Kazneni poeni - Auto škola Princ\nKazneni poeni, jedna je od najvećih novina koje predviđa Zakon o bezbednosti saobraćaja, primenjuju se od 1.januara 2010. godine. Kazneni bodovi vode se u bazi podataka u mestu u kome je izdata vozačka dozvola, a maksimalan broj negativnih poena koje vozač može da sakupi je 18.\nVozaču koji sakupi 18 bodova sud će poništiti dozvolu.\nVozač koji ima probnu vozačku dozvolu, „gubi“ dozvolu već sa „sakupljenih“ 9 poena. Kazneni poeni koji su vozaču izrečeni za vreme posedovanja probne vozačke dozvole važe i nakon sticanja vozačke dozvole, do njihovog brisanja, u skladu sa odredbama ovog zakona.\nUvid u evidenciju kaznenih poena se može dobiti na pisani zahtev vozača, u roku od najviše sedam dana od podnošenja


Vučić: I SAD i Srbi treba da vide kako smo od velikih prijatelja postali neprijatelji - Sve o Srpskoj\nU PRANJANIMA OBELEŽENO 75 GODINA OD SPASAVANJA 500 SAVEZNIČKIH PILOTA\nAleksandar VUČIĆ: „Nije lako ni Srbima u RS, kada su u pitanju odnosi sa Amerikom u poslednjih 25 godina, ni Srbima Krajišnicima, ni Srbima sa KiM, niti u Srbiji. Moramo da se zapitamo zašto je to tako. Pogotovo posle veličanstvenog savezništva u Prvom i Drugom svetskom ratu“\nPredsjednik Srbije pozvao SAD da se zapitaju, makar da razgovaraju između sebe, jer su velika sila, da li su i one, zbog svojih globalnih sukoba sa nekim drugim velikim silama, žrtvovale jednog od najvećih i najlojalnijih saveznika i stale na stranu svih drugih na prostoru bivše Jugoslavije, iz ne baš jasnih razloga\nAmbasador SAD Kajl SKOT: Velika je greška smatrati da su 90-te alfa i omega odnosa Srbije i Sjedinjenih Država\nPREDSJEDNIK Srbije Aleksandar Vučić zapitao je Sjedinjene Američke Države zašto su žrtvovali najlojalnijeg saveznika kroz istoriju, Srbiju, a mi ćemo, kaže, morati da razmislimo kako smo, poslije veličanstvenog savezništva u Prvom i Drugom svjetskom ratu, uspjeli od Amerikanaca, velikih prijatelja, da napravimo neprijatelja.\nVučić je u Pranjanima, na obilježavanju 75. godišnjice operacije spasavanja 500 savezničkih pilota, najviše američkih, istakao da Srbija želi prijateljske odnose sa SAD, i da obe strane treba da razmotre greške koje su dovele do toga da smo od velikih prijatelja postali neprijatelji.\n„Na drugačiji način ću da postavim jednačinu, koju je postavio Skot u svom govoru da smo imali loše odnose za vreme Slobodana Miloševića. Nije lako ni Srbima u RS, kada su u pitanju odnosi sa Amerikom u poslednjih 25 godina, ni Srbima Krajišnicima, ni Srbima sa KiM, niti u Srbiji. Moramo da se zapitamo zašto je to tako. Zamislite posle ovakvog veličanstvenog savezništva u Prvom i Drugom svetskom ratu šta smo sve uradili i kako smo uspeli da uradimo da od Amerikanaca, velikih prijatelja, napravimo neprijatelja. Jesmo li pogrešili ili dozvolili sebi da uvek budemo bezgrešni”, zapitao je predsjednik Srbije.\nA SAD je pozvao da se zapitaju, makar da razgovaraju između sebe, jer su velika sila, „da li su i oni, zbog svojih globalnih sukoba sa nekim drugim velikim silama, žrtvovali jednog od najvećih i najlojalnijih saveznika i stali u stranu svih drugih na prostoru bivše Jugoslavije, iz ne baš jasnih razloga”.\n„Ja otvoreno govorim o našim i njihovim greškama. Tek kada javno budemo govorili o tome i sumiramo sve, moći ćemo da uspostavimo iskreno prijateljstvo”, uvjeren je Vučić.\nVučić je ukazao da ambasador SAD u Srbiji Kajl Skot za nepune dvije nedjelje napušta Srbiju, I da mu je zahvalan na onome što je činio na popravljanju odnosa dvije zemlje, što je bio otvoren za razgovore, koji nisu, nerjetko, bili laki, jer im se nisu uvijek interesi poklapali, prije svega oko Kosova i Metohije.\nNe prihvatamo revizionizam istorije\nSrbi su pružili ogromnu pomoć savezničkim pilotima u operaciji „Halijard”, podizali ustanke tokom Drugog svjetskog rata, a Srbija platila cijenu u borbi protiv fašizma, i zato nikada nećemo prihvatiti revizionizam istorije, ni promjenu prošlosti u kojem bi napaćeni srpski narod bio proglašavan za agresora na ovim prostorima, poručio je danas predsjednik Aleksandar Vučić.\nVučić je u obraćanju na obilježavanju 75. godišnjice operacije „Halijard” istakao da je prije 75 godina, bilo zabranjeno učiti o toj akciji, kao što je, kaže, bilo zabranjeno graditi autoputeve kroz centralnu i zapadnu Srbiju, što danas više nije slučaj.\nNismo, kaže, mogli da učimo i to da su američke trupe koje su išle u žestoki napad na njemačke snage u Rumuniji, gdje su bile najveće rafinerije, odakle su snabdjevane njemačke trupe i na Istočnom i na Centralnoevropskom frontu, žestokom silom i ogromnim vazduhoplovnim snagama išle da sruše nacističke snage.\n– Nemci su se strahovito snažno borili i naneli gubitke saveznicima, pa su mnogi od njih morali da iskaču iz aviona, oštećenim avionima sletali ovde na Galovića polje. Mnogima je Srbija bila spas, narod u Pranjanima i ovog kraja bio je ne samo spas za njih i njihove porodice, već i za jednu važnu operaciju 1944. godine”, rekao je Vučić.\nOn je istakao da je ponosan na činjenicu da su Srbi od početka sukoba sa nacističkom armadom bili antifašistički orijentisani, ne kroz filozofske rasprave, već kroz žestok otpor partizanskih jedinica, ali i primere, poput operacije „Halijard”, kada se vojska u otadžbini 1944. žestoko suprotstavila fašističkom neprijatelju i pomogla savezničkim borcima.\n– Srbi su, podvukao je, podizali partizanske ustanke u Hrvatskoj, BiH i Srbiji i to je dokaz koliku je Srbija platila cenu u borbi protiv fašizma. Samo četiri naroda su u Drugom svetskom ratu, proporcionalno broju stanovnika, platila cenu veću od Srba, naglasio je predsjednik.\n„Zato nikada nećemo prihvatiti revizionizam istorije, nikada nećemo dozvoliti promenu prošlosti u kojem bi tako teško stradalni i napaćeni srpski narod bio proglašavan za fašističke sluge i za nekoga ko je bio agresor na ovim prostorima”, poručio je Vučić.\nSa ponosom ćemo da nosimo srpsko ime, dodao je. Srpski narod je možda i drugi po broju civila, koji su stradali, proporcionalno broju stanovnika, a stradali su jer su bili Srbi, naglasio je Vučić.\nPredsjednik Srbije je izrazio zahvalnost američkim prijateljima što su čuvali od zaborava „Halijard”, operaciju koja treba da bude zapamćena kao mjesto herojstva i važnosti u prijateljstvu srpskog i američkog naroda, prenosi Tanjug.\nVelika je greška smatrati da su 90-te alfa i omega odnosa Srbije i Sjedinjenih Država, ocijenio je ambasador SAD u Srbiji Kajl Skot.\n„I današnje obilježavanje 75. godišnjice od najveće operacije spasavanja savezničkih pilota tokom Drugog svjetskog rata, u Pranjanima, važan je znak da američko i srpsko savezništvo traju mnogo više godina, nego problemi i nerazumijevanje”, rekao je Skot u intervjuu za frankfurtske „Vesti”.\nUpitan čija greška je što su se ta istorijska fakta do sada zanemarivala, kazao je da su obje strane krive za to, ali da je ponosan što smo ipak u prilici da radimo na tome da se sjećamo i tog događaja, ali i drugih činjenica koje nas povezuju i u Drugom svjetskom ratu, ali i kada smo bili saveznici u Prvom svjetskom ratu, baš kao i tokom perioda komunizma kada Amerika nije zaboravila narod sa ovih prostora i takođe ga je pomagala.\n„Sve su to koraci u našoj istoriji i pravi primeri za sve one koji smatraju da su 1999. zapravo alfa i omega naših odnosa. To je velika greška”, rekao je američki diplomata.\n„Prisetimo se samo neprijateljstva Nemačke i Francuske, pa su ove zemlje veoma brzo ušle zajedno u Evropsku zajednicu. Sličan primer možemo da izvučemo i iz odnosa SAD i Japana, ali i mnogih drugih zemalja u svetu. To treba da shvate i narodi sa Balkana i da više ne gledaju u prošlost, već isključivo u budućnost“, rekao je on, prenosi Tanjug.\nTagoviAleksandar Vučić Kajl Skot SAD Srbi Srbija


Suša diktira cijene žitarica - i dalje rastu? - Poljoprivredne vijesti | Agroklub.ba\nCijene pšenice na evropskom i međunarodnom tržištu ostaju u nestabilnoj dinamici. Pored suše na njih djeluju posljedice sukoba na Crnom moru, usporena sjetva kukuruza, potražnja na kineskom tržištu\nZbog nepovoljnih vremenskih prilika cijene pšenice su ponovo porasle. Tome je doprinijela suša u Francuskoj, Njemačkoj, SAD-u i Indiji, navodi Agrarheute\nNa srednjem zapadu SAD i južnim regionima koji su važni za uzgoj te žitarice dugo vremena vlada suša, a padavine su bile manjeg intenziteta od očekivanog. Ni vremenske prognoze nisu obećavajuće. Sjetva kukuruza ondje se odvija usporeno.\nCijene pšenice na evropskom i međunarodnom tržištu ostaju u nestabilnoj dinamici. Pored suše na njih djeluju posljedice sukoba na Crnom moru, usporena sjetva kukuruza, potražnja na kineskom tržištu.\nKrajem prošle sedmice one su se za majski ugovor na fjučers tržištu u Parizu popele na 406,50 eura, a novi rod se prodavao za 397,50 eura. U njemačkoj izvoznoj luci Hamburg vrijednost krušne pšenice bila je 406 era po toni poslije pada tokom sedmice.\nIzostanak padavina i nedostatak vlage u zemlji nepovratno će djelovati na smanjenje uroda u ove dvije zemlje koje su najveći proizvođači žitarica u Evropskoj uniji.\nJean-Charles Deswarte, agronom Instituta za uzgoj Arvalis, rekao je da je u Francuskoj od 1. januara do početka maja bilo 30 posto manje padavina od prosjeka posljednjih 20 godina. Pored nedostatka vlage za sljedećih deset dana najavljeno je povećanje temperature. FranceAgriMer je već snizio ocjenu zaliha pšenice posebno za regije na sjeveru zemlje.\nDugoročna prognoza: Evropu čeka natprosječno toplo, vruće ljeto\nPrognoza Evropske komisije za žetvu te žitarice je na nivou prošle godine od oko 130 miliona tona, ali se očekuje i pad zaliha na 12,6 miliona tona, posebno zbog izvoza od 40 miliona tona.\nU Evropi se bilježi pad potražnje za kukuruzom (Foto: Depositphoto/stevanovicigor)\nVremenske prilike u SAD su diktirale tempo sjetve kukuruza, a prema podacima od 1. maja završena je na samo 14 posto površina. U istom periodu prošle godine bilo je posijano 42 posto površina. Ovo kašnjenje bi moglo prolongirati sjetvu soje.\nUkrajina organizuje izvoz preko željeznice i rumunske luke Konstance. Sklopljeni su sporazumi s Bugarskom, Poljskom i baltičkim državama o izvozu preko ovih zemalja.\nU Evropi se bilježi pad potražnje za kukuruzom, prvenstveno zbog ptičjeg gripa, ali i zbog okretanja jeftinijem koji stiže iz Kanade i zemalja Južne Amerike. Njegove cijene na fjučers tržištu u Parizu za majski ugovor su porasle na 361,50 eura, a novi rod se prodavao za 344,50 eura.\nNevrijeme na Sokocu nanijelo veliku štetu na usjevima i voćnjacima... Foto: Opština Sokolac


