorijskog razvoja Paul Tempany ekspert za oblast izrade politika - industrijsko zagađenje, klimatske promjeneimonitoring okoliša\nProfesionalno iskustvo konsultanta • preko 30 godina iskustva u oblasti kontrole zagađenja i politika u UK i EC • agencije za upravljanje vodama i zaštitu okoliša, vlada, obuka, istraživanje, konsultantski angažmani i industrija • autor 3 referentna dokumenta o najboljim raspoloživim tehnikama (BAT)za IPPC • zagađenje voda, upravljanje otpadom, IPPC, energetska efikasnost i klimatske promjene\nCiljevi prezentacije • Objasniti istorijski razvoj politike zaštite okoliša EU • Istaknutidešavanja ključna za razvoj politike • Objasniti ključna dešavanja • Na koji su način ove politike relevantne za BiH\nPočeci i rani razvojpitanja zaštite okoliša • Mojsije i Izraelci • obredno pranje izvanlogora,od 15.do 12.stoljeća p.n.e • Islamski učenjaci,od 9. do 13. stoljeća • najstariji pisani izvori o vezi između zagađenja i zdravlja ljudi • Mesari iz doba srednjeg vijeka u talijanskom gradu Ferrari • jame za sakupljanje krvinakon klanja životinja • Engleski kralj Edvard I, 1272. • zabranio spaljivanje uglja u Londonu • Španski kralj Filip II, 15.stoljeće • groblja izvan urbanih područja\nIndustrijska revolucija – glavne odlike • Mehanizacija • znatno povećala proizvodnju • Snaga vodene pare • zamijenila ljudsku radnu snagu i životinjsku vučnu snagu, te snagu vjetra i tekuće vode • Proizvodnja željeza (kao iolova ibakra) • ugalj i koks zamjenili su drvo kao gorivo u metalurgiji • Migracija stanovništva uveća mjesta i gradove • čista voda, onečišćena voda • loš kvalitet zraka\nPrimjeri iz UK Slika s početka 19. stoljeća, Widnes (Cheshire,UK) prekriven oblakom nastalim uslijedLe Blancovog postupka Zakon o lužinama, 1863 (Alkali Act) 5 inspektora čiji je zadatak da kontroliraju gas nastao iz procesa proizvodnje hlorovodonične kiseline u hemijskoj industriji\nLondon je 1851. godine bionajveći i najpoznatiji grad u svijetu, sa 2,5 miliona stanovnika Epidemija kolere 1848. i drugi slučajevi pojave epidemije kolere 616 smrtnih slučajeva 1854. 1858.-u obilježio je “Veliki smrad” (Great Stink)koji je doveo do uvođenja modernog kanalizacionog sistema\nVeliki smog, 1952 20000 smrtnih slučajeva 100000 oboljelih doveo je do donošenja Zakona o čistom zraku (Clean Air Act), 1956.\nPočeci razvoja politike EU • 1957.Rimski ugovor • formirana Evropska ekonomska zajednica • Primarno ekonomskog karaktera – ‘Zajedničko tržište’ • Nije postojala okolišna dimenzija • državni propisi • Početni propisi na temelju: • Člana 100 ‘jednaka pravila za sve na unutrašnjem tržištu’ • Člana 235 ‘ostalo’\nPrve evropske direktive o zaštiti okoliša • 1967. ‘Direktiva o pakiranju’ - o usklađivanju propisa u vezirazvrstavanja, označavanjai pakiranja opasnih tvari • 1970. Direktiva o dozvoljenom nivou buke iizduvnom sistemu motornih vozila.\nOkolišna pitanja od interesa za javnost • od 1945 do danas: nuklearno testiranje • 1971. Greenpeace proveo prvu akciju protiv testiranja • 1940 – 1960: smog u gradovima • 1950 – 1980s: kisele kiše • 1984. pogođena polovina stabala u Švarcvaldu (Crnoj šumi), u Njemačkoj • 1962 ‘Tiho proljeće’(Silent Spring): posljedice upotrebe pesticida • 1978 Love Canal: toksični otpad\nSlike koje ilustruju stanje okoliša 1960-ih\nPritisci i promjene • 1: različiti državni standardi predstavljali su značajne prepreke u trgovininpr. kontrola emisija izduvnih gasova iz motornih vozila • 2: okolišni problemi sve više postaju predmetom međunarodne politike, npr. kisela kiša, toksični otpad • 1972. održana Konfrencija Ujedinjenih naroda posvećena okolišu • Štokholmska konferencija • 1972. uParizu održan samit šefova država, dekleracija postaje Prvi akcioni program zaštite okoliša\nPrviakcioni program zaštite okoliša (EAP) 1973 - 1976 Komisija je trebala predložiti: • smanjenje zagađenja i štetnog djelovanja i smetnji uzrokovanih zagađenjem ; • unapređenjeprirodnog i urbanog okoliša; • rješavanje okolišnih problema prouzrokovanih iscrpljivanjem određenih prirodnih resursa; • bolju upoznatost s okolišnim problemima i edukaciju.\nRazvoj politike zaštite okoliša EU • Od 1957.do 1987.oko 200 propisa • Kritizirana pravna osnova • Međuvladina konferencija (IGC), 1986.s ciljem modifikovanja Rimskog ugovora • 1987.Jedinstveni evropski akt • Glava: Okoliš,članovi 130r-t,veoma opsežno • Nova područja • npr. zaštita staništa divlje faune i flore, sloboda pristupa informacijama\nNačela vezana za zaštitu okoliša • očuvati, zaštititiipoboljšatikvalitetu okoliša; • doprinijetizaštiti zdravlja ljudi • osiguratirazboritoiracionalnokorištenje prirodnih bogatstava. • potrebno je preduzimanje preventivnih mjera • šteta nanesena okolišu ispravlja se na izvoru • zagađivač plaća • ‘zahtjevi vezani za zaštitu okolišasastavni su dio drugih politika Zajednice’\nZajednica uzima u obzir: • naučne i tehničke podatke • okolišne uvjete u različitim regijama • troškove i koristi djelovanja odnosno nedjelovanja • ekonomski i društveni razvoj Zajednice • gdje je djelovanje Zajednicebolje od djelovanja na nivou zemalja članica • da zemlje članice mogu uvesti strožije mjere sve dok su iste usklađene sa ciljevima Ugovora npr. unutrašnjim tržištem\nDalji pokretači politike zaštite okoliša • 1976 nesreća u mjestu Seveso: • eksplozija u hemijskom postrojenju • 1982 Sevesodirektiva • Opad • 1978.\tAmoco Cadiz: izlijevanje nafte • 1979.\t3 Mile Island: topljenje jezgre nuklearnog reaktora • 1984. Bopalska nesreća: curenje otrovnog gasa • 1986.Černobil: nuklearna katastrofa • 1985.Oznska rupa: • Međunarodni efekat • 1987. Montrealski protokol\nIncident u tvornici u Sevesu 1976 • Malo hemijsko postrojenje • Zakon je nalagao zatvaranje tokom vikenda • Zatvorena prebrzo i bez odgovarajućih mjera predostrožnosti • Eksplozija je za posljedicu imala najveću zabilježenu izloženost stanovnika dioksinima • 41 bure toksičnog otpada pronađeno je u Francuskoj, nakon što je bilo “izgubljeno”sedam godina\nUgovor iz Mastrichta, 1992 • Održiv i neinflatorni rast, poštujući pri tomokoliš’ (član 2) • ‘uravnotežen i održiv ekonomski i socijalni razvoj’ • ‘s ciljem postizanja visokog nivoa zaštite’, i temelji se na ‘načelu predostrožnosti’ • ‘zahtjevi za zaštitom okoliša moraju se ugraditi u ... druge politike Zajednice • Postupak suodlučivanja s Evropskim parlamentom • Glasanje kvalificiranom većinom (QMV) u Vijeću, uklonjen veto ZČ\nUgovor iz Amsterdama, 1997 • Održivi razvoj je izričito naglašen • Generalnom direktoratu za okoliš date veće ovlasti • Uključivanje zahtjeva u pogledu zaštite okoliša u sva područja koja uređuju politike • VM priprema procjenu uticaja na okoliš (EIA)za sve politike koje se mogu odraziti na okoliš • Suodlučivanje postaje redovni postupak za pitanja zaštite okoliša • Zajednicanadležna za sve oblasti zaštite okoliša • Novi pristupi: • Kardifski proces • Strategija Evropske unije za održivi razvoj\nUgovor iz Nice, 2001 • Izmjeneglasanja kvalificiranom većinom (QMV) • ManjeZČimaju više glasova u odnosu na broj stanovnika\n2009 (na snagu stupa) Ugovor iz Lisabona • Dodatno jačati održivost • Podupirati održivi razvoj izvan granica Evrope • Unija sa ZČ dijeli nadležnost za energetiku • Ribarstvo i očuvanje morskih bioloških resursa pripadaju poljoprivredi • Poljopriveda i ribarstvopotpadaju pod postupak suodlučivanja • Parlament može uticati na kompletan budžet\nŠesti akcioni program zaštite okoliša EU • od jula 2002.dojula 2012. • 4 ključne tematske oblasti • 7 tematskih strategija: • Zrak • Pesticidi • Prevencija otpada i recikliranje • Prirodni izvori • Zemljište • Morski okoliš • Urbani okoliš\nŠestiEAP - 4 ključne tematske oblasti: - Klimatske promjene - Priroda i biodiverzitet - Okoliš, zdravlje i kvalitet života - Prirodni resursi i otpad\nSedmi akcioni program zaštite okoliša EU • Komunikacija EK o strateškim inicijativama • Strategija Europe 2020 • Europski semestar • Sedmi EAP treba biti strateški dokument za: • Poboljšati provedbu praćenja evidencija • Dalje integrisati klimu i okoliš • Uskladiti postojeću politiku i praksu sa znanjem • Ispuniti značajne praznine politike • 26.septembraministarski sastanak RENA\nOgraničenja djelokrugapolitike zaštite okoliša EU • Načelo supsidijarnosti • određeni ‘okvirni’ propisičime se ZČ ostavlja prostor da detaljno razdrade svoje propise • Osjetljiva područja zahtijevaju jednoglasnost Vijeća ministara • npr. ekološko oporezivanje, kvantitativno upravljanje vodnim resursima, prostorno planiranje, određeni aspekti energetske politike\nPrednosti i nedostaci politike • Prioriteti više nisu pod isključivom kontrolom pojedinačnih zemalja članica. • ZČutiče naoblikovanje politike zaštite okoliša u cijeloj Evropi i svijetu • Zemlje članicemoraju primjenjivatipropise EU ili će biti kažnjene • ZČučestvuje u procesu • Donošenje odluka na nivou EU neosporno je transparentnije • Zahtjev za ispunjavanjem standarda EU može osnažiti pregovaračko stajalište ministarstava nadležnih za okoliš u odnosu na ostala ministarstva u vladama ZČ • Okolišni standardi su pooštreni u većini ZČ npr. zraki voda. • Razmjena iskustava izmeđuZČnpr. IMPEL, EP Review grupa\nŠta je Akcioni plan približavanja EU? • Usklađivanje okolišne politike i strategije sa EU • Akcioni plan se izrađuje u tu svrhu • Najveće poglavlje propisa: • VRIJEDI LI TRUDA?\nPrednosti primjenepravne stečevina EU o okolišu Primjena će: • donijeti ulaganja i radna mjesta • privući ulaganja i izvan okolišnog sektora • smanjiti rizike • smanjiti troškove osiguranja • poboljšati iomogućiti očuvanjeimidža BiH • smanjiti troškove zdravstvene zaštite • poboljšati zdravlje i povećati potencijale stanovništva • zaštititi okoliš kako bi ga mogle koristiti i današnje i buduće generacije\nIPA projekti • Ovaj projekat ‘otvara put’ • Izvršenje ovog ugovora otvara put do ulaganja u vrijednosti od preko 40 MILIONA EURA\nOtvaranje novih radnih mjesta – ekološka industrija- Eko-industrija 3.4 miliona Proizvod-njaautomob-ila 2.7 miliona Hemik-alije 2.4 miliona -Metali 1.4 miliona -Tekstilnaindustrija 1.3 miliona -Zaposlenost u EU u odabranim industrijama (2005)\n-Optimističnaprocjenaposlovauključujućiindirektnopodržanaradnamjesta 17% -Poslovidirektnoovisni o okolišu 12% Poslovivezanizaokoliš u Velsu (izraženi u % ukupnogzaposlenja, 2003) -Eko-industrija 2%\nTurizam • Jedan od najvećih ekonomskih sektora u svijetu koji bilježi najbrži rast • Jedno od dvanaest radnih mjesta je u turizmu • predstavlja 5% globalnog BDP-a i BDP-a EU • 30% vrijednosti svjetskog izvoza usluga, dnevno se ostvaruje 3 milijarde američkih dolara prihoda od turizma, na 4. mjestu nakon goriva i proizvoda hemijske i automobilske industrije • Ljudi se kroz turizam približavaju prirodi što povećava upoznatost javnosti s okolišnim pitanjima • Ujedinjuje ljude i povezuje svijet, razvija međusobno poštovanje, razumijevanje i toleranciju\nTurizam • BiHće biti 3. zemlja po visini stope rasta turizma u svijetu • Sarajevo proglašeno: • 43. najboljim gradom u svijetu; • jednim od 10 najboljih u 2010; • a 2012. proglašeno najboljim gradom za posjetiti • Postoje brojne mogućnosti za razvoj ruralnih područja\nIzazovi za BiH • Teškoće u pogledu implementacije • Poboljšanje i očuvanje imidža • Posljedice nedjelovanja\nSprečavanje zagađenja: Ajka, Mađarska, industrijska nesreća – izlijevanje crvenog toksičnog mulja • 4.oktobra 2010. • Crveni otpadni muljizlio se iz fabrike aluminijuma • Brana je pukla • 9 smrtnih slučajeva, 122 povrijeđenih\nOdrživost • Nedostatak drveta kao ogrevnog i građevinskog materijala može se povezati sa padom: • Gilgameša ~ 3000 p.n.e. • Minojske civilizacije (na Kritu) ~ 1400 p.n.e. • Rima ~500 nove ere • Venecije u16. stoljeće • UK? Španija, Portugal • Gubitak kolonijalnih resursa\nGranice rasta • Rimski klub, 1968. • ‘Granice rasta’ ,1972. • Kritike: • Tehnologija podcijenjena • Novi resursi, smanjena potrošnja • Mehanizam cijena • Revidirano 1993., 2009., 2010. zbog usklađenosti sa podacima\nOdrživost i klimatske promjene • Najveći eksperiment svih vremena • Značajni rizici promjena • BiHosjetljiva: • Zemljište, ekosistemi i vrste • Erozija i degradacija tla • Smanjivanje protoka vode u rječnim tokovima • Poplaveiklizišta • Gubici u turizmu (posebno zimskom), trgovini i sirovinama, poljoprivredi, šumarstvu, elektroenergiji dobijenoj iz hidroelektrana\nRezime • Politika zaštite okoliša razvijala se kao odgovor na incidente i aktivnosti • EU je usvojila načela kao što su: • zagađivač plaća, supsdijarnost ..... • Postoje nedostaci primjene, ali: • Prednosti su velike • prednosti za ekonomiju • održivost • Članstvo u EU pruža mogućnostda se utiče na oblikovanje politika EU i međunarodnih politika\nHvala za pažnju! Paul Tempany ptempany@eptisa.com