Stižemo li Evropu po ceni kvadrata stambenog prostora?\n02. Nov 2021 1327\nČesto čujemo kako je Beograd u vrhu najskupljih gradova po ceni kvadratnog metra za stambeni prostor i kako našem glavnom gradu i pored konstantne izgradnje novih stambenih jedinica nedostaje novogradnje kako bi cene stanova pale. Stručnjaci iz oblasti građevine, prometa nepokretnosti kao i procenitelji daju svoja predviđanja o tome kako će budućnost stambenog prostora u Beogradu i Srbiji izgledati i koliko dugo još možemo da očekujemo porast cena i potražnje.\nU isčekivanju izveštaja za 2021. godinu u ovom tekstu vam donosimo deo informacija objavljen u godišnjem izveštaju Deloitte o stambenom prostoru za izabrane zemlje u 2020. godini. Srbija se takođe nalazi u njemu. U izveštaju su analizirane: Austrija (AT), Belgija (BE), Bosna i Hercegovina (BA), Bugarska (BG), Hrvatska (HR), Češka (CZ), Danska (DK), Francuska (FR), Nemačka (DE), Mađarska (HU), Irska (IE), Izrael (IL), Italija (IT), Latvija (LV), Holandija (NL), Norveška (NO), Poljska (PL), Portugal (PT), Rumunia (RO), Srbija (RS), Slovačka (SK), Španija (ES) i Ujedinjeno Kraljevstvo (UK).\nIzveštaj je radio internacionalni tim profesionalaca u izgradnji, posredovanju u prometu nepokretnosti i procenama i sadrži podatke sakupljene u Deloitte kancelarijama u obuhvaćenim zemljama.\nTržište stambenog prostora tokom pandemije\nNekoliko sektora privrede koji su najteže pogođeni pandemijom su turizam i ugostiteljstvo zbog različitih mera koje su vlade zemalja donosile kao meru za borbu protiv pandemije. Oporavak ovih grana u mnogome zavisi od stepena vakcinacije i spremnosti stanovništva da se vrati na “staru normalu”. Primećuje se takođe i veliki pritisak na modernizaciju mnogih evropskih ekonomija sa ciljem dugoročne održivosti čineći ih digitalizovanijim i zelenijim što neizbežno menja i mnoge aspekte stambenog prostora u budućnosti. Što se tiče tržišta stambenih nekretnina zabeleženo je nekoliko pojava koje su se mogle primetiti širom evropskih zemalja.\nNa samom početku pandemije tokom marta i aprila 2020. godine svi radnici koji su mogli da rade od kuće počeli su rad od kuće. Ovo je rezultiralo oganičenom potrošnjom za određene vrste dobara i usluga i prema procenama doprinelo uštedi od čak 20% više prihoda nego tokom običnih meseci.\nTakođe kao još jedan vidljiv uticaj odnosio se i na pripremu novih projekata za izgradnju i razvoj. Kako su mnoge države i i opštinske vlasti bile zatvorene potpuno ili radile sa smanjenim kapacitetom samo je ograničeni broj projekata prošao neophodne procese odobrenja. Ono što ohrabruje je sa se prema informacijama iz 2021. ova sutuacija poboljšala.\nSa stanovišta cena, pored opšte neizvesnosti u većini slučajeva stambena tržišta su doživela blagi porast. Mnoge zemlje izveštavaju o većoj potražnji za novim stanovima ubrzo nakon završetka najstrožih karantina. Ovaj trend se nastavlja i u ovoj godini kao i dalji porast cena.\nJoš jedan faktor koji doprinosi stabilnom rastu cena stanova je hipotekarno tržište. Tokom 2020. godine kamatne stope su smanjene i očekivanje je da će one ostati iste i tokom 2021. godine što dodatno podstiče potencijalne kupce da iskoriste priliku i investiraju u stambeno tržište ili reše svoj stambeni problem. Što se tržišta iznajmljivanja stanova tiče mnoge evropske metropole doživele su veliki rast ponude stanova koji su do tada iznajmljivani za kraće boravke, za dugoročna iznajmljivanja. Drugim rečima restrikcija u kretanjima i putovanjima doprinela je tome da stanovi koji su najviše namenjeni turistima preplave tržište dugoročnog izdavanja. Očekivanja u 2021. godini su porast cena iznajmljivanja.\nJedan od specifičnih pogleda na razvoj stambenog tržišta ostaje fokusiran na priuštivost sopstvenog stambenog prostora. Oko 64% zemalja očekuje u godinama post pandemije pogoršanje u ovom pogledu.\nBroj pokrenutih projekata\nNajveći broj stanova u novogradnji na 1.000 stanovnika u 2020. godini zabeležen je u Austriji (10,9 stanova na 1.000 stanovnika). Slede Rumunija i Poljska sa 7,5 i 5,9 iniciranih stanova na 1.000 stanovnika. Najmanji intenzitet novogradnje u pogledu započetih stanova zabeležen je u Latviji sa 1,2 pokrenuta stana na 1.000 stanovnika u 2020. godini. Slično, Bosna i Hercegovina i Ujedinjeno Kraljevstvo su imale manje od 2 pokrenuta stana na 1.000 stanovnika. Broj započetih stanova u Ujedinjenom Kraljevstvu može izgledati veoma visok u poređenju sa drugim zemljama, ali preračunavanje na 1.000 stanovnika iskrivljuje ovu meru zbog velike populacije. Bosna i Hercegovina, Letonija i Slovenija su najmanje zemlje koje učestvuju u publikaciji sa manje od 10.000 pokrenutih stanova tokom 2020.\nSlično kao i u pogledu završenih stanova, najveći apsolutni broj započetih stanova je u Francuskoj (376.700), Nemačkoj (232.100) i Poljskoj (223.800). Istovremeno, ove tri su bile jedine zemlje sa preko 200.000 iniciranih stanova. Slično kao i u pogledu završenih stanova, najveći apsolutni broj započetih stanova je u Francuskoj (376.700), Nemačkoj (232.100) i Poljskoj (223.800). Istovremeno, ove tri su bile jedine zemlje sa preko 200.000 iniciranih stanova. Dvocifren pad intenziteta novog razvoja zabeležen je u Mađarskoj (-36%), Irskoj (-17%), Španiji (-17%) i Ujedinjenom Kraljevstvu (-16%). Broj novih projekata je takođe smanjen u Austriji, Belgiji, Bugarskoj, Hrvatskoj, Češkoj, Francuskoj, Letoniji, Norveškoj, Poljskoj, Rumuniji, Slovačkoj i Sloveniji. S druge strane, samo sedam zemalja je prijavilo porast aktivnosti stambene izgradnje. Novozapočeti stanovi porasli su za 23% u Danska sa 17.000 na 21.000. Intenzivno ubrzanje se može videti i u Holandiji (+16%).\nProsečna cena transakcije novog stana u odabranim zemljama (EUR/m2), 2020.\nPristupačnost posedovanja sopstvenog stana prema prosečnim platama\nZa procenu dostupnost sopstvenog stanovanja uzet je broj prosečnih bruto godišnjih plata potrebnih za kupovinu novog stana u svakoj zemlji površine 70 m2. Najviše prosečnih bruto plata na godišnjem nivou bilo je potrebno za kupovinu stana u Srbiji, 15.2 godine je potrebno da stanovnik Srbije radi za novi stan. Građani Izraela, Letonije, Slovenije, Mađarske i Hrvatske morali su da uštede između 8-10 prosečnih godišnjih plata da bi sebi priuštili novu nekretninu. Za novi stan u Poljskoj, Rumuniji, Bosni i Hercegovini, Ujedinjenom Kraljevstvu, Holandiji, Italiji i Nemačkoj, trebalo bi da se uštedi novac oko 6–8 godina. Veoma dobra pristupačnost sopstvenog stanovanja može se naći u Norveškoj, Bugarskoj, Portugalu i Belgiji. U ovim zemljama, standardizovani stan se može kupiti za oko 4-5 puta prosečnih godišnjih plata. Za poređenje, Irska se čini relativno pristupačnom sa 3,1 prosečne godišnje plate za kupovinu standardizovanog stana. Priuštivost, međutim, ostaje značajno pitanje u ovoj zemlji, jer pravila o hipotekarnim kreditima i neravnoteža između ponude i potražnje drže stambeno tržište napetim.


Domaći sir ide na kinesku trpezu | BN\nDomaći sir ide na kinesku trpezu\nBosna i Hercegovina 16.04.2019 | 08:08\n"Prije svega, riječ je o količinama koje možemo izvesti, a one, bilo da je riječ o vinu, medu ili eteričnom ulju na primjer od smilja, mogu u najboljem slučaju zadovoljiti potrebe jednog prosječnog kineskog višemilionskog grada.\nDrugi problem je nepoznavanje proizvoda iz BiH na kineskom tržištu i tu bi trebalo koristiti postojeće mehanizme za plasman i prezentaciju proizvoda, kao što je 16+1, koji NR Kina favorizira.\nTreći problem je razjedinjenost privrednih subjekata u datim sektorima. Držim da bi se formiranjem klastera ili zajedničkim nastupom, pa čak i regionalnim uvezivanjem, postigli mnogo bolji rezultati", ocjenjuje Borić.\nA ko je izvoznik.Koliko je dozvola.Kome da se gurne.\nNema sira ni za domace trziste, sve se uvozi..... cuj da izvoze za Kinu.... smjesno\nNaravno kad je onaj od 3 KM za kilogram. I on je tvrd kod nekih proizvodjaca.


Čelnici Islamske zajednice Španije optuženi za finansiranje terorizma\nNakon dugogodišnje istrage\nDugo je trajala istraga španskog tužilaštva i policije o ilegalnim aktivnostima čelnika Islamske zajednice u toj zemlji. U martu ove godine neki od njih su uhapšeni pod sumnjom da su finansirali terorističke organizacije u Siriji, a sada su objavljeni i detalji optužnice.\nU martu ove godine španska je policija uhapsila čelnika muslimanske zajednice u toj zemlji, predsjednika Islamske komisije u Španiji (CIE) Aymana Adlibija u okviru antiterorističke akcije, u kojoj je još nekoliko uhapšenih osoba. Adlibi je pušten nekoliko sati nakon hapšenja. Hapšenje je bilo dio policijske operacije nazvane “Wamor”, kojom je u julu 2019. demontirana mreža organizirana za slanje sredstava u Siriju i druge ratne zone, sredstava kojima su finansirane oružane akcije radikalnih grupa. Ispostavit će se brzo da je hapšen kako bi policija saznala sve što zna o poslovima svog prethodnika, čelnika Islamske zajednice Španije.\nU trenutku hapšenja Adlibi je bio na čelu CIE, tijela kojim muslimanska zajednica komunicira sa španskim vlastima. UCIDE je federacija islamskih zajednica u Španiji koja djeluje u okviru CIE-a, a kojom godinama predsjedava Ayman Adlibi. Istragom su potvrđene sumnje da je praksa i slanje iznosa neimenovanoj nevladinoj organizaciji obavljana prije imenovanja Adlibija na mjesto predsjednika, odnosno, novac je išao ka Siriji i u vrijeme dok je organizacijom predsjedavao rahmetli Riay Tatary.\nIstragom je utvrđeno da je lažna nevladina organizacija, pod izgovorom da skuplja sredstva za pomoć djeci bez roditelja, navodno proslijedila “hiljade eura” pripadnicima raznih milicija Al-Kaide u Siriji. Isto tako, novac je bio namijenjen za obuku novih pripadnika te terorističke organizacije.\nPolicijska istraga nastavila se na onu iz 2019. godine, također o finansiranju terorizma, kada su istraživane porodice sirijskih državljana koji žive u Madridu, a koje su, navodno, stalno slale novčane iznose milicijama Al-Kaide. Tokom dvogodišnje istrage španskih i međunarodnih organizacija poput Europola, agenti su otkrili da je dio novca nekih islamskih udruženja, koja djeluju pod pokroviteljstvom CIE, poslan navodnoj nevladinoj organizaciji osnovanoj u Siriji.\nAdlibijev prethodnik, također sirijski liječnik, umro je u maju 2020. od korone. Smrt Tatarija, harizmatične ličnosti s velikim društvenim i političkim statusom u Španiji, ubrzala je dolazak Adlibija na mjesto predsjednika CIE prošlog jula.\nNakon martovskog hapšenja, nisu objavljivanje nikakve informacije o ovom slučaju. Sve do prošle sedmice. Kada su španski mediji objavili detaljnu priču. List El Confidencial čak u tri nastavka donosi detalje o razlozima hapšenja čelnika muslimanske zajednice u toj zemlji.\nSve je počelo na madridskom aerodromu Barajas, kada je grupa od 14 ljudi s nestrpljenjem čekala dolazak leta “Turkish Airlinesa” iz Istanbula. U avionu je bio mladić koji je deset godina bio zatočen u sirijskim zatvorima zbog terorizma. Kad je izašao iz aviona, Humman je konačno uspio zagrliti svoju braću, oca Faresa i amidžu Riaya Tataryja, čelnika državne muslimanske zajednice u Španiji. Bilo je to sedmog februara 2018, a pripadnici klana Kutayni slavili su ponovno ujedinjenje. To je klan koji čini nekoliko generacija pripadnika rođenih što u Španiji, što u Siriji, obrazovanih na dobrim fakultetima, dobrostojećih članova s razgranatim poslovima i konglomeratima kompanija. Iza je bilo skriveno lice koje je 20 godina stvaralo organiziranu, čvrstu i moćnu strukturu koja se stalno širila i planirala saradnju i s Al-Kaidom.\nSirijske tajne službe obavijestile su Španiju da je Manaf Mohamed Tajuddin Kutayni “vođa džihadističke frakcije povezane s Al-Kaidom”. U to vjeruju snage i tijela državne sigurnosti koje godinama prate članove klana. Sati i sati prisluškivanih razgovora, nadzora i izvještaji pokazuju njihove veze s terorizmom, posebno finansiranje grupa povezanih s mrežom koju je osnovao Bin Laden.\nHumman Kutayni uhapšen je zbog napada u Damasku 27. septembra 2008. U 8:45 ujutro u četvrti Sidi Qada, u blizini šiitske džamije, eksplodirao je automobil napunjen s 200 kilograma eksploziva. Rezultat najgoreg napada u glavnom gradu Sirije u tri desetljeća bilo je 17 mrtvih, svi civili, i još 14 ranjenih. U istrazi je policija Bashara al-Assada, ispitujući jednog od osumnjičenih, došla do imena Manafa Kutaynija.\nKako su sirijske tajne službe obavijestile španske istražitelje, Manaf Mohamed Tajuddin Kutayni vođa je frakcije povezane s Al-Kaidom osnovane u Maaratu An-Numanu, u pokrajini Idlib. Mjesto između Damaska i Halepa učinilo je grad strateški važnom tačkom u sirijskom građanskom ratu i postalo je mjesto krvavih sukoba između Assadovih jedinica i pobunjenika sastavljenih od brojnih manjih grupa.\nPrema tim izvještajima, Manaf je bio komandant “Jabhata Fateha al-Shama”. Ova se skupina smatrala najnasilnijom u pobunjeničkom taboru i stekla je međunarodnu slavu pod imenom “Al Nusra Front”. Odbijanje drugog radikalnog vođe, poznatijeg po imenu Abu Bakr Al Baghdadi, da se povinuje Al Nusrinoj disciplini navelo ga je da raskine s Al-Kaidom i sam povede novu grupu pod nazivom “Islamska država”. S godinama su se taj pokret i samoproglašenje halifata pokazali ključnim za oslobođenje Hummana Kutaynija.\nFront Al Nusra preimenovan je u Hayat Tharir Al Sham kao rezultat ujedinjenja nekoliko frakcija, a istragom je pokazano da je Manaf Kutayni bio u Idlibu. Njegova rodbina u Španiji slala je novac tamo. Taj navodno terorista ima nekoliko djece koja su poginula u borbi, Taj i Safi poginuli su 2012, odnosno 2017. godine. Kad su Assadove trupe ubile Taja, njegovi rođaci u Španiji objavili su poruke sućuti na društvenim mrežama. Vjeruje se da je drugi poginuo u samoubilačkom bombaškom napadu u Homsu.\nManaf je brat Faresa, ponosnog oca koji je zagrlio sina na aerodromu Barajas nakon desetljeća, koliko se nisu vidjeli. On je patrijarh klana i jedna od najvažnijih osoba španske Islamske zajednice. Njegova sfera utjecaja jedno je od najvažnijih vjerskih središta u zemlji, Centralna džamija u Madridu, gdje je imenovan blagajnikom. Oko te džamije Kutayni su osnovali nevladinu organizaciju pod izgovorom da pomažu sirijskom narodu i šalju mu humanitarnu pomoć.\nNevladina organizacija stvorena je 14. maja 2011, dva mjeseca nakon izbijanja rata, a Fares je dao zaduženja dvojici njegovih sinova, Ammaru i Bilalu. Prvi je u februaru 2018. sa sestrom Rim i majkom Sabah otputovao u Istanbul po brata koji je upravo izašao iz zatvora. Telefonski broj Ammara Kutaynija pojavio se u telefonskom imeniku Deniza Ibrayama Redzheba, kojeg je Vrhovni sud Španije osudio zbog njegove umiješanosti u mrežu takozvane brigade “Al Andalus”. Međutim, prema istrazi, brat koji je najviše bio umiješan u oslobađanje Hummana bio je Hummar, rođen u Madridu 1982. godine. Utvrđeno je da je Hummar otputovao u Tursku kako bi najmanje jednom platio osobi identificiranoj kao Mohamed Bachir, također povezanoj s klanom.\nPolicijska istraga je također rezultirala saznanjima o zabavi na kojoj se okupilo na desetine gostiju, a koja je organizirana u čast povratka, nakon deset godina zatočenog u sirijskim zatvorima zbog terorizma. Na zabavi se pojavio i bivši vođa Al-Kaide u Španiji Imad Eddin Barakat Yarkas, alias Abu Dahdah. Prisustvovao je kao počasni gost patrijarha klana Faresa Kutaynija, šure Riaya Tataryja.\nSnage sigurnosti pratile su porodicu godinama, lozu koja već generacijama živi u Španiji. Oni su desetljećima imali snažan i presudan utjecaj na špansku islamsku zajednicu iz Centralne džamije u Madridu, jedne od najvažnijih u zemlji. Policija je prisluškivala članove porodice koji su organizirali zabavu, a alarm se upalio kada su detektirali poziv na telefon Faresa Kutaynija s broja 631349XXX: vlasnik tog broja bio je Abu Dahdah.\nZabava je održana 4. marta 2018, a policija je postavila uređaje za nadziranje. Farma je bila idealno mjesto za skrivanje. Kutaynijevi su poduzeli mjere opreza. Istražitelji su shvatili da njih nadziru tokom cijele zabave. Na proslavi se okupilo nešto poput “aristokratije džihadizma” u Španiji.\nPokraj kuće otkrili su vozilo SAAB 95, automobil Abu Dahdaha, koji je bio skriven poput duha otkad je pušten iz zatvora 2013. godine, nakon što je odslužio 12 godina zatvora, kaznu koju mu je Vrhovni sud izrekao zbog vođenja Al-Kaide u Španiji. Imad Eddin Barakat Yarkas je sirijsko-španskog porijekla. Njegov telefonski broj pojavio se u telefonskom imeniku jednog od članova ćelije u Hamburgu koju je vodio Egipćanin Mohammed Atta, a koja je počinila teroristički napad 11. septembra 2001.\nBarakat Yarkas uhapšen je u Španiji nekoliko sedmica nakon napada koji je promijenio svijet. Kao vođa španske ćelije Al-Kaide, Abu Dahdah je regrutirao “mudžahedine” na putovanjima u Englesku, Tursku, Indoneziju, Jordan, Belgiju i Njemačku, gdje je boravio u kućama ljudi povezanih s terorističkim grupama.\nSnage sigurnosti znale su da je nastavio živjeti u Španiji, tačnije u Madridu. Vjerovatno ga niko ne bi prepoznao kao Bin Ladenovog sljedbenika da su ga sreli na ulici. Sada se zna da je porodica Kutayni provela 20 godina posvećena konsolidaciji organizirane, čvrste i moćne strukture neophodne za saradnju s Al-Kaidom. To je bila njihova skrivena strana, ona druga vidljiva bila je ona na kojoj je bio Riay Tatary.\nTataryjevi su kontakti bili neograničeni, njega su Sirijci kao i njegova rodbina zvali Abu Islam. Sva su ta saznanja u okviru istraga u julu 2019. dovele do operacije “Warmor”, kada je uhapšeno deset osoba i istraženo 14 osoba, uključujući nekoliko članova klana Kutayni. Nacionalni sud donio je odluku o pritvoru sedam uhapšenih. Optuženi su za pripadnost kriminalnoj organizaciji, saradnju i finansiranje terorizma, pranje novca, poreznu prevaru, krivotvorenje dokumenata i pogodovanje ilegalnom useljavanju.\nTadašnji predsjednik Islamske zajednice Španije, rahmetli Riay Tatary, koji je bio na aerodromu Barajas, izdao je saopćenje nakon hapšenja. Tvrdio je da su mu nanijeli duboku bol jer su neki od uključenih bili blisko povezani s njim. Također je tražio pravo na pretpostavku nevinosti. Nije precizirao kakve su to veze koje su ga ujedinile s klanom, ali zna se da je njegova žena bila sestra Sabah Asse, supruge Faresa Kutaynija. Bili su šurjaci.\nTatari je oduvijek bio vidljivo lice i sagovornik političarima, gradonačelnicima, predsjednicima vlade u ime muslimanske zajednice u Španiji koja je oformljena prije 40 godina. Abu Islam je kao predsjednik Islamske zajednice Španije imao otvorena vrata u svim institucijama te zemlje. Ova institucija itekako ima težinu jer upravlja džamijama u zemlji s dva miliona muslimana.\nKada je preselio, poruke sućuti poslali su iz Vlade, ali i sa španskog dvora. Bio je slavna osoba u vjerskoj zajednici od 1980-ih, kada je na osnovu Zakona o vjerskim slobodama osnovan Savez islamskih zajednica Španije (UCIDE) i Španska federacija islamskih vjerskih subjekata (FEERI). Te su dvije organizacije formirale CIE, nešto poput islamskog ekvivalenta Katoličkoj biskupskoj konferenciji. Od tada su se često UCIDE i FEERI suprotstavljali jedna drugoj, ali uvijek je prevladavala većina na čijoj je strani bio Tatary.\nIako je u javnosti uvijek snažno odbacivao terorizam i gajio dobre odnose s jevrejskim i kršćanskim vođama, Tataryjev je lik uvijek bio obavijen velom tajne. To priznaju policijski izvori koji tvrde da, nakon toliko godina koliko je proveo na čelu zajednice, teško da ne bi znao za aktivnosti svoje porodice. Tatary je umro od korone u bolnici La Paz u Madridu u 72. godini.\nU julu 2020. Ayman Adlibi izabran je za njegovog nasljednika s 84 posto glasova na skupštini održanoj u džamiji Tetouan. Samo nekoliko dana ranije, također je jednoglasno imenovan za Tataryjevog nasljednika na čelu većinskog UCIDE-a, čije se sjedište nalazi u madridskoj džamiji. Ayman Adlibi također je dao izjavu nakon hapšenja. Pojasnio je da ga je policija zadržala u pritvoru jedva nekoliko sati i pokazala s koliko nelagode to čine. To se pitanje, rekao je, “moglo riješiti razgovorom” u džamiji ili u policijskoj stanici.


Ko se seća Miroslava Filipovića - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Ko se seća Miroslava Filipovića\nKo se seća Miroslava Filipovića\nKo se danas seća novinara Miroslava Filipovića? Bio je dopisnik britanskih medija i 2000. godine je pisao o hladnjačama kojima su leševi prevoženi sa Kosova da bi bili tajno sahranjeni u masovnim grobnicama u okolini Beograda.\n4Piše: Nenad Ž. Petrović 10. juna 2019. 15.30 Izmenjeno: 15.31\nPisao je i o poduhvatu kojom je bilo planirano da se tokom NATO agresije 1999. godine deportuju Albanci sa Kosova u Albaniju i Makedoniju, što se i dešavalo. Zbog takvih članaka u inostranim medijima vojni sud SRJ ga je osudio na sedam godina zatvora zbog „odavanje tajne“ i „špijunaže“. Osudio ga je vojni sud iako je on bio civilno lice i nije bio na službi u vojsci. Eventualno je za takvu optužbu mogao da mu sudi redovni sud. Suđenje je bilo po prekom postupku i trajalo je pola sata. Filipović je dobitnik nagrade za novinarsku hrabrost lista Danas i drugih nagrada. Danas, niko ne zna za ovog hrabrog i časnog čoveka koji je oslobođen oktobra 2000. godine aktom tadašnjeg predsednika SRJ Vojislava Koštunice, koji je doduše to učinio nevoljno i sa javno iskazanom rezervom da se ne slaže sa pisanjem Filipovića.\nEmil Zola je osim svojih romana svetski poznat po javnom obraćanju francuskom predsedniku („Jžaccuse“) povodom pokušaja grupe generala da napakuju krivicu kapetanu Drajfusu zbog navodnog delikta špijunaže u korist Nemačke. Ovde se radilo o tome da je neko iz francuskog generalštaba davao vojna dokumenata nemačkom vojnom atašeu u Parizu. Kasnije, Drajfus je na obnovljenom procesu oslobođen. Ovaj slučaj ni do danas nije sasvim razjašnjen jer se ključni svedok pakovanja krivice vojni istražni sudija obesio u zatvoru noć uoči svog pojavljivanja pred sudom gde je trebalo da potvrdi ono što je priznao u istrazi. Ali je Zola u svakom slučaju imao čiste i časne namere. Da bi i on koju godinu kasnije umro usled trovanja dimom iz začepljenog odžaka svoje kuće.\nŠta je sve to – sudbina jednog kapetana – u odnosu na ono što je učinio Filipović? To što je uradio ovaj naš novinar nemerljivo je značajnije i hrabrije pa danas niko ne zna i možda neće da zna za njega. Ne znamo ni gde je sada niti šta radi?\nŠta je to u odnosu na Asanža? Ili na Snoudena? Oko kojih se uzburkao čitav svet. Gde su tada kada je osuđen Filipović bili naši novinari? Gde su bila novinarska udruženja? Da li ga je iko javno smeo braniti? Ko je tada priređivao demonstracije za njegovo oslobađanje?\n10. juna 2019. u 16.31\nSrbija zivi zbog ljudi kao sto je Miroslav Filjipovic i slicni njemu,a ne zbog Vucice,Vuline i njihove bulmente.\nZa koga je doticni novinar stvarno radio,za novine ili za neku od agencija?Znam da mi necete objaviti komentar jer radite(kao doticni novinar)za istog(iste)poslodavce(koje?).Ako ste (stvarno)nezavisni objavite komentare onih koji drugacije misle od vas.\n13. juna 2019. u 17.49\nMnogo je bezbednije braniti Asanza nego Filipovica???\nI ja sam se pre nekog vremena pitao sta je sa njim ali nikakvu informaciju nisam mogao da pronadjem,\nJedno vrema sam citao njegove clanke u glasilu HOLJPS-a ili Republici i sve u svemu, los novinar koji je bio poprilicno mastovit.\nMislim, nije ono za zatvor ali jeste za neku instituciju.