Digitalizacija u funkciji unapređenja konkurentnosti preduzeća - Agencija za razvoj preduzeća Eda\nU toku je istraživanje o stanju u oblasti digitalizacije kod preduzećima iz oblasti metalske i drvoprerađivačke industrije u odabranim opštinama. Predstavnici Ede zajedno sa njemačkim konsultantima obavljaju intervjue sa direktorima preduzeća u cilju identifikacije mogućnosti za unapređenje konkurentnosti preduzeća korištenjem odgovarajućih IT rješenja. Na ovu temu se takođe razgovara i sa organizacijama koje pružaju podršku razvoju malih i srednjih preduzeća.\nPolovinom aprila je planirano organizovanje okruglih stolova na kojima će biti predstavljeni preliminarni nalazi istraživanja, dok će finalni nalazi istraživanja o digitalizaciji, sa preporukama za unapređenje ove oblasti, biti objavljeni u studiji.\nProjekat „Informacione tehnologije kao podsticaj konkurentnosti preduzeća u BiH“ finansiraju Evropska Unija i GIZ (u okviru programa EUProLocal), a implementira PEM Consult u saradnji sa Edom.


Top-liste Archives - Njuz\nNa prvom mestu liste najgledanijih ove nedelje našao se film „Slagalica strave 8“ („Jigsaw“). Osmi nastavak najuspešnijeg horor serijala pod nazivom „Džigsou“ donosi nam poznatu priču i još poznatijeg ubicu. Tela počinju da se pojavljuju po…\nNa prvom mestu liste najgledanijih ove nedelje našao se film „Liga pravde („Justice League“) koji se sa uspehom prikazuje u domaćim bioskopima. Betmen i Supermen formiraju tim kada svetu počinje da preti novi negativac – Darksajd. On ima…\nNa prvom mestu liste najgledanijih ove nedelje našao se novi film reditelja i scenariste Tajlera Perija „Tyler Perry’s Boo 2! A Madea Halloween“. To je deseti film iz serijala „Medea“ i nastavak filma iz 2016. godine „Boo! A Madea…\nNa prvom mestu liste najgledanijih i ove nedelje našao se film „Tor – Ragnarok“ („Thor: Ragnarok“) Taike Vaititija (Taika Waititi). sa Krisom Hemsvortom (Chris Hemsworth) u glavnoj ulozi. Na drugom mestu liste našao se film „Stig’o ćale…\nNa prvom mestu ove nedelje našao se film koji je uspešno debitovao i u domaćim bioskopima. „Blejd Raner 2049“ („Blade Runner 2049“) reditelja Denisa Vilneva (Denis Villeneuve) donosi nam priču čija se radnja odvija 30 godina nakon…\n„Kingsman: Zlatni krug“ na prvoj poziciji\nNa prvom mestu ove nedelje našao se film „Kingsman: Zlatni krug“ koji se sa uspehom prikazuje i u domaćim bioskopima. Film iz 2015. godine uveo nas je u svet Kingsmana – nezavisne, međunarodne obaveštajne agencije, čiji je glavni cilj da…\nNa prvom mestu ove nedelje ponovo se našao film „Kingsman: Zlatni krug“ („Kingsman: The Golden Circle“), koji se sa uspehom prikazuje i u domaćim bioskopima. Horor triler Endija Mjusketija, zasnovan na istoimenom romanu Stivena Kinga…\nNa prvom mestu liste najgledanijih filmova u Americi protekle nedelje našao se film "Ivica i Marica: lovci na veštice" ("Hansel & Gretel: Witch Hunters"). U ovoj verziji popularne bajke Ivica i Marica su odrasli i rešeni da se osvete za…


Kršćanske zajednice moraju biti mjesta zajedništva, a ne podjele - Beogradska nadbiskupija\nHomevestiKršćanske zajednice moraju biti mjesta zajedništva, a ne podjele\nPapin nagovor uz molitvu Anđeo Gospodnji u nedjelju 26. septembra 2021.\nSvima želim ugodnu nedjelju. I, molim vas, ne zaboravite moliti za mene.


Apel javnosti: Budite humani, POMOZITE! (VIDEO) | Mondo Portal\n27. novembar, 00:50\nApel javnosti: Budite humani, POMOZITE! (VIDEO) 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n29.11.2016. / 17:25\nApel javnosti: Budite humani, POMOZITE! (VIDEO)\nAutor Tamara Sekulović Izvor mondo.rs 29.11.2016. / 17:25\nMario Jurešić se i dalje bori za život, a vi ste ti koji možete da mu pomognete da savlada opaku bolest!\nVelika dvodnevna humanitarna žurka pod nazivom "Dance4Life" okupiće najveće zvezde domaće klupske scene 2. i 3. decembra u Hali 5 Beogradskog sajma!\nGrupe prijatelja "Pošto život?" i "Beat" i "Za Manju" (4Manya) udružile su snage oko zajedničkog cilja: igramo za život! Ovog decembra pravimo najveću žurku u Beogradu u nameri da prikupimo sredstva za hitno lečenje Marija Jurešića (29), koji boluje od malignog melanoma četvrtog stepena i kupovinu medicinskih aparata neophodnih za lečenje obolelih u Srbiji.\nDance4Life: Jedan je cilj - igraj za život!\nKarte za žurku u Hali 5 Beogradskog sajma su u prodaji online putem linka www.ddtickets.rs, direktno na glavnoj blagajni "DD Tickets" u Strahinjića Bana 22, telefonskim putem na brojeve 011 408 34 38 ili 0700 330 330 i u svim WinWin poslovnicama širom Srbije.\nCena jednodnevne karte je 500 dinara, a ulaznicu za oba dana možete kupiti po ceni od 800 dinara. Sva sredstva od ulaznica i pića namenjena su lečenju Marija Jurešića i kupovini medicinskih aparata za lečenje obolelih u Srbiji.\nIzvor: Mondo/ Tamara Sekulović 1\nIzvor: Mondo/ Tamara Sekulović 2\nNa konferenciji za medije su se okupili Aleksandar Šapić, Predsednik opštine Novi Beograd i osnivač humanitarne fondancije "Budi human", Simona Žikić, koordinatorka kampanje "Pošto život?" i organizatorka festivala, i glumci Viktor Savić, koji je osnivač brenda Beat i Aleksandar Radojičić, takođe zajedno s Viktorom organizator festivala.\nBorba se nastavlja: Pomozite Mariju, pošaljite SMS\nSimona Žikić je istakla kako je do sada za Marija sakupljeno 135.000 evra i da sav prikupljeni novac ide direktno na račun fondacije "Budi human", a Viktor je apelovao na humanost građana i istakao da je izuzetno malo karata prodato do sada.\n"Manja je nažalost izgubio život, ali je jedna od njegovih želja, kao i naša, bila da se ova akcija nastava, sada pod nazivom 'Dance for life' i ovoga puta je pomoć potrebna Mariju Jurešiću. Ipak, karte za ovaj festival se loše prodaju i pored svih tih lajkova, šerova i neke podrške po ramenu, sada je najvažnije kupiti karte i podržati ovaj festival. Ovom prilikom želim da apelujem na sve ljude da je važno buđenje kolektivne svesti. Ne čekajte da se neko blizak vama razboli da bi opratili pažnju!", rekao je Viktor.\nViktor Savić Dance for life\nAleksandar Radojičić je naglasio da razume da ne sluša svako ovu vrstu muzike...\n"Kupite kartu, pa ne morate ni da dođete na koncert! Pošaljite SMS 188 na 3030! Da živimo negde na Zapadu, Viktor i ja bi mogli iz svojih džepova da damo sav novac za Marija, ali situacija sada nije takva."\nPop zvezde su pevale za Marija! (FOTO)\nŠapić je istakao kako su ovakve akcije od izuzetne važnosti i da je u takvim situacijama bitno da se svi ujedine i pomognu na koje god načine mogu.\n"Za Marija je do sada stiglo 99.000 poruka, što uopšte nije malo. Taj novac nije automatski na računu jer je potrebno dva, tri meseca da prođe. Svi se delimo po nekim oblastima i zanimanjima, ali postoji tačka bi možda svi mogli da se spojimo i to je baš humanitarni rad, barem da se tu ne delimo."\nAleksandar Šapić Dance for life\nMario Jurešić boluje od malignog melanoma IV stepena i jedino rešenje za njegovo izlečenje je TIL terapija u Izraelu. Za terapiju je neophodno sakupiti 190.000 evra.\nKroz razlicite akcije po Srbiji u proteklih mesec i po dana sakupljeno je 135.000 evra za Marijevo lečenje. Nedostaje jos 55.000 evra. Mario se obratio javnosti i svima koji mu pomazu da se izbori sa bolešću:\nPored slanja SMS-a, za prikupljanje sredstava otvoreni su namenski računi:\nFondacija "Budi human - Aleksandar Šapić":\nIBAN: RS 35160005400001638427\nhumanitarna akcija humanitarna pomoć beogradski sajam žurke aleksandar šapić viktor savić fondacija\n30.11.2016. / 09:49\nNazalost, ako Mario ima melanom 4 stadijuma, bilo koja terapija ga ne može izlečiti već samo produžiti život za neko odredjeno vreme (max dve godine), ali to je svakako bitno pa bi bilo dobro omoguciti mu.\n29.11.2016. / 19:39\n29.11.2016. / 17:43\nŽao mi je što nemam na računu