Posećivanje Webstranice ne obavezuje Korisnika da preda bilo kakvu informaciju lične prirode. Međutim, Korisnik je svestan i prihvata da, da bi primio ili pristupio određenim uslugama ili proizvodima, pretplata na Webstranicu je neophodna. Ova procedura podrazumeva obznanu određenih ličnih podataka, i u navedenom slučaju Korisnik prihvata da potčinjenje bilo koje informacije lične prirodne ostaje podlozno:\nU skladu sa Direktivom 95/46/CE, Evropskog Parlamenta i Saveta, datiranom od 24. Oktobra 1995, bilo kakvi dati lični podatci će biti uskladišteni u dokumentu za lične podatke koji se tiče STREAMAMG-a. Korisnik izričito daje svoju saglasnost za inkorporaciju navedenih podataka u naveden dokument i njihovu upotrebu za ciljeve nadalje navedene.\nKorisnik prihvata da STREAMAMG registruje dokument sa podatcima da bi mogao de bude korišćen na način naveden ovde. Ova dozvola može biti povučena samo ako je podvrgnuta zahtevu Korisnika. Pored navedenog, STREAMAMG može da zadrži dokumente sa podatcima dok je bilo kakva akcija koja može da iznikne iz odnosa između stranaka propisana. Zahtevani podatci su prikladni, bitni i nisu preterani u odnosu na konačnu svrhu za koju će biti upotrebljeni, uključujući bilo koji određeni proizvod ili uslugu koju Korisnik zahteva od STREAMAMG-a ili od bilo kojeg od njegovih afilijata kao dobavljača navedenih usluga ili proizvoda.\nRazumevanje da će podatci lične prirode date od strane Korisnika biti dostavljeni slobodno i svesno, i da će biti korišćeni kao način kontakta za informacije vezane za promotivne i publicitet akcije od strane Košarkaške Lige Srbije, poznatije kao KLS, koje mogu biti od interesta prema Korisnikovoj pretplati. Ova informacija će biti poslata putem bilo kojeg medija, uključujući ali ne ograničeno na e-mail i druge sisteme kao što je SMS i MMS (ako je dat broj mobilnog telefona) ili bilo koji drugi sistem poznat ili nadalje izmišljen.\nKorisnik izričito priznaje i prihvata da STREAMAMG koristi sakupljene informacije u sledeće svrhe: tehnička administracija Webstranice, istraživanje i razvoj u svrsi pribavljanja i održavanja visokog nivoa usluge i za povremenu informaciju o klijentima (vezanu za prednosti i karakteristike članstva), personalizovanje Sadržaja koje vidi Korisnik, da bi se izvršilo slanje zahtevanih informacija, proizvoda i/ili usluga, i da bi se kontaktirao Korisnik u vezi sa posebnim temama kao što je novi proizvod/usluga. Osim ako Korisnik izričito odbije, menjanjem svojih e-mail podešavanja na svom profilu, STREAMAMG će koristiti njegove/njene informacije lične identifikacije da bi držali Korisnika periodično obaveštenim koristeći dnevne biltene, ponude za posebne karte, informacije i ponude vezane za Video Kartu, informacije i ponude partnera, popuste na robu i druge informacije i ponude vezane za Prvenstvo i/ili druga takmičenja koja organizuje STREAMAMG.\nKorisnik izričito priznaje i prihvata da STREAMAMG može poslati podatke koje je pružio Korisnik trećim kompanijama za komercijalne i/ili promotivne svrhe, ili za STREAMAMG ili za navedene treće kompanije. STREAMAMG će zahtevati od stranaka koje primaju Korisnikove informacije da tretiraju tu vrstu informacija u skladu sa prikladnim primenljivim zakonom, dajući Korisniku bilo koju potrebnu informaciju da bi Korisnik mogao da upotrebi svoja prava pristupa, ispravke i otkazivanja ako Korisnik bude hteo da ih upotrebi.\nKorisnik zadržava pravo da pristupi navedenim podatcima, da ih ispravi ako su podatci netačni i/ili da zahteva otkazivanje pomenutog dokumenta. Ovo pravo može biti sprovedeno kontaktiranjem STREAMAMG-a putem e-mail funkcije “Kontaktiraj Nas”.\nU toku sakupljanja detalja, dobrovoljna ili obavezna priroda takvih podataka će biti jasno naglašena. Odbijanje da se daju podatci koji se smatraju obaveznim će dovesti do odbijanja pristupa usluzi za koju su potrebni.\nU slučaju da Korisnik pruži Webstranici lične podatke bilo koje treće stranke (koja nije korisnik Webstranice), Korisnik će snositi svu odgovornost: (i) obaveštavanja takve treće stranke o svrsi skupljanja njegovih/njenih ličnih podataka; (ii) dobijanja saglasnosti od takve treće stranke; i (iii) obaveštavanja treće stranke o njihovom pravu pristupa, rektifikacije, otkazivanja i/ili otpora svojih ličnih podataka kontaktiranjem STREAMAMG-a kao što je navedeno u ovim Uslovima. U bilo kom i svakom događaju, Korisnik će držati STREAMAMG ili bilo koje afilijate, nenaškođene od bilo kakvog spora koji nastane od navedenog sakupljanja podataka i stoga, od čuvanja takvih podataka.\nDa bi nas kontaktirali možete kliknuti ovde.


MIZ Kalesija: Obilježen Dan nezavisnosti BiH - Muftijstvo tuzlansko\nMIZ Kalesija: Obilježen Dan nezavisnosti BiH\nU ponedjeljak i utorak, posljednjeg dana mjeseca februara i prvog dana mjeseca marta (28.2. i 1.3.), organizacijom kulturno-vjerskih programa u Kalesiji je obilježen Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine.\nObilježavanje Dana nezavisnosti BiH je počelo 28. februara otvaranjem izložbe u JU BKC “Alija Izetbegović” Kalesija ”Stara i rijetka periodika”, autora Jusufa Džafića, uposlenika Biblioteke ”Behram-beg”.\nU Čaršijskoj džamiji proučen je tevhid i poklonjena hatma pred duše šehida.\nKalesijski učenici su recitovanjem pjesama istakli ljepotu jedine nam domovine. O 1. martu – Danu nezavisnosti BiH govorio je profesor dr. Izet Šabotić. Brojne delegacije su polaganjem cvijeća i učenjem Fatihe na šehidskom spomen obilježju ispred Općine prisjetili se jednog od najznačajnijih datuma u povijesti BiH.\nDrugog dana obilježavanja Dana nezavisnosti na šehidskom mezarju u Kalesiji Gornjoj proučena je hatma-dova i poklonjena hatma pred duše šehida. Vjerskom programu su prisustvovali članovi šehidskih porodica, predstavnici Medžlisa IZ Zvornik i Kalesija, članovi Mreže mladih Gradačac i Kalesija, članovi udruženja Trik Kalesija. Hatmu pred duše šehida proučile su članice Asocijacije žena Medžlisa IZ Kalesija.\nKulturno-vjerski program nastavljen je “Pohodom na Vis”, brdu iznad Kalesije sa kojeg se vidi Sprečanska dolina. U “Pohodu na Vis” su učestvovali gosti iz Gradačca, članovi Mreže mladih, članovi boračkih udruženja sa prostora Kalesije, kao i mnogi drugi koji su na taj način željeli dati doprinos obilježavanju značajnog datuma. Na brdu Vis prisutnima su se obratili gosp. Mujo Tosunbegović, šef kabineta načelnika općine Kalesija, glavni imam Medžlisa IZ Kalesija Muharem-ef. Mešanović, a prof. dr. Sead Selimović održao je prigodan historijski čas o važnosti 1. marta kao dana obnavljanja nezavisnosti Bosne i Hercegovine.\nObilježavanje Dana nezavisnosti BiH završeno je održavanjem Svečane akademije u BKC-u “Alija Izetbegović” Kalesija, u okviru koje su proglašeni pobjednici i predstavljeni najbolji radovi po Javnom pozivu za izbor najbolje fotografije i videa u okviru projekta “Draga moja Bosna i Hercegovina”.\nMIZ Puračić: Obilježena noć Lejletul-miradž


Praštanjem drugima pomažemo sebi! - Story\nSkoro da nema čoveka koji se nije nalazio u situaciji da trpi nepravdu i posle toga odluči da će da potisne negativne emocije i pređe preko toga. Zato smo pitali smo psihologa Stefana Dimića da li se, uopšte, može oprostiti i zaboraviti.\nBol zbog povređenosti\nKada se ljudi ophode prema nama na način za koji smatramo da nismo zaslužili, imamo tu mogućnost da biramo koliko će to uticati na nas. Možemo da stalno „vrtimo” taj postupak u glavi i da razmišljamo kako nisu smeli da nam to učine. Pitanje je šta imamo od takvog načina razmišljanja? Ono nas gura u mračni ugao povređenosti, ljutnje, pa čak i mržnje. Na nivou ponašanja dešava se da ili želimo u potpunosti da prekinemo kontakt s tom osobom ili osvetu, nakon koje možemo zažaliti što smo drugome učinili neko zlo.\nKako se ovo može prevazići?\nOproštaj je, sigurno, jedna od mogućnosti, ali kad to pomenete, često ćete čuti: “Hoćete da kažete da ja treba da mu oprostim posle svega što je uradio?!“ Da, apsolutno! Jedino oproštajem stičemo kontrolu nad našim emocijama i ne dozvoljavamo im da budu vođene tuđim ponašanjem. To, ni u kom slučaju, ne znači da se slažete s takvim ponašanjem. Oprostiti se može i u situaciji kada osuđujete nepravedan postupak, ali to činite zbog sebe (kako ne biste doživljavali sve te nezdrave emocije), a eventualno i da biste popravili odnos s tom osobom. To se postiže tako što se „zlikovac“\nviše ne posmatra pojednostavljeno i globalno negativno.\nOpraštanje kao oslobođenje\nMožemo da zaključimo da oproštaj nastaje u situaciji kada oprostimo pogrešivoj osobi, ali imamo pravo da i dalje osuđujemo određeni postupak. Na taj način doživljavamo zdrave negativne emocije i upravo zbog manjeg emocionalnog naboja, postoji veća mogućnost da dati postupak zaboravimo. No, čak i da nikad ne zaboravimo, to neće biti veliki problem ukoliko iskreno oprostimo osobi.\nTags: oprostpraštanjePraštanjem drugima pomažemo sebi\nNakon abortusa, otkrila kakve joj muke zadaje treća trudnoća\nTimberlejku mnogo prijaju dodiri druge žene, spustila je ruku na njegovo koleno i sve je jasno (foto)


Saopštenje povodom Dana borbe protiv femicida\nKao odgovorne građanke Srbije, sećamo se žena Bosne i Hercegovine, gde su najveći broj silovanih žena bile Bošnjakinje, dok je među počiniocima najviše bilo Srba, i Kosova, gde je srpska vojska koristila silovanje kao sredstvo terora nad ženama albanskog imena.\nKao antimilitaristkinje sećamo se žena Kolumbije, gde je za samo devet godina silovano 500.000 žena, i Konga, gde 95% silovanih žena ima HIV, i čine 75% svih silovanih žena sveta. Podsećamo i da pripadnici mirovnih misija Ujedinjenih nacija, poznatiji kao plavi šlemovi, koji treba da štite mir, koriste svoju poziciju moći kako bi seksualno zlostavljali žene i decu.\nKao feministkinje sećamo se žena svih žena sveta, koje čine 80% svih ubijenih ljudi na svetu. Svake godine u čitavom svetu ubijeno je 66.000 žena. Sećamo se Indije gde je abortirano 10 miliona ženskih fetusa, gde se 500.000 devojčica ubije kroz polno selektovane abortuse.\nPodsećamo da svake nedelje u Srbiji muškarci ubiju jednu ženu, i ove godine je ubijeno preko 40 žena.\nMuškarci širom planete, u svim državama sveta, ubijaju žene, samo zato što su žene! Patrijarhat je politički kontekst koji isključuje ženu sve do njenog fizičkog uklanjanja. Femicid se nalazi na samom kraju kontinuiranog muškog terora, koji podrazumeva različite oblike muškog nasilja nad ženama: intimni, serijski, masovni, rasistički, lezbicid, korektivno silovanje, genitalno sakaćenje i drugo. Ova ubistva su motivisana mržnjom prema ženama, koju patrijarhat, ne samo da ne sankcioniše nego odobrava.\n- od Ujedinjenih nacija kažnjavanje pripadnika mirovnih misija, počinilaca seksualnih zločina, u skladu sa brojnim rezolucijama UN-a koje se odnose na seksualno nasilje, a u sklopu globalne kampanje za ukidanje imuniteta plavih šlemova.\n- od nadležnih institucija države Srbije strogo kažnjavanje svih muškaraca odgovornih kako za nasilje nad ženama, tako i za ubijanje žena.\nU Beogradu, 05.12.2013.