agent Selma Bašić - Rovinj, Stranica 3\nBUJE – lijepa lokacija s projektom za modernu vilu\nKANFANAR – odličan građevinski teren na lijepoj lokaciji blizu centra\nLABINCI – kamena kuća sa štihom samo 8 km od mora\nProstrana kamena kuća na privlačnoj lokaciji!\nBale, prekrasan maslinik s kažunom 5 km od mora\nProstrani apartman na iznimnoj lokaciji!\nBALE, kvalitetno poljoprivredno zemljište na frekventnoj lokaciji\nKANFANAR, odlična građevinska parcela nedaleko Rovinja i Kanfanara\nUMAG, kvaliteteno obnovljena kamena kuća samo 5 km od mora\nSOŠIĆI, građevinska parcela na lijepoj poziciji, kraj urbane zone\nPoslovni prostor Vabriga\nROVINJ, prestižna lokacija s fantastičnim pogledom na more\nROVINJ, Stari grad, ugodan dvoetažni apartman na privlačnoj lokaciji\nKanfanar, građevinsko zemljište na rubu sela 5 km od Kanfanara\nBale, odlična lokacija, kombinirano građevinsko i poljoprivredno zemljište\nBale, štala s projektom za rekonstrukciju na odličnoj poziciji\nKanfanar, kuća za odmor, obnovljena romantična Istarska kamena kuća\nROVINJ, prilika, kamena kuća s potencijalom na odličnoj lokaciji\nTinjan, staro Istarsko imanje s lijepom okućnicom\nPrikazano: 49 - 72 od 198 oglas(a)


Grupa kapetana Lukačevića, u kojoj je pored domaćih Bosanaca bilo i Crnogoraca, razbijena je i rasturena.Obe durmitorske brigade i Sandžaklije izdali su, jer su javno izjavili da neće da se bore protiv svojih sinova, sestara i braće koji se nalaze u redovima komunista. Pri nailasku komunista iste su pozdravljali sa pesnicom sa uzvikom: “Smrt fašizmu”!Par dana kasnije, 18. marta Petar Baćović izveštava Mihailovića: „Ovog momenta vratilo se 10 Crnogoraca nikšićke brigade koji su bili zarobljeni kod boljševika. Oni pričaju: zarobljenih je 90 u noćnom napadu… Od svih zarobljenika pušteno je 10 starih. Ostale su zadržali. Zarobljenike su vodili pred Peka Dapčevića koji ih je korio. Ubili nisu nikoga.”\nNaravno, ovo nije jedino iznenađenje toga vremena, a ono što će dalje biti prdočeno je uglavnom iz knjige “Bitke na Neretvi i Sutjesci 1943.g.- kontroverze i otvorena pitanja” koju je napisala dr. Mirjana Zorić, profesorka istorije na Vojnoj akademiji u Beogradu\nPrema planu operacije „Vajs“, konačno uobličenom 9. januara 1943. u Zagrebu, u okviru prve faze („Vajs I“, koja je otpočela 20. januara 1943) bilo je predviđeno uništenje partizanskih snaga na Baniji, Kordunu, Lici i Bosanskoj krajini, fašističkim snagama koje su brojile 85 000 vojnika i 150 aviona.\nDok se Tito na Neretvi vojnički i propagandno borio protiv saradnika okupatora, njegovi predstavnici Milovan Đilas i Vladimir Velebit su se u Zagrebu sreli sa tim istim okupatorima i predložili im saradnju. Istoričar Branko Petranović se o suštini vođenih pregovora u Zagrebu poziva na američkog istoričara Voltera Robertsa (Valter R. Roberts- ”Tito, Mihailovich, and the Allies, 1941-1945”, Njujork, 1973.g.) gde je Roberts tvrdio sledeće: “Partizanska delegacija je naglasila da partizani nemaju razloga da se bore protiv nemačke vojske”, i da “jedino žele da se bore protiv četnika”, te da će se “boriti i protiv Britanaca ukoliko se ovi docnije iskrcaju u Jugoslaviji!”Obračun sa civilima i predlog o iseljavanju Srba iz NDHSve vreme operacije Vajs trajao je svirepi obračun okupatora sa civilnim stanovništvom. Genocidno ponašanje prema srpskom stanovništvu, po čemu su naročito ostale upamćene hrvatska 369. Pješadijska divizija (poznata kao „Vražja“ divizija ili „Crna legija“) i nemačka 7. SS divizija „Princ Eugen“, oslanjalo se prije svega na Hitlerovo naređenje iz decembra 1942. godine.


HIS Drina Razvoj – HIS Drina\nZavod za brane, hidroenergetiku, rudnike i saobraćajnice\n+ 381 11 390 64 86\nZnačaj i razvoj\nHIS Drina Razvoj\nHIS za UHER u Srbiji – monografija\nJournal of the Serbian Society for Computational Mechanics\nJP “Elektroprivreda Srbije” i Institut za vodoprivredu “Jaroslav Černi” su početkom 2002. god. pokrenuli izradu Hidro-informacionog sistema “Drina”.\nPrva faza izrade Simulacionog modela sliva reke “Drine” realizovana je u toku 2002. godine, u Institutu za vodoprivredu “Jaroslav Černi” u saradnji sa Mašinskim fakultetom iz Kragujevca, a na osnovu ugovora sa JP “Elektroprivreda Srbije”. Realizaciju prve faze ovog značajnog projekta finansijski je pomoglo i Ministarstvo za nauku, tehnologije i razvoj Republike Srbije.\nRelevantne institucije iz različitih Republika koje se nalaze na slivu reke Drine su 2003. godine potpisale Protokol o namerama zajedničke izrade Hidro-informacionog sistema ”Drina”. Institucije – potpisnice protokola su: Ministarstvo poljoprivrede i vodoprivrede Republike Srbije, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Crne Gore, JP “Elektroprivreda Srbije”, Beograd, JMDP “Elektroprivreda” Republike Srpske, Trebinje, Elektroprivreda Crne Gore A.D, Nikšić i Institut za vodoprivredu “Jaroslav Černi”, Beograd. Institucije – potpisnice protokola su konstatovale da realizacija Hidro-informacionog sistema “Drina” predstavlja razvojni projekat od posebnog značaja za sve zainteresovane subjekte na slivu Drine i saglasile se da postoji zajednički interes da u realizaciji Hidro-informacionog sistema Drina učestvuju sve navedene institucije, a prema jedinstvenom programskom zadatku. Način finansiranja realizacije projekta, modaliteti raspolaganja ostvarenim rezultatima, kao i sva ostala prava i obaveze koje proističu iz zajedničke realizacije, bili bi regulisani međusobnim ugovorima.\nUgovori o daljoj realizaciji Hidro-informacionog sistema “Drina” su formirani samo između Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije – Republičke direkcija za vode, JP “Elektroprivreda Srbije” i Instituta za vodoprivredu “Jaroslav Černi”. Na taj način su obezbeđeni uslovi za dalji razvoj Hidro-informacionog sistema “Drina”, koji se od 2002 godine do danas odvija u Institutu za vodoprivredu “Jaroslav Černi” u saradnji sa Mašinskim fakultetom iz Kragujevca.\nRezultat sledeće faze je bio softver i dokumentacija pod naslovom: Hidro-informacioni sistem “Drina” – Simulacioni model – verzija 2.0. Stručni Savet EPS-a je 10.11.2005.godine usvojio napred navedeni softver i dokumentaciju. Na istom Stručnom Savetu je preporučena primena i dalji razvoj HIS-a Drine, sa naglaskom potrebe da se kod krajnjih korisnika (Drinske i Limske elektrane) formiraju odgovarajuće službe koje će koristiti softver i da se pripreme projekti implementacije HIS Drina.\nNa osnovu Ugovora iz 2005. godine, između Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije – Republičke direkcije za vode i Instituta za vodoprivredu “Jaroslav Černi”, urađeno je unapređenje softvera, kao i predmetna dokumentacija, pod naslovom: Hidro-informacioni sistem “Drina” – Simulacioni model – verzija 2.1. Ova verzija je takođe urađena u Institutu za vodoprivredu “Jaroslav Černi” u saradnji sa Mašinskim fakultetom iz Kragujevca, a od 2005. godine i sa Građevinskim fakultetom iz Beograda.\nNa osnovu Ugovora između Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije – Republičke direkcija za vode i Instituta za vodoprivredu “Jaroslav Černi” iz 2005. godine, urađeno je unapređenje softvera, kao i prateća dokumentacija, pod naslovom: HIS „Drina“ – Simulacioni model – verzija 2.1.\nTreća faza realizacije HIS „Drina“ je započeta Ugovorom između Republike Srbije – Republičke direkcije za vode od 15.12.2006.godine, JP „Elektroprivreda Srbije” od 28.11.2006. godine, PD Drinsko-Limskih HE od 06.12.2006. godine i Instituta za vodoprivredu Jaroslav Černi.\nNastavak realizacije HIS „Drina“ je nakon toga bio usporen zbog toga što JP „Elektroprivreda Srbije” nije bila u mogućnosti da pravovremeno obezbedi sve neophodne podloge (podaci u realnom vremenu o hidro-meteorološkim i ostalim relevantnim osmatranjima koje u slivu Drine, tehnička dokumentacija o mernim stanicama, evidencije na objektima (dotok u akumulacije, količine zahvaćene vode, nivoi u akumulacijama i nizvodno od brana, proizvedena energija, vreme i način rada agregata hidroelektrana, količine ispuštene vode, kvarovi, ponašanje opreme, itd.).\nKrajem 2009. god. su stekli uslovi za nastavak razvoja HIS „Drina“. JP „Elektroprivreda Srbije“ je formirala odgovarajući projektni zadatak, nakon čega je, početkom marta 2010. sklopila ugovor sa Institutom “Jaroslav Černi” za realizaciju tzv. faze 3.1 razvoja HIS „Drina“.\nU vezi sa tim, imajući u vidu dosadašnje rezultate razvoja HIS „Drina“ – III faza, i s tim u vezi potpuno jasno precizirano stanje raspoloživih informacija, zatim dinamičan razvoj u oblasti informacionih i komunikacionih tehnologija koji se odigrao u dosta dugom periodu zastoja, kao i potrebnu kompatibilnost sa drugim aktuelnim projektima (kao što je HIS Vlasina 2. faza i Vodoprivredni Informacioni Sistem Srbije – VIS Srbije) koji se u međuvremenu veoma uspešno razvijaju, Institut Jaroslav Černi i JP Elektroprivreda Srbije su konstatovali da bi dinamika razvoja HIS „Drina“ trebalo da bude u određenoj meri modifikovana. Iz tih razloga je izvršena redefinicija nekih aktivnosti iz programskog zadatka za izradu HIS „Drina“ – III faza i njegovo proširenje u smislu konkretizacije formirane softverske i informatičke platforme, tako da se formira funkcionalan sistem orijentisan ka: korisniku (korisničke aplikacije), ka sistemskom izvršavanju u realnom vremenu (servisi), kao i specijalizovanom administriranju (off-line alati). Ovakav sistem je postavljen tako da se razvija prema principima savremene otvorene softversko-hardverske arhitekture koja sadrži međusobno povezane softverske komponente različite namene izgrađene nad distribuiranim relacionim bazama podataka. Ovakav sistem u potpunosti obezbeđuje precizne mehanizme preuzimanja podataka iz različitih izvora, njihovu validaciju, obradu i arhiviranje, kao i softverske komponente za brz i bezbedan pristup podacima od strane korisnika ili od strane specijalizovanih HIS aplikacija namenjenih pružanju podrške u upravljanju sistemom kako na operativnom nivou, tako i u pogledu budućeg razvoja na slivu.\nUporedo sa navedenim neposrednim aktivnostima na razvoju HIS „Drina“, 2008. godine je započet projekat „Razvoj i primena hidroinformacionih sistema u cilju povećanja energetske efikasnosti u upravljanju hidropotencijalom u Republici Srbiji„ koji finansiraju Ministarstvo za nauku i tehnološki razvoj i Republička direkcija za vode a koji se u jednom svom delu (1/3) odnosi na sliv reke Drine i koji je u velikoj meri kompatibilan sa razvojem HIS „Drina“.\nNakon započinjanja izrade predmetne studije za potrebe JP “Elektroprivreda Srbije”, Institut za vodoprivredu “Jaroslav Černi” je 14. decembra 2010. godine sklopio Ugovor o realizaciji “Hidroinformacionog sistema Drina četvrta faza”, za potrebe Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Republičke direkcije za vode, koji je visoko kompatibilan sa izradom HIS “Drina 3a faza” i u okviru kojeg je predviđena harmonizacija “Hidroinformacionog sistema Drina” i “Vodoprivrednog informacionog sistema Srbije”.\nCopyright © 2017 HIS Drina. Sva prava zadržana.