Nemanja Vidić: "Moraš da imaš igrača poput Ronalda" | Mondo Portal\nNemanja Vidic i Kristijano Ronaldo saigraci Mancester junajted\n7. avgust, 21:20\nNemanja Vidić: "Moraš da imaš igrača poput Ronalda" 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n23.10.2018. / 13:36 13:42\nIzvor Tanjug 23.10.2018. / 13:36 13:42\nmančester junajted kristijano ronaldo premijer liga liga šampiona\n24.10.2018. / 07:51\nMoraš imati igrača kao Ronaldo, ili kao što je Gvardiola imao (Barsa-Mesi, Bajern-Čitav tim, City-čitav tim) ili moraš imati Fergusona za trenera\nUpravo gledate MAKAZICE ZA PAMĆENJE: Strahinja Pavlović u 96. minutu vodi u produžetke! 10 Ostalo Pre 15 min Neverovatan pogodak štopera crno-belih koji je doneo Partizanu 2:2 u finalu Kupa Srbije.


U poverenju #469 - Baba nam je kao malima : Lisica.RS\nU poverenju » Poruka #469 - Baba nam je kao malima\nBaba nam je kao malima pričala 'vi ćete meni da palite sveću kad umrem', kad moj se brat igrao i preturao po vitrini, i nađe slavksu sveću i kaže babi: Ajde baba da ti zapalim sveću.\nNadam se samo da se baba nije prepala i umrla od straha?! :)\n#1053 : 20.07.2016 09:37 : Anonimno\nNišta strašno, dečije gluposti.\n#1049 : 20.07.2016 08:58 : Anonimno


Na Bitstamp platformi bitkoin je zabeležio najveći dnevni porast od 28. novembra, skočivši za čak 11 odsto, prenosi B92.\nVrednost najpoznatije kriptovalute pala je za oko 80 odsto u odnosu na vrednost koju je imala prošlog decembra. Samo u poslednja tri meseca bitkoin se istopio za skoro 50 procenata.\nPodsetimo, prošle godine, cena bitkoina na kratko je dostigla 19.511 dolara, i onda je počeo potop epskih razmera i ta kriptovaluta izgubila je 82 odsto svoje vrednosti, prenosi B92.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Kreativne industrije prilika za saradnju sa Slovenijom\nBOGDANOVIĆ-POZNIČ 25. 06. 2019. 22:47 >> 22:47 0\nMinistarstva kulture Crne Gore i Slovenije imaju prostora za saradnju, posebno u oblasti kreativnih industrija, zaključeno je na sastanku ministra kulture Aleksandra Bogdanovića sa slovenačkim kolegom Zoranom Pozničem.\nŠto se tiče saradnje u oblasti kreativnih industrija, Bogdanović je kazao kako je već uspješno realizovan prvi konkurs za program "Kreativna Crna Gora", predstavivši Pozniču projekte koji su nastali tokom prve faze.\nIzuzev toga, ministri kulture Crne Gore i Slovenije razmatrali su i druge oblike potencijalne saradnje, naglašavajući kako prostor postoji i da je u narednom periodu potrebno intenzivirati komunikaciju između institucija kulture dvije države.\nMinistri su se složili da zajedničko učešće Crne Gore i Slovenije, ali i drugih zemalja regiona u projektu obnove jugoslovenskog paviljona u Državnom muzeju Aušvic – Birkenau je način kako treba djelovati udruženo.


Perite češće ruke, izbegavajte soseve i majoneze – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Slobodno vreme > Život > Perite češće ruke, izbegavajte soseve i majoneze\nRTV Vojvodina 04/08/2017 Život\nBEOGRAD – Visoke temperature koje uslovljavaju brže kvarenje namirnica, ali i loše životne navike kao što je neredovno pranje ruku, dovode do čestih crevnih infekcija tokom leta.\n“Ove godine nije povećan broj obolelih od crevnih infekcija u odnosu na prethodne godine. Sezona stomačnih tegoba počinje sa toplim danima, povećanim i produženim boravkom ljudi u prirodi, dakle krajem maja, početkom juna i traje sve do septembra”, kaže direktor Infektivne klinike KCS Goran Stevanović.\n“Ljudi su često u prirodi, nose sa sobom hranu i konzumiraju je, a da prethodno ne operu ruke. Sve su to faktori rizika koji doprinose razvoju crevnih virusnih, ali i bakterijskih infekcija”, rekao je Stevanović za Tanjug.\n“Treba izbegavajte lako kvarljive namirnice kao što su različite vrste soseva, majoneza i svega onoga što se lako kvari na visokim temperaturama. Koristite namirnice koje su dobro termički obrađene – kuvana hrana je najbezbednija kada su temperature visoke”, zaključio je on.\nLA: Muškarac u kostimu Zoroa uspaničio putnike\nOvacije za naše kreatore na New York Fashion Weeku


Hankook W442 155/70/R13\nZimska guma namenjena za putničke automobile male i srednje klase. Sportski dizajn gume, osmišljen...[više]\nHankook W452 155/65/R14\nPoboljsana verzija modela 442.Odlicno resenje za zimske puteve jer daje dobru upravljivost na snegu,...[više]\nHankook K435 KINERGY ECO2 175/65/R14\nKinergi Eco2 K435 je nova eko guma Hankooka, specijalno dizajnirana za mala i srednja vozila.Obezbed...[više]\nHankook K435 KINERGY ECO2 155/65/R14\nHankook K435 KINERGY ECO2 165/65/R14\nHankook W452 175/65/R14\nHankook K435 KINERGY ECO2 165/70/R14\nHankook H750 Kinergy 4S2 175/65/R14\nJedna od najboljih guma na trzistu za sve sezone. Svojim odlicnim performansama na suvim i mokrim po...[više]\nHankook W452 165/70/R14\nHankook W452 165/65/R14\nHankook K435 KINERGY ECO2 185/60/R14\nHankook H750 Kinergy 4S2 165/65/R14\nHankook H750 KINERGY 4S2 175/80/R14\nHankook W452 185/60/R14\nHankook H740 KINERGY 4S 165/70/R14\nHankook W452 185/65/R15\nHankook W452 175/65/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 185/65/R15\nHankook W452 195/65/R15\nHankook W452 165/65/R15\nHankook W452 175/80/R14\nKinergi Eco2 K435 je nova eko guma Hankooka, specijalno dizajnirana za mala i srednja vozila.Obezb...[više]\nHankook W452 155/65/R15\nHankook W452 185/60/R15\nHankook W452 185/65/R14\nHankook K435 KINERGY ECO2 175/80/R14\nHankook K435 KINERGY ECO2 185/65/R14\nHankook K125 VENTUS PRIME 3 195/50/R15\nNova letnja guma vrhunskih performansi, odlicnih karakteristika, dobro drzanje pravca, ne stvara buk...[više]\nHankook H750 Kinergy 4S2 195/65/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 165/80/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 165/65/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 175/65/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 145/65/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 165/60/R14\nHankook W452 XL 165/60/R14\nHankook H750 Kinergy 4S 165/65/R15\nHankook W452 XL 185/65/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 XL 185/65/R15\nHankook H750 Kinergy 4S2 195/50/R15\nH730 univerzalna guma tj. guma za sve sezone odlicnih karakteristika, namenjena putnicJedna od najbo...[više]\nHankook K435 KINERGY ECO2 175/70/R14\nHankook W452 155/60/R15\nHankook W452 195/60/R15\nOdlicno resenje za zimske puteve jer daje dobru upravljivost na snegu,blatu i mokrim putevima.Kosi z...[više]\nHankook K715 185/80/R14\nK715 je guma visokih performansi dizajnirana da pruzi malim automobilima bolju upravljivost i udobno...[više]\nHankook W452 175/60/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 205/55/R16\nHankook W452 195/50/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 165/60/R15\nHankook W452 185/70/R14\nHankook K125 VENTUS PRIME 3 185/60/R15\nSiroki kanali obezbedjuju vrhunske performanse i odlicnu drenazu.Dodirna povrsina je povecana a krut...[više]\nHankook H750 Kinergy 4S2 175/65/R15\nHankook H750 Kinergy 4S2 185/65/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 175/60/R14\nHankook K125 VENTUS PRIME 3 195/60/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 175/55/R15\nHankook K135 Ventus Prime 4 205/55/R16\nNovi model najpoznatije serije letnjih pneumatika kompanije Hankook. Primenom savremene tehnologije ...[više]\nHankook K435 KINERGY ECO2 185/70/R14\nHankook H750 Kinergy 4S2 165/60/R14\nHankook H750 Kinergy 4S2 175/70/R14\nHankook H750 Kinergy 4S2 185/60/R15\nHankook K435 KINERGY ECO2 175/60/R15\nHankook H750 Kinergy 4S2 175/55/R15\nH730 univerzalna guma tj. guma za sve sezone odlicnih karakteristika, namenjena putnickimJedna od na...[više]\nHankook H750 Kinergy 4S2 205/55/R16\nHankook W442 195/70/R14\nHankook H750 Kinergy 4S2 195/60/R15\nHankook K125 VENTUS PRIME 3 185/55/R15\nHankook H750 KINERGY 4S2 185/70/R14\nHankook W452 185/55/R15\nHankook K125 VENTUS PRIME 3 205/60/R15\nHankook K115 VENTUS PRIME 2 195/45/R15\nOva najnovija tehnologija omogucava putnicima udobnu,bez trzaja voznju.Poboljsane performanse na mok...[više]\nHankook W452 XL 195/55/R15\nHankook W452 205/55/R16\nHankook K125 VENTUS PRIME 3 195/55/R15\nHankook W452 205/65/R15\nHankook W452 175/55/R15\nHankook W452 205/60/R15\nHankook K425 KINERGY ECO 215/65/R16\nKinergy Eco ima asimetricni dezen i ima odlicnu trakciju na vlaznom putu koja se pokazuje visokim pe...[više]\nHankook H750 Kinergy 4S2 185/55/R15\nHankook K125 VENTUS PRIME 3 205/45/R16\nHankook K125 XL VENTUS PRIME 3 195/45/R16\nHankook W452 XL 185/55/R16\nHankook K125 VENTUS PRIME 3 205/65/R15\nHankook W320 205/60/R16\nZimska guma ultra visokih performansi. I*cept Evo2 sa novim asimetricnim dizajnom i dvostrukom ulogo...[više]\nHankook W452 195/60/R16\nHankook K135 Ventus Prime 4 225/45/R17\nHankook K435 KINERGY ECO2 195/55/R16\nHankook W452 195/55/R16\nHankook K435 KINERGY ECO2 215/65/R15\nHankook K117 VENTUS S1 EVO2 225/45/R17\nK117 je guma ultra visokih performansi koja obezbedjuje precizno kontrolisano skretanje pri velikim...[više]\nHankook K125 XL VENTUS PRIME 3 205/60/R16\nHankook H750 Kinergy 4S2 195/45/R16\nHankook H750 Kinergy 4S2 195/55/R15\nHankook W452 XL 195/45/R16\nHankook K135 Ventus Prime 4 205/40/R17


Nema recepta za uspešan biznis, ali neke stvari se ponavljaju | Biznis.rs\nKako se stiže do uspeha na globalnom nivou\nNema recepta za uspešan biznis, ali neke stvari se ponavljaju\nBiznisBolji posaoFirme u fokusuPoslovanjePreduzetnikU fokusu\n25.8.2021 18:30 Autor: Julijana Vincan 0\nHrvatski preduzetnik Mate Rimac (33) preuzeće kormilo slavnog francuskog proizvođača hiperautomobila Bugatti u zajedničkom poduhvatu sa nemačkom auto-kompanijom Porsche, u kome njegova firma ima veći...\nHrvatski preduzetnik Mate Rimac (33) preuzeće kormilo slavnog francuskog proizvođača hiperautomobila Bugatti u zajedničkom poduhvatu sa nemačkom auto-kompanijom Porsche, u kome njegova firma ima veći deo kolača.\nNa Salonu automobila u Ženevi 2009. godine Rimac je, kao dvadesetjednogodišnjak, došao do štanda švedskog proizvođača sportskih vozila Koenigsegg, da se upozna sa svojim idolom Kristijanom Kenigsegom (Christian von Koenigsegg). Priča kaže da nije ni znao kako izgleda čovek koji stoji iza njegovog omiljenog brenda, pa je prišao „osobi koja je najozbiljnije izgledala“ na štandu, i upoznao se s njim.\nDvanaest godina kasnije, ne samo što je dostigao nivo svog uzora, već ga je i prevazišao. Kompanija Rimac Automobili, čije je sedište u Svetoj Nedelji u Hrvatskoj, i koju je osnovao u svojoj garaži, 5. jula objavila je zajednički poduhvat sa nemačkim proizvođačem supersportskih automobila Porsche, i preuzela kontrolu nad Bugatti-jem.\nOva inspirativna priča mnoge navodi na pitanje – kako preduzetnici stižu do uspeha na globalnom nivou? I u Srbiji postoje neki slični primeri koji motivišu mlade preduzetnike, a mnogi se pitaju šta je potrebno da bi lokalni preduzetnici uspeli da naprave svetsku karijeru.\n„Ako pojednostavimo stvari, dva su ključna faktora – da imaju proizvod ili uslugu koja je namenjena globalnom tržištu, i da to može da skalira, da raste iz okvira preduzetničke ideje u svetsku kompaniju. Ponekad su domaći preduzetnici uokvireni razmišljanjem o ’malom biznisu’, lokalnoj usluzi gde je vlasnik i još po neko zaposlen i teško je da se takav posao multiplikuje. A onda imamo priče milenijalaca i novijih generacija koji imaju mentalitet po modelu Silikonske doline i odmah razmišljaju o tome kako da pridobiju milione korisnika, kako da prikupe sredstva iz tog i tog fonda i kako da se nametnu na globalnom tržištu“, objašnjava za Biznis.rs poslovni savetnik Vladimir Veličković.\nRazrađen biznis možete kupiti i za jedan evro\nDa bi se došlo do velikog uspeha, naš sagovornik smatra da su ključne dve stvari: kapital i kontakti.\n„U redu je da, kada počinjete, to ide nekom umerenom putanjom, da se radi na ’funkcionalnom prototipu’ ili MVP (minimum viable product), da testirate tržište, dobijate povratnu informaciju (feedback) korisnika itd. Ali u momentu kada se posao širi potreban je kapital, da bi on dobio ’vetar u leđa’ i ubrzano rastao. Takođe, ako to nije kapital, onda je umrežavanje (networking), poslovna mreža kroz koju će se proizvod/usluga plasirati u širokim okvirima“, ističe autor knjige „Biznis Bukvar“.\nUpravo tako su, kako navodi, mnoge sada svetski poznate kompanije rasle: Facebook, Uber, Google, Apple…\n„U ranoj fazi dobiju kapital i uticaj koji im je potreban, ali i kod nas su sve zastupljeniji VC (venture capital) fondovi, što garantuje bolji uspeh i domaćih kompanija. A daleko od toga da nam manjka ideja“, smatra Veličković.\nKako on kaže, kod nas se posebno po svetskoj karijeri od novijih primera izdvaja Nordeus, koji je možda i najpoznatiji širem krugu ljudi, ali imamo i Agremo – softver za agrikulturu koja koristi dronove za analizu zemljišta, ili MVP Workshop – kompaniju koja kreira proizvode na blockchain tehnologiji.\n„Pričamo o poslovima koji su prikupili ili generišu stotine hiljada ili desetine miliona evra.Već se ovde uočava neki šablon koje firme mogu da prevaziđu naše okvire i zašto. A to su IT, softverske, digitalne tehnologije, jer mogu lako da budu primenljive gdegod i lakše da skaliraju“, zaključuje naš sagovornik.\nHRVATSKA POSAO PREDUZETNICI PREDUZETNIŠTVO STARTAP\nPre nego što započnete biznis obratite pažnju na nekoliko stvari\nPraktična znanja i inovacije za uspešan "Biznis u poljoprivredi"\nSESTRE BLIZNAKINJE VODE USPEŠAN I KREATIVAN BIZNIS Zrenjaninke hobi i maštovitost…


Kalesija:Obilježena godišnjica smrti vojnika UNPROFOR-a u Jajićima – Glas TK\nKalesija:Obilježena godišnjica smrti vojnika UNPROFOR-a u Jajićima\nOpćinski načelnik Sead Džafić, sekretar Organa uprave Mujo Tosunbegović, šef u Službi za budžet i privredu Abdulah Gutić, šef Službe za komunalne poslove i civilnu zaštitu Hazim Halilović te Samir Selmanović sanitarni inspektor jučer su u kalesijskom naselju Jajići položili cvijeće i odali počast poginulom dvadesetjednogodišnjem holandskom vojniku UNPROFOR-a Jeffreyu Broereu.\nSa nama je trebao biti i ambassador Kraljevine Nizozemske dr. Reinout Vos, ali zbog situacije koja je nastala zbog koronavirusa on će Kalesiju posjetiti u narednim danima, istakao je Džafić.\nPrevious Post: Prvi slučaj zaraze korona virusom u Gračanici\nNext Post: Kako nos i usta učiniti otpornijim na prolazak virusa?


Horoskop i moda: Šta vole da nose horoskopski znaci? - WANNABE MAGAZINE\nHoroskop i moda: Šta vole da nose horoskopski znaci?\nDa li znate da vam iskustvo u astrologiji između ostalog može pomoći da kada vidite na ulici devojku već na osnovu njenog outfita možete doneti preliminaran zaključak o Sunčevom znaku u kom je rođena?! Jednostavno postoje boje, krojevi, modeli koji su tako karakteristični za neke znake. Dok će jedni preferirati belu boju u svojim odevnim kobinacijama, kod drugih ćete videti isključivo čipkane crne haljine koje naglašavaju seksepil i obline.\nPročitajte odlike vašeg znaka i saznajte da li ste tipičan predstavnik svog horoskopa kada je odevanje u pitanju.\nOvnovi su sportski tipovi, pa ćete kod njih često videti upravo takav outfit. Bacite pogled na njihov ormar i videćete veliki broj trenerki, dukseva i šortseva. Devojke Ovnovi takođe vole sportsku garderobu, ali će se za posebne prilike uvek srediti i suknjom pripijenom uz telo naglasiti svoje savršene duge noge. Ovnovi su zgodni ljudi ma kog da su pola, tako da šta god obuku to im lepo stoji. Devojke Ovnovi često nose kratku kosu ili pak kosu vezuju u konjski rep tako da im lice bude slobodno. Obožavaju crvenu boju i generalno svetle boje.\nBikovi preferiraju elegantniju garderobu, pa tako devojke rođene u maju ako se odluče da obuku neke farmerke uvek uz to kombinuju neku elegantnu pamučnu košulju i sako. Ova devojka je uvek uredno odevena sa besprekorno isfeniranom kosom. Bikovi vole velike torbe, a kako su materijaliste po prirodi to su uvek neke skupe i brendirane torbe. Kod muškaraca je slična stvar – dakle elegantna i brendirana garderoba njihov je imperativ pri odabiru odevne kombinacije. Muškarci Bikovi akcenat stavljaju na dobre kožne cipele.


Predstavljen avion u čast Dijega Maradone | Forum Krstarice\nDatum pokretanja 26.05.2022.\n26.05.2022. u 17:22 - Predstavljen avion u čast Dijega Maradone\nPrivatni mali avion posvećen legendarnom argentinskom fudbaleru Dijegu Maradoni predstavljen je danas u Buenos Ajresu, uoči putovanja koje će se završiti na Svetskom prvenstvu u Kataru.\nAvion nazvan Tango D10S je mali avion od 12 sedišta i osmišljen je kao leteći muzej kao počast slavnom Argentincu, koji je umro od srčanog udara u novembru 2020. godine.\nPredstavljanju aviona prisustvovale su Maradonine ćerke Dalma i Đanina.\nNa trupu aviona dominira slika Maradone kako ljubi pehar Svetskog prvenstva, koji je osvojio sa Argentinom 1986. godine, a njegov lik je i na repu. Avion je ukrašen bojama argentinske zastave, kao i slikama i memorabilijama jednog od najboljeg fudbalera svih vremena.\nNa krilima aviona su slike oba gola koja je Maradona postigao u utakmici četvrtfinala Svetskog prvenstva protiv Engleske (2:1), od kojih je prvi nazvan "Božja ruka", a pobedonosni se smatra jednim od najlepših golova svih vremena.\nNavijači koji budu putovali avionom moći će da ostave poruku Maradoni i da sa njim komuniciraju putem veštačke inteligencije.\n"Mislim da je ovo sjajna ideja, jer je on najbolji igrač u istoriji. Ovo Svetsko prvenstvo biće naše prvo bez Maradone, mnogo nam nedostaje, ali on je za nas uvek tu. Mi igrači iz generacije 1986. uvek pričamo o njemu i sećamo se anegdota i kako nas je vodio do osvajanja Svetskog prvenstva", rekao je bivši argentinski reprezentativac Serhio Batista.\nKompanija koja je finansirala projekat Give and Get, navela je da će u početku nuditi privatne letove samo po Argentini, a da je ideja da avion putuje do Meksika, Napulja i Dubaija, mesta koja su bila značajna za Maradonin život.\nAvion će otputovati u Katar na Svetsko prvenstvo, a zatim će biti stavljen na aukciju odakle će sredstva biti uplaćena u humanitarne svrhe.\nponedelјak u 00:14\nSvetsko prvenstvo u fudbalu (Katar 2022)\njuče u 22:04\nNajpopularniji fudbalski klub po regionima u Italiji


MIRJANA MILANOVIĆ: "VODITE LJUBAV, A NE RATOVE I ABROVE" - Užice Oglasna Tabla\nсептембар 26, 2016 0358\nJoš kao mala devojčica, sa 8 – 9 godina imala je prvi javni nastup sa pesmom ,,Živela Jugoslavija“ od Lepe Brene, a pratio ju je na harmonici Bata Kanda, samo ona tada nije znala ko je on. Rođena u Ćupriji, a sada brend Zlatibora, pevačiva Mirjana Milanović nam je otkrila svoj put preko trnja…Učestvovala je kao devojčica na takmičenjima u Ćupriji. Jednom je osvojila drugo mesto pevajući pesmu Tamburalo momče uz tamburu i treće pevajući pesmu Od izvora dva putića. 1997. je bila učesnica festivala Zlatni melos.\nPevačku karijeru je započela prvo u KUD-u u Ćupriji, a nakon toga je svoj talenat i unovčila, jer tadašnja situacija njene porodice nije bila na zavidnom nivou i želela je da pomogne svojim roditeljima koliko god je bila u mogućnosti, a pevanje je bio jedini način.\nU martu 2005. godine po povratku iz Švajcarske, kreće da radi sa Folk house bandom, kao radna pevačica. Par večeri pred doček Nove godine imali su zajedno nastup na Zlatiboru. Nakon toga bili su pozvani da rade i doček – oni na terasi, a Koce band unutra i još 3-4 dana preko dana i uveče. Radili su na Zlatiboru i doček Srpske NG i tako počinje Mirina priča na Zlatiboru. Sve do 2012. godine je radila na relaciji Beograd – Zlatibor i onda 2012. dolazi na Zlatibor, gde je i sada u klubu Vendome, zajedno sa kolegom Sašom Kocićem Kocetom, a njih dvoje zajedno su poznati kao brend Zlatibora, na koji je puno ponosna.\nNudili su joj da se prijavi i učestvuje na raznim takmičenjima, ali ona je to uvek odbijala i nije bila zainteresovana. Smatrala je da joj takav vid reklame nije potreban i da bi to više koštalo, nego što bi dobrog donelo. Ono gde radi sada je njeno tržište i nešto čemu je težila i smatra da joj za to nije potrebno dodatno eksponiranje, jer je postigla ono što joj je bilo najbitnije – da ljudi cene njen rad.\nTakodje, Mira je veliki protiv rijaliti šou-a, jer je mnogo puta gledala neke ljude koje poznaje i to tada nisu bili ti isti ljudi. Navela da postoje i izuzeci koji su ostali isti i u tom zatvorenom prostoru, ali većina ljudi nije takva, pa zbog toga nikada ne bi prihvatila učešće u takvom programu.\nKao prvu razliku izmedju svog rodnog grada Ćuprije i Užica navela je što je Užice veći grad, a takođe ga je nazvala i „malo Sarajevo“. Užice je podseća na nekadasnje turske kasabe (da se ne uvrede stanovnici Užica), jer sve uličice s brda vode u centar i nemoguće je da se neko izgubi. Uvek će doći do trga, a to je nešto što je najviše oduševilo.\nPored pevanja Mirjana je i zadovoljni korisnik i distributer Herbalife proizvoda. Tu je pronašla mogućnost da sebi i svom detetu stvori budućnost. Najveća podrška, centar njenog sveta, dečak zbog kojeg živi, postoji i radi, njen sin Uroš. Mira je samohrani roditelj, ali zahvaljujući podršci koju ima od majke Ljiljane, brata Mikija i žene iz Užica koja joj čuva dete po imenu Dragica, uspeva da uskladi sve obaveze i posvećuje se svom sinu. Za kraj, čitaocima portala je poručila, da ne želi da zvuči kao naš premijer, ali da je bolje da vodimo ljubav, nego ratove i abrove i da će nam tako biti bolje.\nRazgovor vodila: Ivana Ivanović\nN. VAROŠ: KAMION UDARIO U STENU PORED PUTA, NEMA POVREĐENIH