Faktor | Šta su "zgriješile" političke stranke: Od zabranjenih donacija do nevođenja evidencija\nŠta su "zgriješile" političke stranke: Od zabranjenih donacija do nevođenja evidencija\n26.05.2021. / 21:31\nCentralna izborna komisija Bosne i Hercegovine (CIKBiH) kaznila je čak 53 stranke sa ukupno 337.150 KM zbog kršenja odredbi Zakona o finansiranju političkih stranaka i Izbornog zakona BiH.\nRadi se o propustima iz 2018. godine, a odluke CIK-a o izricanju kazni nisu još pravosnažne.\nProvjerili smo koje su tačno odredbe zakona prekršile stranke.\nVEZANI TEKST - CIKBiH kaznio 53 političke stranke, ukupan iznos veći od 300 hiljada KM\nSkoro svaka od njih prekršila je član zakona kopi se odnosi na obavezu da novac prikupljen od članarina, priloga, iz budžeta, od prihoda, stranka može koristiti isključivo za ostvarivanje ciljeva utvrđenih svojim programom i statutom.\nVećina ih je prekršila odredbi po kojoj su dužne voditi evidenciju o prijemu članarina i dobrovoljnih priloga, te izdavati potvrde o prijemu članarina i dobrovoljnih priloga.\nNajveća kazna izrečena je Nezavisnom bloku koji je, između ostalog, prekršio odredbu da privatna preduzeća, koja su sa organima izvršne vlasti sklopila ugovor o javnoj nabavci usluga, roba ili radova, ne mogu finansijski pomagati stranke ako je vrijednost ugovora u kalendarskoj godini veća od 10.000 KM.\nSDPBiH, kao drugi po redu po visini izrečene kazne, je prekršio odredbu da iznos dobrovoljnih priloga fizičkog lica ne smije prelaziti 50.000 KM u godini.\nSavez za bolju budućnost, kao treća po redu po visini kazni, prekršio je i odredbe zakona po kojima stranku ne smiju finansirati organi uprave, javne institucije, javna preduzeća, humanitarne organzacije, aninimni donatori, vjerske zajednice, udruženja i firme u kojima uloženi javni kapital iznosi najmanje 25 posto.\nIsti član zakona prekršila je i SDA.\nStranke su, između ostalog, kršile i odredbe po kojima su bile dužne viditi knjige i podnositi izvještaje, te voditi evidenciju o prihodima i rashodima.\nI na samoj sjednici CIK-a Željko Bakalar, predsjednik Centralne izborne komisije, kazao je da se "posebno cijenila" činjenica koje su stranke višegodišnji prekršioci zakona.\nIrena Hadžiabdić, članica CIK-a, istakla je da gotovo nijedna stranka ne vodi evidencije o prihodima i rashodima na pravilan način, da pogrešno popunjava postizborni izvještaj i uglavnom ne troše sredstva u skladu sa finansijskim planom. Predložila je da se više uloži u edukaciju ako se radi o neznanju, što bi mogao biti izgovor za nove stranke.\n- Ali za one koji godinama učestvuju na izborima i prave ovakve greške imam dojam da se više radi o namjeri prikrivanja nedozvoljenih sredstava za finasniranje stranaka – ocijenila je Hadžiabdić.\nCIK BiHkaznepolitičke stanke


Lobod HD 870 fen za kosu cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Kućni & Kuhinjski aparati > Kućni aparati > Fenovi za kosu > Lobod Fenovi za kosu\nLobod HD 870 fen za kosu cene\nLobod HD870 Snaga 2000 W... specifikacija\nTrenutno nemamo slike za Lobod HD 870\nLinea LHD-0528 fen za kosu\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Lobod HD 870 fen za kosu po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Lobod fen za kosu HD 870 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Fenovi za kosu cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Lobod Fenovi za kosu, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Lobod HD 870 fen za kosu sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Lobod HD 870 fen za kosu. Pre kupovine, podatke za Lobod fen za kosu HD 870 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nArdes AU3533 fen za kosuAurora AU3533 fen za kosuVOX HT 9992 fen za kosuAlpha AHD559 SMP fen za kosuAlpha AHD556 SMP fen za kosuAlpha AHD530 SB fen za kosuBabyliss 6704E fen za kosuAlpha AHD570 SB fen za kosuAlpha AHD530 SMBK fen za kosuAlpha AHD556 SB fen za kosuAlpha AHD559 SB fen za kosuValera Swiss Bebe 500 W fen za kosuValera Silent Power 2400 fen za kosuRowenta YD3059 set fen za kosu i presa za kosuValera VA 8601 roze fen za kosuValera VA 8601 ljubičasti fen za kosuValera SXJ 7500 fen za kosuValera SXJ 8700 fen za kosuValera Swiss metal master fen za kosuValera ST8200 crni fen za kosuBabyliss 6714E fen za kosuRowenta CV1622F0 fen za kosuGrundig HD8080 fen za kosuRowenta CV5930F0 fen za kosuProfi Care PC-HT3017 fen za kosuGorenje HD203BK fen za kosuAurora AU3528 fen za kosuAurora AU3532 fen za kosuLinea LHD-0527 fen za kosuLinea LHD-0528 fen za kosu


Konačno početak sezone. - Forum Fungorum\nPočetna Top teme Reportaže sa izleta i događanja\nKonačno početak sezone.\nPodijelite s nama vaše gljivarske izlete i atmosferu sa gljivarskih okupljanja i događanja (fotke i/ili video obavezni!)\n14 travanj 2019, 20:37\nToliko čekani početak sezone ja konačno došao. Nekako po pravilu svake sezone se potrefi da prve šetnje praćene gljivama budem sam u šumi. Nedostajalo mi je danas društvo jer su gljive posle samo par dana od kiše pojurile da nadoknade propušteno. Već me hvata panika od sledeće nedelje kada sve počne da plodi odjednom. Gde ću-kud ću ni sam ne znam.Ali to su slatke gljivarske muke Za početak Jablanovača i Škripavac su dominantni a i siroti Juda je brže bolje popunio mokre grane. Okolina Beograda 14.04.2019.\nJa sam obišao jutros moje terene i još uvek ne nađoh ništa konkretnije osim ponekog judinog uvca i sumporače.\nOno što je važno je da sve natopljeno za do kraja aprila, jer je u prethodnih nedelju dana Beograd sa okolinom konačno dobio preko 50 l/m2 kiše. A ono što je bitno je da će narednih dana biti dosta sunca uz temperature u okviru proseka za ovo doba godine, a jači vetar se ne očekuje. Tako da se nadam pravoj gljivarskoj eksploziji za naredni vikend.\n19 travanj 2019, 22:46\nRanijih godina mi na krajnjem jugu Srbije smo se negde ravnali sa Grcima i makedoncima.Kako je ovog proleća nastupila suša, to ste vi na severu, od Podravine i uz Savu, pa i Bosna dobili svoju porciju kiše, i gljive su proradile panije kod vas koji ste geografski 200 300 km severnije.\nNatrag na “Reportaže sa izleta i događanja”


Vesti > IGRAJ BEZBEDNO\nU subotu, 23. novembra, bićete u prilici da pratite jedinstvenu konferenciju o bezbednosti dece na internetu. Predatore koji vrebaju na internetu često je veoma lako prepoznati. Odaju ih reči koje upotrebljavaju, specifične fraze, tipovi fotografija koje šalju… Kako prepoznati opasne korisnike na internetu čim stupite u komunikaciju sa njima? Kako da se deca zaštite i da bezbedno „surfuju” internetom? Ovo su teme o kojima će pričati predavači na konferenciji „Igraj bezbedno”, koja će biti održana u okviru projekta „Bezbednost dece na internetu”.\nKonferencija će početi u 10 časova. Organizatori su Centar za edukaciju i istraživanje u medicini, ekologiji i sociologiji (CERMES) i ITAcademy kompanije LINK group, a projekat je podržalo Ministarstvo spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija. Među učesnicima konferencije biće i pančevačka kompanija "Božić i sinovi" koja će predstaviti iz ugla svoje delatnosti opasnosti koje sobom nose neke od novih tehnologija.\nNa konferenciji će biti i reči o tome kako društvene mreže utiču na razvoj dece i njihovo raspoloženje, kako glasna muzika i slušalice mogu da izazovu probleme koji utiču na zdravlje dece. Biće primera dobrih servisa na internetu, telemedicine, kao i druge zanimljive teme.\nOmogućeno je i online praćenje seminara. U subotu, 23. novembra od 10 časova, klikom na link, pristupate uživo prenosu seminara. Za praćenje putem live streama nije potrebno prijavljivanje.


Marsej se pojačava iz Svonsija, Velšani iz prvaka Engleske! - Sportske.net\nMarsej se pojačava iz Svonsija, Velšani iz prvaka Engleske!\nKako su "Labudovi" na putu da ostanu bez ponajboljeg napadača, red je da mu se pronađe i adekvatna zamena.\nOlimpik Marsej dobio novog predsednikaDokaz da Marez odlazi? Lester našao zamenu!Hit - "Prodali" Mareza Čelsiju!Bratovljevim koracima došao na "Velodrom"Trijumf Lestera na startu Internacionalnog Kupa Šampiona\nBafetimbi Gomis je na pragu odlaska iz Velsa, kako je pred realizacijom transfera u Olimpik iz Marseja.\nOlimpik je doživeo egzodus u ovom prelaznom roku, otišli su N'Kulu (Lion), kapiten Mandanda (Kristal Palas), Barada (Al-Nasr), Kalifa (Klub Afriken), Đa Đeđe (Votford), Lemina (otkupljen od strane Juvenutsa u kom je proveo minulu sezonu na pozajmici), Mendi (Monako), i Bašuaji (Čelsi).\nOtišli su i Romao i Omrani, kojima je istekao ugovor, ali još uvek nisu našli novi angažman.\nRupe su se nekako morale zakrpiti, a do sada su u klub došli Eron Leja Iseka (Anderleht), Bedimo (Lion), Hiroki Sakai (Hanover), Kaui (Tur), Hubočan (Dinamo Moksva) i Remi Kabelja (Njukasl).\nSada su na putu da angažuju u bivšeg napadača Liona, a nema sumnje da će on biti odlično pojačanje u napadu.\nKako će ekipa sa "Libertija" tako ostati gotovo bez ijednog pravog špica (Paloski otišao u Atalantu), neminovnost je da se u narednim danima dovede jedan.\nKako "Skaj Sports" navodi, na "meti" kluba je napadač Lestera Leonardo Uljoa!\nSnažni Argentinac je nedavno napunio 30 godina, a u dresu "Lisica" je ostavio sasvim dobar utisak.\nMinule sezone je uglavnom ulazio sa klupe, ali to ga nije sprečilo da postigne šest golova i upiše dve asistencije.\nTreba istaći da je bio sjajan kada je to klubu bilo najpotrebnije.\nPostigao je najpre pogodak u sudijskoj nadoknadi meča 35. kola PL, za izjednačenje i zlata vredan bod protiv Vest Hema, a onda je upravo Svonsiju u narednom kolu dao dva "komada".\nNjegova tržišna vrednost je prema specijalizovanom sajtu "transfermarkt.com" procenjena na 8 miliona evra, što neće biti preveliki problem za Velšane.\nDo sada u klub sa "Liberti" stadiona stigli Majk van der Hurn iz Ajaksa za oko 2,5 miliona evra, a potpisali su i Liroja Fera iz Kvins Park Rendžersa za 5,6 miliona evra (izvor: transfermarkt.com).


Dorijan stigao do obala Severne Karoline\nVAŠINGTON – Uragan Dorijan stigao je danas do obale Severne Karoline, udarivši snažnim vetrovima i velikim talasima na plaže te savezne američke države, samo nekoliko dana nakon što je potpuno uništio pojedine delove Bahama.\n„Oluja sa vetrovima jačine i do 150 kilometara na čas obrušila se na Kejp Hateras oko 09:00 sati po lokalnom vremnu“, saopštio Nacionalni centar za uragane.\nU saopaštenju se dodaje da je oluja prešla preko spoljen obale Severne Karoline sa vetrovima olujne jačine od centra uragana i poslala vetrove jačine tropske oluje više od 320 kilometara od centra, prenosi Rojters.\n„Već je palo 25 centimetara kiše duž obale između Čarlstona u Južnoj Karolini i Vilmingtona u Severnoj Karolini, na razdaljini od oko 275 kilometara“, saopštili su meteorolozi i najavili da će se kiša kretati ka severu.\nOčekuje se da će Dorijan kasnije danas doneti vetrove jačine tropske oluje na ostrvo Nantuket, a na Martine vinograde u Masačusetsu rano u subotu.\n„Dorijan će po svoj prilici poštedeti ostatak američke Istočna obale i dosta izgubiti na snazi pre nego što stigne do Nove Škotske u Kanadi“, navodi Nacionalni centar za uragane.\nUragan je prethodno izazvao veliko razaranje na Bahamima, gde je prema dosadašnjim podacima poginulo 20 ljudi, a hitno je potrebna humanitarna pomoć za najmanje 70.000 ljudi.


IN MEMORIAM – Ivan Jovanović | Belle Amie\nNiški roboti za kineske domove\nIN MEMORIAM – Ivan Jovanović\n13:06, 15. 11. 2017 Urednik Hronika, Niš 0\nU Nišu je u 85. godini preminuo Ivan Jovanović, istaknuti sportski radnik i profesor univerziteta.\nJovanović je u svojoj košarkaškoj karijeri natupao za Partizan, kraljevačku Slogu i niške klubove Student i Radnički.\nZajedno sa Lutom Pavlovićem osnovao je Košarkaški klub Radnički u Nišu.\nBio je profesor na Fakultetu sporta i fizičkog vaspitanja u Nišu, a kao sportski radnik bio je sekretar SOFK-e, član Upravnog odbora Košarkaškog saveza Srbije, predsednik sudijske ogranizacije, predsednik Udruženja predagoga fizičke kulture, a radio je i u u SIZ-u fizičke kulture.\nJovanović je nosilac Oktobarske nagrade za izgradnju sportskih objekata 1968. godine.\nKomemoracija povodom smrti profesora Ivana Jovanovića održaće se u sutra od 11 časova na Fakultetu sporta i fizičkog vaspitanja u Nišu, a sahrana je od 15 časova na niškom novom groblju.


NUNS :: Saopštenja :: Vukosavljević: Vladi poslati predlozi za status Tanjuga\nNaslovna | Info | Saopštenja | Vukosavljević: Vladi poslati predlozi za status Tanjuga\n"Ministarstvo kulture i informisanja je već iznelo neke svoje predloge i oni su na razmatranju, ne bih sada da prejudiciram ishod toga u ovom trenutku", rekao je Vukosavljević za agenciju Beta.\nOn je dodao da će pitanje Tanjuga biti rešeno potpuno u skladu sa zakonom i u skladu sa novom medijskom strategijom.\nPrema njegovim rečima, nacrt nove medijske strategije bi trebalo da bude usvojen do kraja ove godine i u njoj će se definisati mogućnost i pravni okvir postojanja medijskih subjekata.\n"Verujem da će Vlada Srbija u narednom periodu izaći sa jednim takvim rešenjem za status novinske agencije Tanjug", rekao je Vukosavljević.\nPosle neupešne privatizacije Tanjuga - pošto u dva navrata nije bilo zainteresovanih za kupovinu državne agencije, u skladu sa Zakonom o informisanju i medijima, 31. oktobra 2015. automatski je prestao da važi i Zakon o Tanjugu.\nVlada Srbije je 3. novembra 2015. donela Odluku o pravnim posledicama prestanka rada Javnog preduzeća Novinska agencija Tanjug, koja je dva dana kasnije i zvanično stupila na snagu.\nPotom su ispunjeni svi uslovi i obaveze iz Odluke Vlade Srbije, izuzev brisanja Javnog preduzeća Novinska agencija Tanjug iz registra privrednih društava koji vodi Agencija za privredne registre, ali Tanjug i dalje nesmetano radi, bez zakonskog osnova, koristeći i državnu pomoć.\n"Sa osudom i gnušanjem posmatramo napada ne novinare"\nPovodom Međunarodnog dana borbe protiv nekažnjivosti zločina nad novinarima ministar kulture i informisanja izjavio je da ministarstvo ohrabruje sve nadležne organe da istraže i sankcionišu napade na novinare.\n"Današnji svet je medijski svet, dolazi do brojnih kontroverzi, dolazi do nedopustivog nasilja nad novinarima. Ministarstvo kulture i informisanja je neprestano isticalo i ističe da sa najvećom osudom i gnušanjem posmatra takve događaje i ohrabrujemo sve državne organe koji su nadležni za rešavanje takvih slučajeva da ih pravilno istraže i sankcionišu", rekao je Vukosavljević agenciji Beta.\nUpitan zašto najveći broj odgovornih za napade na novinare i medijske radnike nije kažnjen, Vukosavljević je odgovorio da je nedopustivo da parnice koje se vode traju dugo, ali i da ne može da "ulazi u svaku pojedinačnu parnicu" koja se vodi zbog uvreda upućenim novinarima.\nPrema njegovim rečima, kod rešavanja slučajeva napada na novinare i medijske radnike, važno je da oni budu "pravilno registrvani i da se označe kauzalne veze između nekog događaja nasilja i vezanosti za novinarsku profesiju".