Vlada Brčko distrikta BiH razmatrala je danas, na 69. redovitoj sjednici, amandmane na Nacrt zakona o radu Brčko distrikta BiH.\nUsvojen je zaključak da se amandmani Kluba zastupnika SDA ne podržavaju te da će Odjel za zdravstvo u suradnji s JZU „Zdravstveni centar Brčko“, u skladu sa Zakonom o zdravstvenoj zaštiti, u roku od 60 dana od dana usvajanja Zakona o radu regulirati sadržaj amandmana SDA. Vlada je donijela zaključak kojim se podržavaju amandmani Kluba poslanika SNSD-a te zaključak da se podrže amandmani 5, 7, 9, 16 i 17 od ukupno 29 predloženih amandmana Kluba zastupnika Socijalističke partije.\nNacrt zakona o radu Brčko distrikta BiH ušao je u skupštinsku proceduru, obavljena je rasprava u prvom čitanju, a u međuvremenu su Skupšina je uložila amandmane.\n„Mi smo, afirmirajući Ekonomsko-socijalni savjet kao mjesto tripartitnog dijaloga, sve te amandmane uputili njima na izjašnjavanje. Vlada je danas dala i svoje mišljenje u odnosu na predložene amandmane tako da su svi formalni razlozi za izglasavanje zakona na Skupštini u drugom čitanju stvoreni i nadam se da će već na prvoj sljedećoj sjednici Skupštine ovaj zakon biti donesen“, rekao je gradonačelnik Siniša Milić.\nOn je dodao da zakon, u odnosu na važeća zakonska rješenja, a prema mišljenju Ekonomsko-socijalnog savjeta, donosi afirmaciju dijela prava radnika koja do sad nisu bila regulirana na ovakav način.\n„Zakon je bez naročite rasprave i suprotstavljenih stavova prošao dijalog između poslodavaca i sindikata. Zakon donosi promjene na pozitivno kada su u pitanju prava radnika, pogotovo zaštita žena na radu i porodilja, a pravo na godišnji odmor radnici će imati minimum dvadeset dana“, istakao je gradonačelnik Milić.\n„Još jedna od novina koja je predložena putem amandmana jest da se uvodi obveza pravnim licima koje formira Brčko distrikt BiH poput javnih poduzeća, ustanova, fondova i zavoda, da izdaju rješenje o neplaćenom odsustvu u slučaju izbora zaposlenog na mandatnu poziciju. Do sada smo u praksi imali da zaposleni koji je istovremeno i zastupnik u skupštini na nekom od nivoa vlasti ima primanja po dva osnova, a ako ovaj amandman bude podržan, to neće biti slučaj“, zaključio je Milić.\nVlada je u nastavku 68. redovne sjednice primila k znanju Informaciju o izvještaju JP „Komunalno Brčko“ za utrošak grant sredstava u svrhu subvencije zatezne kamate, a u vezi sa nabavkom električne energije i usvojila Informaciju sa prijedlogom zaključka u vezi sa potrebom donošenja odluka o radnom vremenu u djelatnostima na području distrikta Brčko.


Zvezdin tim iz 1991. peti najbolji svih vremena – online-news.rs\nHome > Sport > Fudbal > Zvezdin tim iz 1991. peti najbolji svih vremena\nIzmeđu 20 ponuđenih timova, ekipa koju je predvodio Ljubomir Ljupko Petrović sa klupe a koja se popela na krov Evrope i sveta dobila je do momenta objavljivanja 13.900 glasova.\nU sastavu ekipe koju je odredila “Marka” – Stojanović, Šabanadžović, Marović, Belodedić, Najdoski, Mihajlović, Jugović, Prosinečki, Savićević, Pančev i Binić – od standardnijih nedostaje samo Duško Radinović.\nNajbolji tim po glasovima je Barselona (2008-2012) koju je predvodio Pep Gvardiola sa 48.200, sledi Real Madrid (2016-18) trenera Zinedina Zidana sa 31.500, Milan Ariga Sakija sa kraja osamdesetih godina sa 20.500, Real Madrid iz vremena Di Stefana sa početka šesdesetih sa 14.300 pa naša Crvena zvezda.\nIza Zvezde ostali su Puškašev Honved, Real Madrid iz vremena Butragenja, Krojfov Ajaks trostruki osvajač Kupa šampiona, pa Bekenbauerov Bajern sa het-trik titulama Kupa šampiona…\nKljučne reči 1991 NAJBOLJI peti svih tim vremena Zvezdin\nTai najavio konsultacije o formiranju vlade\nVTB liga otkazala sezonu – B92.net\n27 фебруара, 2020 07\n9 фебруара, 2020 08\nKategorije Изабери категорију Automobili (102) Ekonomija (3.502) Kultura (956) Prevoz (1) Putovanja (481) Sport (15.449) Fudbal (3.750) Košarka (1.817) Odbojka (37) Rukomet (100) Tenis (1.542) Vaterpolo (83) Tehnika (728) Vesti (6.571) Zdravlje (1.242) Život (3.324)


Mrest zebrica Pogledaj sledeću temu\nPoslao: Uto Apr 10, 2018 9:39 am Snimi Poruku\nPozdrav ljudi, upravo mi se zebrica omrestila pa me zanima sta tacno dalje, dozirao sam mycopur ali ne znam da li da dignem temperaturu kakvo svetlo i cirkulaciju vode da podesim\nPoslao: Uto Apr 10, 2018 11:14 am Snimi Poruku\nbojim se samo da ne bude kao pre par meseci kada se sve slicno odigralo i nakon 4 dana se nista nije izleglo\nPoslao: Uto Apr 10, 2018 12:55 pm Snimi Poruku\nPoslao: Čet Apr 12, 2018 3:59 pm Snimi Poruku\nupravo sa videh par malisana kako lezi na dnu akvrijuma, kada sam prosao mrezicom iznad njih poceli su da plivaju sto znaci da su zivi i zdravi, e sad molim vas da mi kazete ko je imao iskustva sa mladjom zebrice sa cime da ih hranim dok ne porastu dovoljno za artemiju, infuzorije nemam tako da im mogu dati samo zumance ili neku drugu usitnjenu hranu imam trenutno samo listice Dajana Immunal suseni tubifex i crvene proteinske granulice. i ako neko zna kada ce moci da jedu artemiju\nPoslao: Čet Apr 12, 2018 6:21 pm Snimi Poruku\nUkoliko u glavnom akvarijumu imas neku mahovinu ili trulo lisce bilo koje biljke ili biljku koja se raspada i truli ubaci u taj akvarijum gde ti je mladj zebrica, jer u toj mahovini i trulom liscu ima gomile mikro organizama kojima se mladj moze hraniti u prvih par dana.\nPostoji jos jedan metod, ali je rizican tacnije sifonira se glavni akvarijum i dobro procedi voda od prljavstine ubaci u neki lavor ili teglu i doda par listova bilo koje biljke iz akvarijuma, zatim se ta prljavo cista voda stavi ispod jakog svetla (pozeljno je dodati i par kapi djubriva za bilje) na 16-24h i trebalo bi da se pojavi gomila mikrooganizama koju mladj moze da jede. Kazem jako rizican, jer moguce je da se nadju i neke bakterije koje mogu da pobiju mladj ukliko nije redovno odrzavan glavni akvarijum iz kojeg se uzima voda.\nSa suvom hranom (listici, granule..) se mogu hraniti tako sto se deo akvarijumske vode u kojoj je mladj sipa u flasicu od pola litre do pola (jedna casa od 2dl je sasvim dovoljno), zatim ubaci suva hrana i dobro promucka dok se ta hrana ne rastopi, tacnije da postane mutna voda bez vidnog trunja pa se pipetom dodaje po par kapi na po par sati u akvarijum sa mladima.\nUkoliko imas puzeve ubaci i njih u taj akvarijum da jedu ostatak hrane.\nPoslao: Pet Apr 13, 2018 7:15 am Snimi Poruku\nHvala legedo mnogo si mi pomogao, jako lepo i detaljno si objasnio. danas je trece jutro tako da cu sa puzevima sacekati jos koji dan dok se sve ribice izlegu\nPoslao: Ned Apr 15, 2018 12:24 pm Snimi Poruku\nizgleda parametri vode nisu odgovarali za ribice, svega 20ak je danas proplivalo ostale leze na dnu...\nPoslao: Pet Apr 20, 2018 11:02 pm Snimi Poruku\novo je do sada najlepse iskustvo u akvaristici, malisani napreduju sasvim solidno hranim ih samo zumancetom ali mi se cini da na stranicama akvarijuma imaju neke mikro bubice koje malisani takodje jedu, skontao sam da su bubice jer se krecu suprotno strujanju vode tako da to ne moze biti mrvica zumanceta... jos malo pa artemija onda se nadam brzem napredku