Makedonija - Stormfront\n08-25-2004, 05:23 AM #1\nRe: Incident u Subotici\nBuducnost lezi u zajednickoj intervenciji Srbije, Makedonije i Grcke na teritoriji citave Albanije.\npo meni buducnost lezi u podeli makedonije i albanije izmedju nas i grka uz ciscenje svih teritorija od gamadi, naravno tu spada i deo bosne naseljen muslidzama; i naravno bez jama i grobnica, nego sve to naterati u jadran da se podavi!!!\n08-27-2004, 08:46 AM #2\nMakedonija je Arijevska zemlja i nema potrebe za tako necim. Makedonija treba samo da sporvede istu standardnu RS/NS doktrinu u sve sfere zivota Makedonskih Arijevaca.\nAlbanija je druga stvar. To je okupirana arijevska evropska teritorija koja se mora osloboditi od ovih azijata arbanasa il arnauta kako ti volja. Ko za ovu zemlju bude krv prolivao ona je njegova!\nLast edited by Omarska; 08-28-2004 at 04:08 AM.\n08-27-2004, 08:27 PM #3\n"Makedonija je Arijevska zemlja i nema potrebe za tako necim. Makedonija treba samo da sporvede istu standardnu RS/NS doktrinu u sve sfere zivota Makedonskih Arijevaca."\nSlazem se. Mislim da je u interesu Srpskog naroda da Makedonija ostane nezavisna. Prvo, podele Makedonije bi mogle dovest do novi nepotrebni sukoba (sto bi narusilo ugled Srbije medju drugim Arijevskim drzavama).. ako samo Srbija i Grcka podele Makedoniju, prirodno je da ce i Bugarska trazit deo, eto sukoba. Drugo, sta nam govori da bi ti Makedonci hteli da mi okupiramo njihovu zemlju? Sad smo na prijateljskim odnosima i dobro je. Gledajuci na sve, Makedonija nije neka "strateska" zemlja koja se jednostavno "mora" uzet. Solun nam nece biti potreban jer cemo imat Crnu Goru i vecinu albanske obale.\nMakedoniji mozemo dopustit da napravi auto-put i prugu preko osvojene siptarske zemlje koja vodi do luke (koju ce opet Makedonci napravit, a koja ce nama omogucit da trgovina sa Grckom bude bez poreza kad prolazi kroz Makedoniju), tako mogu da imaju neki izlaz na more. Stabilizacija u tom delu bi znacila da bi mogli vise energije da utrosimo na srpske zemlje zapadno od Drine.\n08-28-2004, 03:56 AM #4\nMakedonija je nasa Stara Srbija i tu nema nikakve govori o bilo kakvim podijelama ili sta vec drugo. Srbi makedonci ce se jednog dana sami okrenuti prema onima kojim pripadaju a to su, podrazumeva se, Srbi.\nAround 950,Byzantine Emperor Constantin Porphyrogenitos stated that city of "Ta Serbia" situated north-western from Thesaloniki,has it's name from its Serbian founders (around early 7th century A.D.) and in 10th century that same city is mentioned as "Srpchishte" in the manuscript by the Byzantine author John Zonara.\nConstantin Porphyrogenitos "De Administrando Imperio" cap.32, pp.152 ed.Bonn "Starine" 14,1882 pp.16\nIn the year 680 in Bythinia, city of Gordoservon is mentioned whose name is derived from the Serbs resettled in Asia Minor by Byzantine Emperor Constance II from the areas around river Vardar (FYROM). Isidor,the Episcop of Gordoservon is mentioned in 680/681 and the fact that this town was Episcopal Center gives ground to the thesis that it had large Serbian population. Around year 1200 this city is mentioned as Servochoria (Serbian Habitation).\nConstantin Porphyrogenitos "De Administrando Imperio"\nErdeljanovich.J. "O naseljavanju Slovena u Maloj Aziji i Siriji od VII do X veka" Glasnik geografskog drustva vol. VI 1921 pp.189\nTacno tako Omarska!\nMakedonija ne samo da je istoriski Stara Srbija, nego nam etnicki i kulturno gravitira. Sa druge strane, i mi moramo misliti na neke svoje geo-politicke interese. Na kraju krajeva, postoje sporazumi i medjunarodni ugovori, koji su jos pocetkom proslog veka potpisani izmedju Grcke, Srbije i Bugarske, a po njima jasno ispada da cela Vardarska Makedonija i Severna Albanija moze pripadati jedino Srbiji i nikom vise.\n08-29-2004, 01:00 AM #6\nSrbi makedonci ce se jednog dana sami okrenuti prema onima kojim pripadaju a to su, podrazumeva se, Srbi.\nNadajmo se da je tako. Makedonija zaista i jeste u nasoj Staroj Srbiji.\nPitanje koja treba postaviti svima jeste "Sta ako Makedonci u tom trenutku budu hteli da se komplet teritorijalno pripoje Bugarskoj ili Grckoj ili pak da zele svoju sopstvenu nezavisnu drzavu"?\nDa li bi u tom slucaju otpoceo bratski rat? Trenutno iskljucujem iz razmatranja nekakve strategije i sl, vec mislim na cist referendum zarad pokazivanja makedonskog <nacionalnog> osecanja.\nMislim da je Ktvrdi najkompetentniji da prica o Makedoniji.\n08-29-2004, 05:29 AM #7\nMakedonija ne samo da je istoriski Stara Srbija, nego nam etnicki i kulturno gravitira.\nMakedonija nam je oduvijek bila politicki i kulturni centar i tuzno je vidjeti kako po obicaju lako zaboravljamo ne samo nasu istoriju i stime teritorije koje nama pripadaju vec i odvajamo pripadnike naseg naroda od sebe radi istorijske i politicke netacnosti.\nTrenutno iskljucujem iz razmatranja nekakve strategije i sl, vec mislim na cist referendum zarad pokazivanja makedonskog <nacionalnog> osecanja.\nTrenutno kada makedonci bace pogled prema sjeveru vidjece bijedu, jad i politicku destabilizaciju. Naravno da nebi u ovom trenutku prihvatili pripojenje koje ce im donjeti samo jos vise problema.\nStaro pravilo glasi; "ko vlada Makedonijom vlada Balkanom". Njihov sadasnji nezavisni status govori nam samo u kojoj se ocajnoj situaciji nalazi nase polu-ostrvo.\n08-29-2004, 06:40 AM #8\nYou are already partitioning Macedonia, but you must keep in mind that the macedonian people want to have an independant state and will never accept to be part of Serbia or Bulgaria (I believe that Greece has nothing to do with FYROM).The situation there is very fragile and if it escalates to a civil war, the Ochrid peace treaty will be probably enforced with the help of the USA and that will definately be the worst scenario for FYROM.\nMakedonija je nasa Stara Srbija i tu nema nikakve govori o bilo kakvim podijelama ili sta vec drugo.\nHvala Bogu da je ovo neko konacno napisao. Pa Makedonija je kao i Kosovo istorijski bila dio Srbije i to ce i ostati.\nUpravo tako Omarska! Srbi Makedonci, ili Srbi iz Crne Gore (tzv. Crnogorci) ili Srbi iz Hercegovine (tzv. Hercegovci) itd. To su sve Srbi, samo sto je usljiva komunisticka gamad na perfidne nacine htjela da rasparca srpski korpus, sto su donekle i uspjeli.\n08-29-2004, 03:37 PM #10\nYou are already partitioning Macedonia, but you must keep in mind that the macedonian people want to have an independant state and will never accept to be part of Serbia or Bulgaria (I believe that Greece has nothing to do with FYROM).\nNot correct. They are the Serbs from the province "Macedonia". If you make a plebiscite in Macedonia, you'll have a majority of Macedonian people want to be a part of Serbia. They were cheated by communist Kiro Gligorov and separated from their own people in Serbia.


source.ba | Na Sajmu malih porodičnih firmi 40 izlagača iz cijele BiH\nNa Sajmu malih porodičnih firmi koji je otvoren danas na Trgu Alija Izetbegović u Sarajevu predstavlja se 40 izlagača iz cijele Bosne i Hercegovine.\nAdmir Kapo, predsjednik Udruženja "Kupujmo i koristimo domaće", koje je organizator sajma, istakao je da su prisutne firme koje se bave proizvodnjom meda i ljekobilja, iz oblasti tekstila, kućne radinosti, kožne galanterije, proizvodnje nakita, organske proizvodnje, te iz drugih djelatnosti.\n- Riječ je o malim porodičnim firmama koje su ograničene kapacitetom i za koje su ovakve manifestacije jedinstvena prilika da predstave svoje proizvode i dođu do novih kupaca - rekao je Kapo.\nDodao je ovakve obrte smatra korisnim ćelijama društva jer se radi o ljudima koji su se sami organizirali i osigurali radna mjesta sebi i svojim porodicama, te stvaraju novo ekonomsko dobro i nude proizvode koji su zdravi i korisni.\nKapo je naveo da ih je prvog dana sajma poslužilo lijepo vrijeme i da je interes građana dobar, te da se nada da će tako biti i u narednim danima.\nNaglasio je da će svi koji posjete sajam moći pronaći nešto za sebe i da očekuje da će i izlagači na kraju biti zadovoljni.\nSajam je otvoren do 18. marta.\nTagovi: SajamPorodicne firme


Novi filmovi u Bioskopu - KruševacGrad\nOve nedelje na repertoaru Bioskopa u Kruševcu našla su se dva filma, animirani “Zečija akademija” za mališane, koji će se prikazivati od 17 i 19 časova, i drama “Plavi cvet” koja će se prikazivati od 21 čas\nU filmu “Zečija akademija” podmukli gradski zec Leo želi jednom zauvek da uništi Uskrs. U zaveri sa lisicama, on planira da uništi sva uskršnja jaja. Hoće li uskršnji zečevi Maks, Emi i njihovi prijatelji uspeti da ga zaustave? Uz pomoć njihove mudre učiteljice, madam Hermione, naši heroji moraju naučiti da ovladaju misterioznom tehnikom borbe i saznaju šta znači verovati nekome – čak i lisici.\nDomaće ostvarenje “Plavi cvet” govori o ženi, majci i ćerki, a u njegovom je središtu sredovečna Mirjana, službenica u zagrebačkoj fabrici konca. Na dan proslave 20. godišnjice rada, Mirjanini susreti i razgovori s bližnjima osvetljavaju delove njenog života: onaj iza nje, onaj koji vodi i onaj koji joj tek predstoji.\n27.03.2022 0 204\n14.03.2022 0 240\n20. maja 2022., 06:31


Neverne Bebe održavaju koncert u Zrenjaninu na 33. Danima piva\nNeverovatnih 25 godina postojanja i muzike je iza neverovatnih Nevernih beba, te će ovu godinu proslaviti najbolje dosad. Bend će jubilej obeležiti čitavim nizom aktivnosti i iznenađenja u kojima će najvažniju ulogu imati upravo publika, a uz najavu turneje „25 gradova za 25 godina“ trenutno je aktuelna akcija „25 glasova za 25 godina“ u kojoj učestvuju verni fanovi, a koja je dosad izazvala jake, pozitivne reakcije.\nKarakteristični po idejama od kojih nisu hteli da odstupe ni u najtežim godinama i želeći da sviraju jedino ono što osećaju bez kompromisa, članovi Nevernih beba izborili su se za svoju poziciju na regionalnoj pop-rock sceni i deklarisali kao skup izuzetnih muzičara koji najbolje od sebe daje na koncertima. U dosadašnjoj karijeri bend je ukupno odsvirao preko 2200 koncerata u različitim koncertnim prostorima, a imaju veoma vernu publiku u Zrenjaninu, te su uvek rado viđeni i slušani bez obzira na priliku.\nVidimo se u SUBOTU, 01.09.2018. 23 h