Otpornost kompanije: devet oblasti usmerenih na upravljanje krizom nastalom usled pandemije COVID-19\n6 min za čitanje 8.04.2020.\nRelated topics Poslovno savetovanje Workforce\nPredstavljamo vam dijagnostički alat koji je jednostavan za upotrebu i pruža sveobuhvatan, metodički pristup kriznom menadžmentu.\nG lobalno širenje COVID-19 pandemije je, pre svega, humanitarna kriza - stvara se još jedan talas potresa na rastućoj listi neočekivanih izazova sa kojima se suočavaju rukovodioci i koji utiču na poslovne rezultate.\nU osnovi, pandemija predstavlja test otpornosti vaše kompanije. Odgovaranje na potrese zahteva strukturirani pristup kriznom menadžmentu, na čelu sa timom koji koordinira sve, od interne i eksterne komunikacije do procene rizika, upravljanja i ublažavanja. Problem se nalaz u tome što je teško biti metodičan kada se sve menja na dnevnom nivou.\nZato je ključno imati plan za upravljanje nesigurnim i složenim vremenima. . Identifikovali smo devet oblasti kojima se kompanije mogu okrenuti kako bi obezbedile kontinuitet poslovanja, izgradile otpornost i pripremile se za ono što sledi nakon pandemije. . Kada razmatrate ove probleme, preporučujemo vam da uvek krenete sa pitanjima koja se odnose na zaposlene, pre nego što pređete na druga područja koja se mogu rešiti bilo kojim redosledom:\nZdravlje i dobrobit zaposlenih\nLanac snabdevanja i globalna trgovina\nKupac i brend\nFinansijski aspekti i investitori\nVlada i javna politika\nTehnologija i bezbednost informacija\nOsiguranje i pravni sporovi\nCOVID-19 alat za testiranje otpornosti kompanije\nSvrha alata je pružanje pomoći rukovodiocima tokom procene ovih devet oblasti i pružanje podsticaja da se razmotre aspekti koji bi inače mogli biti zanemareni. Тakođe, pomaže i u stvaranju strukture tokom haosa. Ideja je da ga ne koristite jednom, već da nastavite da proveravate svoju spremnost, kao i deo vaših tekućih sastanaka o kriznim situacijama.\nAlat predstavlja jednostavan, direktan i pragmatičan način za sagledavanje otpornosti kompanije tokom krize. Omogućava vam da na prvi pogled prepoznate gde su vam potrebni dodatni napori ili pomoć.\nPristupite Enterprise Resilience Tool\nAlat je jednostavan način za proveru spremnosti poslovanja. Da biste dobili pristup alatu, obratite se lokalnoj EY kancelariji.\n1. Zdravlje i dobrobit zaposlenih\nSigurnost zaposlenih je aspekt od ključne važnosti. Ali to danas znači da mnogi rade na daljinu, boreći se da uspostave balans između ličnih obaveza i posla, praveći pauze i ostajući angažovani, motivisani i povezani sa svojom radnom zajednicom. Postavlja se pitanje: kako upravljati timom iz daljine? Kako osigurati da ljudi budu dostupni za rad? Da li treba da se priključite kontingentu ili alternativnoj radnoj snazi, poput studenata, ili je obuka postojećih zaposlenih opcija koju treba razmotriti?\nPogledajte našu listu akcije sada, zatim, posle.\n2. Radna snaga\nKakav će biti uticaj na vaše poslovanje ako se procenat radnika razboli? ? Kakav je uticaj ograničenja putovanja i obaveznih karantina? Da li ste prioritetno odredili oblasti poslovanja u kojima bi zapošljavanje moglo postati kritično i razmatrate li privremeno zapošljavanje radnika? Da li da prekomerno rasporedite preveliki kapacitet u druge upotrebe?\n3. Lanac snabdevanja i globalna trgovina\nRegulatorne promene, pored zatvaranja fabrika, uzrokuju probleme u lancima snabdevanja. Šta učiniti kada kamioni ne mogu da pređu granice i avionski teret je ograničen? Organizacije moraju da se pozabave sadašnjim kontinuitetom i opstankom, izgrade otpornost kako bi napredovale i pripremile se za budućnost. Na primer, da li imate uvid u sposobnost vaših ključnih dobavljača da nastave sa isporukom?\n4. Кupac i brend\nKako je vaš brend trenutno predstavljen? Da li ste empatični? Deo rešenja? Neke kompanije nude svoje usluge sa popustom ili besplatno, stvarajući balans između potrebe za komercijalnim kontinuitetom i zabrinutosti zajednice. Možda je potrebno da razmotrite nove načine prodaje (kao što je on-line) ili nove tržišne kanale (kao što su veletrgovci koji prodaju direktno potrošačima)? Agilnost predstavlja ključni faktor, a u isto vreme morate održati bliskost sa svojim kupcima, omogućiti njihovo blagostanje i zadržati uvid u to kako se njihovo ponašanje menja u skladu sa njihovim potrebama.\n5. Finansijski aspekti i investitori\nUpravljanje finansijama predstavlja ključni aspekt - organizacije se suočavaju sa velikim problemima likvidnosti u kratkom roku. Prvo morate razumeti projekcije novčanog toka i prihoda, a zatim razmotriti ograničavanje troškova ili aktivnosti smanjenja troškova. Kratkoročno finansiranje je od presudnog značaja – morate pratiti sve lokalne, državne i međunarodne stimulativne programe koje bi se mogli pokazati korisnim. Ipak, postoji mogućnost da je pristup takvim programima otežan, posebno kada su u pitanju multinacionalne kompanije koje posluju istovremeno na više teritorija.\nOvde razmatranja variraju od uticaja ograničenja radne snage na usluge i potrošače do uticaja na obrtna sredstva usled potresa lanaca snabdevanja - a to je i pre razmatranja problema tehnologije kao što su potencijalni preokreti zbog promene infrastrukture, uključujući nove lokacije radne snage. Kako ćete odgovoriti na dinamične i nepredvidive promene u potražnji potrošača?\nNova i vanredna zakonodavstva se primenjuju širom sveta svake nedelje, što sa sobom donosi nova očekivanja o poštovanju propisa i potencijalni poslovni uticaj. Identifikujte pojedinca ili tim koji će nadgledati širenje i napredak COVID-19 pandemije u svim geografskim oblastima relevantnim za organizaciju, kao i odgovorima Vlade i Međuvladine organizacije. Potrebno je i da se fokusirate na određene kontakte kako biste se posvetili Vladama i štampi u vezi sa odgovorom na COVID-19 krizu. Da li i oni premeštaju zahteve usklađenosti? Uspostavite nadzorne table kako biste ih lakše identifikovali.\nNova i vanredna zakonodavstva se primenjuju širom sveta svake nedelje, što sa sobom donosi nova očekivanja o poštovanju propisa i potencijalni poslovni uticaj.\n8. Tehnologija i bezbednost informacija\nIako većina organizacija sada podržava rad na daljinu, može doći do povećanog rizika od prevare i cyber napada, usled manje sigurnih veza. Trebalo bi da postoji snažan fokus na postavljanje i zaštitu infrastrukture - sigurnost, dozvole pristupa, periferne uređaje i hardver. Organizacije bi takođe trebalo da preispitaju svoje mehanizme za prijavljivanje incidenata tehnološkog rizika, nestanka ili gubitka pristupa za zaposlene i klijente.\n9. Osiguranje i pravni sporovi\nPažljivo pregledajte svoje polise osiguranja u svetlu potencijalnih ishoda pandemije. Razvijte planove za ubrzanje finansijskog oporavka i ublažavanje nakon katastrofalnog gubitka putem potraživanja osiguranja ili drugih programa donacija u slučaju katastrofe / pandemije. U pravnim sporovima može se pozivati na višu silu - da li imate ovu napomenu u svojim ugovorima ili osiguranju? I koje su vaše ugovorne obaveze sa kupcima i dobavljačima?\nRazvijte planove za ubrzanje finansijskog oporavka i ublažavanje nakon katastrofalnog gubitka putem potraživanja osiguranja ili drugih programa donacija u slučaju katastrofe / pandemije.\nKreiranje otpornosti za budućnost\nJačanje i održavanje otpornosti kompanije zahteva strukturiran i sveobuhvatan pristup proceni i rešavanju problema koji utiču na poslovanje u vremenu krize. Strategija nema jednokratan pristup - efikasno upravljanje krizama znači preispitivanje i ponovnu proveru svakih nekoliko dana, kao i ponovnu kalibraciju odluka i aktivnosti, uključujući planiranje scenarija za pogoršanje situacije. To je imperativ sadašnjice - opstanak kroz poslovni kontinuitet.\nSledeći korak je napredak i transformacija. Nalazimo se na početku nove, vrlo drugačije ere poslovanja. Rukovodioci će osigurati da njihova organizacija bude spremna za ono što dolazi, nakon ovog ključnog trenutka. Ukratko, nadgledaće transformisanje svoje organizacije u otpornu kompaniju, omogućavajući stvaranju boljeg poslovnog sveta, bez obzira na to kako nova svakodnevnica izgleda.\nKrizni menadžment zahteva strukturiran pristup, ali teško je biti metodičan kada se sve menja iz dana u dan. Zato smo identifikovali devet oblasti kojima se preduzeća mogu okrenuti kako bi obezbedile kontinuitet poslovanja, izgradile otpornost na ono što je dolazi i pripremile se za budućnost nakon pandemije. Takođe smo razvili jednostavan, jasan i pragmatičan alat koji će vam pomoći da utvrdite na koje stavke se treba fokusirati i gde vam je potrebna pomoć.


Nova pobeda Srbijanke014 | VAmedia - info portal\n24/03/2015 24/03/2015 Нема коментара на Nova pobeda Srbijanke014\nŽOK Srbijanka014 – OK Proleter (Loznica) 3:1 (26:24, 22:25, 25:16, 25:10) ŽOK Srbijanka014: Nedović (kap), Ilić (lib), Pavlović, Novaković, Srećković, Radojičić, Koprivica, Kovačević, Nenadović, Tripković, Živković, Obradinović\nSrbijanka014 se sa gostovanja iz Loznice vratila sa nova tri boda što je bio i jedini cilj u ovom trenutku. U odnosu na prvi deo sezone Valjevke su nastupale bez pet igračica iz sastava, zbog zdravstvenih problema Janković, opravdano odsutnih Bojičić, Novokmet, Stanojević i teže povredjenog drugog libera Kašiković. Šansu su opet dobila mladje igračice, tako je tehničar kadetske ekipe Nenadović igrala na poziciji srednjaka.\nPrva dva seta su bila prava klackalica i igra nerava. Sa mnogo grešaka na obe strane i nervoza Valjevki učinili su svoje, pa čak i da prokockaju veliku prednost od (17:12) u drugom setu. I kada se činilo da će Loznica kao i prethodnih godina praviti probleme, valjevke su se probudile i konsolidovale redove, pre svih Nedović na prijemu te Pavlović i Srećković u napadu što domaće nisu mogle da isprate. Sam rezultat u četvrtom setu sve govori. Domaće ostavljene na svega 10 poena.\nSrbijanka014 je i dalje vodeća na tabeli sa 45 bodova, četiri više od drugoplasiranog Malog Zvornika i osam više od Zaslona.\nVeć u nedelju od 15h u goste dolazi ekipa Zaslona iz Šapca, što je ujedno i derbi kola, s obzirom da su gošće trenutno trećeplasirane na tabeli i u slučaju pobede mogu se približiti mestu koje vodi u kvalifikacije za popunu II lige. Utakmica će se igrati na Studentu.


PočetnaOprema za mobilne telefoneHuaweiHuawei G730\nHuawei mobilni telefon je produkt visokih stremljenja tima ove kompanije. Huawei G730 poseduje ekran visoke rezolucije, inovativni čitač otisaka prstiju, jaku bateriju i još jači procesor. Displej ovog telefona je njegov najupečatljiviji deo. Uđite u svet opreme za Huawei G730 i izaberite ono što vam je potrebno kako biste još više uživali u njemu i njegovim mogućnostima. Za vaš mobilni imamo atestirane baterije koje prodajemo sa garancijom. Tu su i flet kablovi, kao i ogromna ponuda najboljih i najlepših futrola, maski i obloga za Huawei G730. Isprobajte neku od elegantnih i kvalitetnih Mercury futrola, Motomo futrola, Nillkin futrola, ali i silikonskih obloga u svim bojama kojih se možete setiti. Za vaš uređaj nudimo podjednako dobre proizvode univerzalne opreme i rezervnih delova. Ako vam je potreban punjač za auto ili prenosna baterija, selfie set ili zaštitna folija, sada to možete birati i kupiti na jednom mestu – kod nas!


Banja Luka Gej muškarci zainteresovani za sex dejt, F*ckbook Bosna\nBanja Luka Gej Muškarci Zainteresovani Za Sex Dejt\nTražite li partnera? Proverite najnovije korisnike u nastavku i možda naletite na svog idealnog partnera. Stupite u kontakt s njima i organizujte dejt ove nedelje. Naš sajt ima na 1000 registrovanih korisnika koji su oduvek tražili da se druže sa nekim kao Vi! Kreirajte svoj potpuno besplatan profil sad\nDodji vidi pa idi\nDopisivanje zezanje video...\nDopisivanje zezanje video poziv\nDobar lukav volim se zezati\nNeda mi se opisivati\nUsamljene damice do 40...\nUsamljene damice do 40 god.cekam vas\nUvjek za kompromis\nBisex sam,javite se svi\nlud i otkacen,haha\nTražim momka do 23-24...\nTražim momka do 23-24 godine za intimno druženje,...\nImam 18 godina, jako sam privlačan i volim grubu igru\nTrazim pasivne i samo za sex\nJa sam aktivan trazim oasivne za sex


Jebanje Sa Zivotinjama Za Gledanje | Video Sexs: Terpanas dan Full >\tHome\nPosted 4 hours ago by Admin\tJebacina sa animals hotfile : (jebanje sa zivotinjama, Jeany pantypooping, jebanje sa zivotinjama gledanje besplatno, jebacina u tri cina, jeanswing double..\nJebanje ena sa psima - (jebanje zivotinje) - jebanje zena, Jebanje sa ivotinjama video, jebanje strinke, jebanje zena sa zivotinjama uzivo, jebanjesrpsko, jebanje u bollnicu, jebanje sa ivotonjama..\nBesplatni porno filmovi za gledanje sa zivotinjama :: tags, See tags. besplatni filmovi za gledanje and stream besplatni porno filmovi za gledanje sa zivotinjama free people check check besplatni filmovi za gledanje and.\nZene se jebu sa zivotinjama dzabe pornici | smešni video, Jedna konjska snaga. mart 4th, 2014. evo kako radi motor koji ima samo jednu konjsku snagu. mogućnost primene ovog izuma ne poznaje grani.\nErotski oglasi subotica: erotske price sa zivotinjama, Sjela je na dave i to je sve što sam znao da će gaham nije jebacina sa zivotinjama isto što i dave gurnuo joj naprijed što joj dupe spreman da ga uzeti.\nJebacina sa animals hotfile : (jebanje sa zivotinjama Jebanje ena sa psima - (jebanje zivotinje) - jebanje zena Jebanje klinki :: [jebanje sa zivotinjama] | jebanje zena\tSearch for:\ndownload 3gp video bandung lautan asmara itenas