Slatko putovanje | Stil magazin\nPočetna > Putovanja > Slatko putovanje\nUkoliko ste raspoloženi za jedno zanimljivo putovanje, vodimo vas na čokoladni put oko sveta. Za polaznu tačku „slatkog putovanja" izabrali smo zapadnu Evropu, verovatno zato što se najbolje poslastice vezuju upravo za te prostore\nČuvene mocart kugle\nOno što osim divnih uspomena morate poneti kao suvenir iz Beča jeste njeno veličanstvo mocart kugla. Neobičan i jedinstven spoj čokolade, marcipana i badema. Kugla može biti i medaljon ili liker varijanta, kakva god, aristokratski upakovana, zlatna sa likom Mocarta, svaki put kada je budete probali, osetićete taj skoro neopisiv osećaj slasti koji će vas na momenat podsetiti na veličanstveni Beč.\nČari holandske čokolade\nHolandija je rodno mesto Konrada van Hutena, bez koga ne bismo uživali u čarima današnje čokolade. Doduše, proizvodnja u ovoj zemlji je više orijentisana na kakao nego na čokoladu. Holandske kompanije koje se bave proizvodnjom ovog slatkiša osnovane su još u 19. veku i dalje vrlo aktivno snabdevaju proizvođače širom sveta finim i kvalitetnim nezaslađenim kakao prahom.\nKrava ljubičaste boje\nKada je reč o mlečnoj čokoladi, Švajcarska, planinska zemlja u središtu Evrope, možda je najslavnija od svih spomenutih odredišta. Tu je rođen Rodolf Lind, koji je poznat po tome što je napravio mašinu za pretvaranje čokolade iz grube paste u glatku svilenkastu smesu, kao i u kremastu fondan čokoladu. U vezi sa tim, u Švajcarskoj se nalazi jedan od poznatijih proizvođača čokolade na svetu. Njihov najbolji proizvod je „excellence” čokolada, sa 70 odsto kakao mase. „Suchard" je još jedna svetski poznata kompanija koja je daleke 1901. napravila „milka” čokoladu – jednu od poznatijih mlečnih čokolada zbog koje se i danas događa da deca rođena u gradskim sredinama veruju kako je krava u stvari ljubičaste boje. Ista kompanija je 1970. godine izbacila na tržište i čuvene „toblerone”.\nSlatka umetnička dela\nIako mnogo poznatija po nekim drugim „neophodnim sitnicama", nikako ne smemo zaboraviti čokolaterije čija se „minijaturna umetnička dela" bezuspešno kopiraju i spominju širom sveta. Naime, u Francuskoj postoji veliki broj malih nezavisnih proizvođača čokolade koji ljubomorno čuvaju svoje recepte. Neki od njih su „Bernachon", „Bonnat", „Fauchon", „Le roux", „Richart Design et Chocolat"...\nItalijanski čokoladni poljupci\nItalijani najviše vole prefinjene i pažljivo upakovane čokoladice. Uostalom, po njima su i najpoznatiji. Najveći proizvođači su „Caffarel" iz Torina koji je lansirao čuvene trouglaste „gianduie”, zatim „Maglio", „Majani" i „Perugina", danas najveći italijanski proizvođač čokolade. Njihov najpopularniji proizvod su čuveni „baci”, što na italijanskom znači poljupci. U njima su skrivene romantične poruke na četiri jezika.\nTopla španska čokolada\nU izradi svojih čokolada, Španci koriste najkvalitetnije mediteransko voće, lešnike i bademe. Tamo se više nego u bilo kojoj drugoj evropskoj zemlji uživa u ispijanju tople čokolade. Obožavaoci slatkastog napitka obično kupuju rebra čokolade koja lome i rastapaju u vrućem mleku.\nBritanska etička čokolada\nNajpoznatiji britanski proizvođači čokolade proizvode takozvanu „etičku" čokoladu. Reč je o tome da je ona prvi proizvod u Britaniji s pečatom koji garantuje da se ne eksploatišu mali proizvođači. Interesantno je i to da u Britaniji postoji društvo ljubitelja čokolade osnovano 1990. godine s ciljem promovisanja konzumiranja kvalitetne čokolade.\nU Meksiku još uvek više piju čokoladu nego što je jedu. Čokolada se prodaje u vidu kuglica i zrnevlja (slično kafi) i sadrži kakao, šećer, mlevene bademe cimet... Sve u svemu, ne razlikuje se mnogo od čokolade u doba konkistadora.\n„Chocolatera de Jalisco" je najpoznatiji proizvođač, čija se čokolada više izvozi nego što se prodaje u Meksiku. Njihov najvažniji proizvod je „ibarra”, a prepoznatljivo pakovanje su šestougaone kutije crveno-žute boje. Ova čokolada se može jesti, otopiti u mleku ili koristiti za kuvanje.\nPoslastičar cara Jozefa\n„Dilettante" su treća generacija proizvođača čokolade u SAD poreklom iz Mađarske. Julijus Francen je bio glavni poslastičar cara Franca Jozefa, a posle toga i ruskog cara Nikolaja II. Godine 1910. je emigrirao u Ameriku i osnovao kompaniju za proizvodnju čokolade.


Živjeti slobodno 2022: Nele Karajlić, TBF, Zoster i Sopot na tvrđavi Kastel 14. maja - Trecisvijet.com\nŽivjeti slobodno 2022: Nele Karajlić, TBF, Zoster i Sopot na tvrđavi Kastel 14. maja\nPovodom obilježavanja 9. maja – Međunarodnog dana pobjede nad fašizmom, UG Sloboda organizuje događaj Živjeti slobodno u okviru kojeg će se realizovati brojni kulturni sadržaji.\nNakon dvogodišnje pauze u realizaciji ovog događaja, koja je uzrokovana pandemijom virusa korona, organizatori najavljuju bogat program.\nCilj ovog događaja je da kod mladih ljudi u našoj zemlji razvije vrijednosti za njegovanje tradicije antifašizma. Ovaj događaj tokom 6 godina realizacije okupio je veliki broj mladih ujedinjenih u ovoj ideji, te kroz brojne kulturno – obrazovne sadržaje, muzičke koncerte, predstave, promocije, panel diskusije sa interesantnim učesnicima, omogućio im da razviju svijest i pozitivnu ideju u očuvanju antifašističkih vrijednosti.\nU okviru programa Živjeti slobodno, 14. maja na banjalučkoj tvrđavi Kastel održaće se centralni muzički događaj na kojem će nastupiti najpoznatiji regionalni bendovi i izvođači DR NELE KARAJLIĆ / TBF / ZOSTER / SOPOT. Imajući u vidu da je muzika jedan od glavnih pokretača pozitivnih misli i ideja, i ove godine očekuje se dobra atmosfera uz puno pozitivne energije i želje da Banjaluka bude mjesto okupljanja svih onih koji prepoznaju i teže širenju ideje antifašizma.\nCijena ulaznice u pretprodaji za ovaj događaj je 15 KM. U prodaju će biti puštena ograničena količina ulaznica po ovoj cijeni. Ulaznice će biti dostupne putem online prodajnog sistema www.gigstix.ba , kao i na prodajnim mjestima širom BiH putem Gigstix prodajne mreže.\nSve informacije i novosti o događaju možete pratiti na zvaničnoj FB stranici: www.facebook.com/zivjetislobodno/\n„Živjeti slobodno naše je opredjeljenje“, poručuju organizatori iz Udruženja građana “Sloboda”.\nMoto Fest Banjaluka 2022: Trodnevna zabava na banjalučkoj tvrđavi Kastel za ljubitelje dvotočkaša\nBrendan Peri: "Vraćamo se fanovima i pravimo nešto posebno"


Evropa ulaže u svoju fabriku poluprovodnika | Tech | Platforme\nEVROPA ULAŽE U PROIZVODNJU ČIPOVA: Mnogo ih koristimo, a malo pravimo | Smartlife RS\nEVROPA ULAŽE U PROIZVODNJU ČIPOVA: Mnogo ih koristimo, a malo pravimo 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n10.03.2021. / 19:17\nNapravljen je plan za pojačanu proizvodnju računarskih čipova u EU\nEvropska Komisija je postavila ambiciozni cilj da značajno pojača proizvodnju najmodernijih računarskih čipova u narednih deset godina. Preciznije, plan je da do 2030. godine EU proizvodi 20% ukupne količine čipova, što je duplo u odnosu na proizvodnju iz 2020. godine.\nSamsung fabrika za proizvodnju poluprovodnika u Južnoj Koreji\nSamsung čip na noktu\nSamsung čipovi na štampanoj ploči\nIzvor: SmartLife / Taiwan Semiconductor Manufacturing Co., LtdBr. slika: 5 4 / 5\nJedan od razloga za kreiranje ovako ambicioznog plana je trenutna nestašica čipova na globalnom nivou, koja posebno pogađa proizvođače automobila i druge industrije, čiji pametni proizvodi koriste čipove nove generacije. Otežavajuća okolnost je činjenica da i SAD i Kina imaju slične planove, dok najveći deo proizvodnje trenutno dele tajvanski TSMC i južnokorejski Samsung, jedine dve kompanije koje su razvile tehnologiju potrebnu za pravljenje 5 nm čipova.\nOvo uopšte nije nepoznato polje za evropske kompanije, sa i dalje aktivnim proizvođačima poluprovodnika: holandskim NXP Semiconductors i nemačkim Infineon Technologies. Na žalost, zbog smanjenja trškova i ove kompanije su pribegle outsource strategiji, pa im dobar deo komponenata proizvode drugi proizvođači.\nSa druge strane, pravljenje fabrike za proizvodnju poluprovodnika je veoma skup posao, sa cenom koštanja od oko 20 milijardi dolara za jednu fabriku, i bar nekoliko godina dok fabrika ne počne da generiše profit. Ne treba zaboraviti ni to da su sitniji, odnosno moderniji proizvodni procesi uvek skuplji za implementaciju, što je i evidentno kroz porast cene koštanja samih čipova svake godine.\nJedan od planova mogao bi i da uključi olakšice velikim proizvođačima kao što su Samsung, TSMC ili Global Foundries, kako bi oni jedan deo svojih fabrika napravili u Evropi, jer se ipak radi o velikim investicijama.\nAko u celu priču ubacimo i trenutne zategnute odnose između Kine i SAD, te sankcije na korišćenje tehnologija koje sadrže američku intelektualnu svojinu, EU ima razlog više da investira u svoju proizvodnju poluprovodnika.\nPodsetićemo i da je pre desetak dana i Peking najavio velike investicije u domaću industriju poluprovodnika, kako bi se smanjila zavisnost domaće proizvodnje od uvoznih komponenata.\nEU čipovi proizvodnja TSMC samsung


(FOTO) PROMENILA IMIDŽ: Žena Saše Jankovića kao starleta! | Afera\n(FOTO) PROMENILA IMIDŽ: Žena Saše Jankovića kao starleta!\n17. јуна 2018. 17. јуна 2018. Srećko Milovanović 0 Comments\nSlavica Janković, supruga Saše Jankovića, lidera PSG-a, odlučila je da se pre letnje turneje, na koju planira da ide sa suprugom, a koja podrazumeva obilaske mnogih luksuznih destinacija, ulepša.\nTako je Slavica, za koju su članovi PSG-a davno rekli da vedri i oblači u tom pokretu, uvećala usne i ispeglala lice!\nOna je prema rečima našeg izvora nedavno posetila jednog poznatog beogradskog estetskog hirurga, u usne ubrizgala heluron i podvrgla se specijalnom tretmanu zatezanja lica.\nRezultatima je prezadovoljna, a novi izgled pokazala je na seriji fotografija koje je njen suprug poslednjih dana postavljao iz Makedonije.\n– Ona veoma vodi računa o svom izgledu, a i navikla je na život na visokoj nozi, pa zato nikog nije iznenadilo što se odlučila na ovaj korak. Promena je očigledna kada se uporede njene stare i nove fotografije – kaže naš izvor iz PSG-a.\nSlavica se u žiži pažnje javnosti našla i kada je prošetala „Fendijevu“ tašnu. Tviteraši su je kritikovali što fura torbu od čak nekoliko hiljada evra, a ona im je odgovarala da je pomenuti modni komad platila dvadesetak evra u Makedoniji.\nSlavica Janković zgrozila je Srbiju kada je samo nekoliko dana posle smrti velikog glumca Nebojše Glogovca postavila skandaloznu montažu na svoj Instagram profil, gde je spojila fotografiju na kojoj su njen suprug i ona i fotografiju pokojnog glumca koja je nastala tokom njegovog izvođenja predstave „Hamlet“, pa izgleda kao da se klanja njima. U opisu je dodala: „Sa premijere ’Hamleta’. Nek ti je večna slava.“\nNjena objava razbesnela je proslavljenog glumca Nikolu Koja, koji je nekada podržavao Jankovića, naročito što, kako je napisao, „Jankovićima Glogovac živ nije valjao!“.\n– Tako… Nek se klanja sad u tvojoj montaži… Nek doprinese tvojoj veličini! Kad je nuđeno da govori u kampanji, bilo je: „Previše je nacionalan“ – napisao je Kojo.\n← (FOTO 18+) Navijačica Nemačke skinula se POTPUNO GOLA tokom utakmice sa Meksikom!\nŠEFICA EULEKSA: „Najveći USPEH misije je to što ODLAZI sa Kosova“! →\nNAJVEĆI „MULTITASKERI“ SRPSKE POLITIKE: Primaju i po pet plata, a jedan od njih zaradi vrtoglavih 2,42 MILIONA MESEČNO!\nHOT! SKINUO SE: Janko Tipsarević u boksericama (FOTO)


Izvor: SrbijaDanas.com, 25.Nov.2018, 17:37 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nNe oseća krivicu...\nPevač Slobodan Radanović gostovao je u popularnoj TV emisiji.\nBivši takmičar rijalitija komentarisao je svoje gostovanje u "Zadruzi", Lunino ponašanje i reči njene majke Anabele Atijas.\n- Meni je krivo zbog čega god ona tako da se oseća... Krivo mi je da se neko tako kida, da tako odreaguje bilo zbog čega... Meni je žao... Nisam izazvao taj postupak. Nisam kriv, jednostavno ništa nisam izazvao >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << - rekao je Radanović.\nDetaljnije u video prilogu ispod:\nSloba Radanović gostovao je u Premijeri Vikend Specijal kod Ognjena i Tijane i tom prilikom je komentarisao nervni slom koji je njegova bivša ljubavnica imala ove nedelje u Zadruzi...Poslušajte šta je Sloba rekao:..Sloba Radanović u Premijeri Vikend Specijal kaže da nije kriv za Lunine nervne lomove.....


Izvor: 24 Sata arhiva vesti 13.10.2016 - Naslovi.net\n24 Sata 13.10.2016\nTragična smrt mladih ljubavnika, samoubistvo mlade na venčanju, pismo devojke na samrti - posle ovih legendi neke pesme će vam drugačije zvučati. "Zmaj" - Indira Radić Folk pevačica Indira Radić imala je najveći estradni uspeh s pesmom "Zmaj", a… »\nVenčanica o kojoj svi pričaju - kad se okrene, shvatićete zašto Da li se vama sviđa?\nU Njujorku je trenutno u toku Nedelja mode za venčanice - to je doba godine kada se vrhunski dizajneri venčanica širom sveta okupljaju i predstavljaju svoje najbolje modele. Malo je reći da modne piste pršte od romantike, cirkona i lepršavih… »\nSrpske glumice koje obožavate, a ne možete da se setite nijednog njihovog skandala\nBave se javnim poslom i svesne su da njihova privatnost nikada ne može biti ista kao ona koju ima vaša kasirka iz supermarketa. Pa ipak, ove žene su se trudile da se zadrže u vrhu samo zahvaljujući onome kako rade na sceni i ispred kamere, skandali… »\n13.10.2016 24 Sata, kategorije


Milion dece iz Sirije ne ide u školu | Novinska agencija Beta\nSVET | 03.08.2016 08:30\nMilion dece iz Sirije ne ide u školu\nŠkole na Bliskom istoku suočavaju se sa velikim budžetskim deficitom pred početak nove školske godine, zbog čega više od milion dece izbeglica u Siriji ostaje van školskih klupa, saoptila je danas organizacija za zaštitu prava dece Njihov svet (Their World).\nViše od 2,5 miliona sirijske dece izbeglica živi u Turskoj, Libanu i Jordanu i čekaju priliku da se vrate kućama, upozoravaju Ujedinjene nacije.\nPetogodišnji gradjanski rat u Siriji stvorio je veliki pritisak na školske sisteme u okolnim zemljama, pa škole u regionu zavise od više milijardi dolara bespovratne pomoći donora kako bi se zadovoljile potrebe obrazovanja.\nMedjunarodna zajednica je u februaru obećala 1,4 milijarde dolara za obrazovanje u zemljama koje su prihvatile veliki broj izbeglica iz Sirije. Na donorskoj konferenciji u Londonu prikupljeno je manje od 400 miliona evra, što je milijardu evra manje od obećanog.\nAutor izveštaja Kevin Vatkins rekao je da su donatori "prekršili svoja obećanja".\nViše od polovine od 500.000 sirijske dece koja borave u Libanu ne dobija nikakvi formalno obrazovanje, uprkos reformama koje omogućavaju održavanje dve smene dnevno u državnim školama, upozorava organizacija za zaštitu ljudskih prava Hjuman Rajts Vač (Human Rights Watch).\nMnoge porodice izbeglica iz Sirije nisu imale izbora i njihova deca moraju da rade kako bi pokrili osnovne troškove koje ne potkrepljuju nedovoljna socijalna davanja i ograničeno kretanje u izbegličkim kampovima.\nDeca izbeglice koja su nastavila školovanje u susednim zemljama često ne mogu da nadoknade gradivo i pate od post traumatsog stresa što otežava njihovo školovanje.\nŠkole prihvataju sirijske izbeglice, ali oni ne mogu da se prilagode. Deca se upišu, ali vrlo brzo napuštaju škole, navode aktivisti za zaštitu ljudskih prava.


"Srce Sarajeva" Dieteru Kosslicku - Klix.ba\n"Srce Sarajeva" Dieteru Kosslicku\n23.6.2010. u 11:57\nOvogodišnji dobitnik počasnog priznanja "Srce Sarajeva" je Dieter Kosslick, direktor Internacionalnog filmskog festivala u Berlinu, objavili su organizatori ovogodišnjeg "Sarajevo Film Festivala".\nNagrada se dodjeljuje za izuzetan doprinos afirmaciji filmske umjetnosti u jugoistočnoj Evropi, te za kontinuiranu podršku razvoju "Sarajevo Film Festivala" i njegovih programa, naročito "Sarajevo Talent Campusa".\nČvrsto prijateljstvo i profesionalne veze između dva festivala uspostavljene su zahvaljujući upravo Kosslikovim zalaganjima. Krunu ovog partnerstva predstavlja pokretanje "Sarajevo Talent Campusa", u saradnji sa "Berlinaleom" i "Berlinale Talent Campusom", koji predstavlja jedinu platformu za saradnju u Evropi uspostavljenu specijalno za mlade filmske stvaraoce iz regiona jugoistočne Evrope.\nPočasno priznanje "Srce Sarajeva" Kosslicku će biti uručeno na svečanoj ceremoniji otvaranja 16. "Sarajevo Film Festivala" 23. jula.\nDanima kampuju ispred dvorane čekajući premijeru\n23.06.2010. u 12:55\nKineski inžinjer izumio amfibijski bicikl\n23.06.2010. u 10:29


Svaki šesti par u Srbiji ima problem sa začećem: Pokrenut besplatan broj za sve informacije o vantelesnoj oplodnji - TopVesti.rs\nPromenljivo oblačno i nestabilno, do 21 stepen\nČEKA NAS DUGO TOPLO LETO: Meteorolozi objavili detaljnu prognozu za naredne mesece!\nPriprema za gradnju u bloku 12\nBeobuild | pre 2 sati\nFoto: Shutterstock / RAS Srbija U Srbiji svaki šesti par ima problem sa začećem , zbog čega je Udruženje "Šansa za roditeljstvo" zajedno sa Ministarstvom zdravlja i Fondacijom "Nije svejedno", pokrenulo besplatan broj za vantelesnu oplodnju. Kako se navodi u saopštenju Udruženja, putem tog broja svi građani Srbije kojima su potrebni saveti, informacije\nGloria | pre 7 meseci\nMinistarstvo zdravlja i Fondacija ‘Nije svejedno’ kompanije Nectar danas su zvanično predstavili besplatan nacionalni broj za vantelesnu oplodnju . Besplatan nacionalni broj 0800 333 030 u okviru Centra za vantelesnu oplodnju aktivan je od danas . Putem ovog besplatnog nacionalnog broja svi građani Republike Srbije kojima su potrebni savet, informacije\nBesplatan nacionalni broj 0800 333 030 u okviru Centra za vantelesnu oplodnju aktivan je od danas, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja Srbije. Putem tog besplatnog nacionalnog broja svi građani Srbije kojima su potrebni savet, informacije o procesu vantelesne oplodnje u Srbiji i procedurama lečenja, neophodnim dokumentima moći će svakim radnim danom\nFoto: Shutterstock / RAS Srbija U Srbiji svaki šesti par ima problem sa začećem , zbog čega je Udruženje "Šansa za roditeljstvo" zajedno sa Ministarstvom zdravlja i Fondacijom "Nije svejedno", pokrenulo besplatan broj za vantelesnu oplodnju. Kako se navodi u saopštenju Udruženja, putem tog broja svi gradjani Srbije kojima su potrebni saveti, informacije\nSvaki šesti par u Srbiji ima ozbiljan problem! Evo šta možete da uradite!\nU Srbiji svaki šesti par ima problem sa začećem, zbog čega je Udruženje "Šansa za roditeljstvo" zajedno sa Ministarstvom zdravlja i Fondacijom "Nije svejedno", pokrenulo besplatan broj za vantelesnu oplodnju. Raskid, prevara, par, svađa, loš seks, razvod, Foto: Shutterstock, ilustracija Kako se navodi u saopštenju Udruženja, putem tog broja svi građani\nBEOGRAD - Besplatan nacionalni broj 0800 333 030 u okviru Centra za vantelesnu oplodnju aktivan je od danas, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja Srbije. Putem tog besplatnog nacionalnog broja svi građani Srbije kojima su potrebni savet, informacije o procesu vantelesne oplodnje u Srbiji i procedurama lečenja, neophodnim dokumentima moći će svakim\nBEOGRAD: U Srbiji svaki šesti par ima problem sa začećem, zbog čega je Udruženje "Šansa za roditeljstvo" zajedno sa Ministarstvom zdravlja i Fondacijom "Nije svejedno", pokrenulo besplatan broj za vantelesnu oplodnju. Foto: Youtube Printscreen Kako se navodi u saopštenju Udruženja, putem tog broja svi građani Srbije kojima su potrebni saveti, informacije\nMinistarstvo zdravlja i Fondacija „Nije svejedno“ kompanije Nectar danas su zvanično predstavili besplatan nacionalni broj za vantelesnu oplodnju. Besplatan nacionalni broj 0800 333 030 u okviru Centra za vantelesnu oplodnju aktivan je od danas. Putem ovog besplatnog nacionalnog broja svi građani Srbije kojima su potrebni savet, informacije o procesu\nEvropska nedelja (NE)plodnosti ove godine obeležava se od 4. do 11. novembra, a nevladine organizacije pokušavaju da informišu javnost o ovom pitanju i podstaknu na razmišljanje o svojoj plodnosti. 37545623 Srbija će se, i ove godine, pridružiti Evropi u obeležavanju Nedelje neplodnosti "Veliki broj ljudi kako u našoj zemlji, tako i u Evropi, nema\nSrbin info i Narodne patrole u Šidu: Emigranti sve preplavili, šokantna svedočenja