UTICAJ INFORMACIONIH TEHNOLOGIJA NA SRPSKI JEZIK\nMr Vlado �ukanovi�\nVe� u naslovu ovoga teksta mogli smo se poigrati sa jednim uo�ljivim uticajem informacionih tehnologija na srpski jezik. Uz malo nepa�nje, naslov je mogao glasiti i ovako: IT uticaj na srpski jezik . No, vrati�emo se ovom problemu kasnije.\nVi�e nema sumnje da informacione tehnologije menjaju svet. Vi�e nema sumnje da promenjeni svet tra�i promenjeni jezik. I promene u jeziku se de�avaju, bar �to se srpskog jezika ti�e, onako kako su se de�avale vekovima pre no �to su na istorijsku scenu stigle informacione tehnologije - bez ikakve kontrole. Postoji, me�utim, jedna bitna razlika. Jezi�ke promene nekada su bile razvu�ene kroz vreme, trajale su decenijama i vekovima. Informacione tehnologije su, u odre�enom smislu, ubrzale vreme i nagomilane, a nefiltrirane promene u�inile dostupnim neuporedivo ve�em broju ljudi nego �to je to ikada u istoriji bio slu�aj. I mada ovakva konstatacija mo�e zazvu�ati katastrofi�no, jezik funkcioni�e, istina po principu samoodr�anja, ali funkcioni�e. Najop�tija dijagnoza trenutnog stanja glasila bi: promenio se kvalitet komunikacije, pove�ao se kvantitet komunikacije.\nI eto prvog razloga za radost: informacione tehnologije zna�ajno su pro�irile mogu�nosti globalne komunikacije. Svet, druge kulture i drugi jezici nikada nam u istoriji nisu bili dostupniji, bli�i, i tekstualno, i audielno, i vizuelno. �to su nam bli�i i dostupniji, to postoji ve�a mogu�nost da uti�u na nas.\nOtuda sledi i prvi razlog za zabrinutost: uticaj informacionih tehnologija na jezik otkriva nam se, mo�da najuo�ljivije, u oblasti leksike, ta�nije kroz novu terminologiju koja ih prati. Op�te je mesto da razvoj materijalne kulture mora pratiti odgovaraju�i razvoj jezika, drugim re�ima, kada neko izmisli to�ak i kada on postane �iroko upotrebljavan proizvod, (naj�e��e) mora postojati i re� za njega. Pojedini narodi u pojedinim periodima imaju globalni uticaj na materijalnu kulturu i tako stvari stoje otkad je sveta i veka. A globalni uticaj na materijalnu kulturu nu�no se odra�ava i u jeziku. Neki jezici su u velikoj meri leksi�ki emitenti, drugi su u manjoj ili ve�oj meri leksi�ki recipijenti. Ovako je bilo u pro�losti, ovako je u sada�njosti, ovako �e, slutim, biti i u bliskoj budu�nosti. Problem je �to neki ljudi (ne samo u Srbiji, naprotiv, �irom sveta, i ne samo danas) ovakvo stanje stvari vide kao problem, �to se ose�aju jezi�ki depriviranim. Verovatno naslu�ujete da se radi o stranim re�ima (tu�icama).\nA su�tina je prili�no jednostavna. O njoj je davne 1856. godine pisao jedan od prvih srpskih filologa, Jovan Bo�kovi�: "U svakom jeziku ima tu�ih re�i. One do�o�e i dolaze u jezik na razli�ne na�ine, a ponajvi�e susednim ili me�unarodnim saobra�ajem; osim toga hri��anstvom, gr�kom i latinskom u�eno��u, dr�avnom nadmo�no��u ili kulturnom prete�no��u drugoga naroda. I na� jezik primio je u se mnoge tu�e re�i: u svezi sa predanjem crkve i �kole, po srodstvu, pod moranje, �to su krasne i udesne, ali vi�e puta i za to, �to ljudi leni behu  da u svom narodu na�u zgodan izraz za ne�to, ili da nekoj za njih novoj stvari nadenu ime."\nSociolingvisti�ka su�tina problema je, dakle, nekima bila jasna jo� pre 150 godina. A mi se vra�amo u na�e vreme u kome je previ�e onih �to brinu za sudbinu svog jezika pod najezdom tu�ica.\nNema sumnje da danas me�unarodnom komunikacijom u prakti�no svim oblastima �ivota dominira engleski jezik.  Na�a tema su informacione tehnologije i mislim da ne�e biti prejaka re� ako se ka�e da u toj oblasti engleski jezik dominira apsolutno. Mo�da ta apsolutna dominacija engleskog jezika u oblasti informacionih tehnologija ne bi ni zaslu�ivala toliku pa�nju da su se informacione tehnologije zadr�ale u okvirima uske grupe posve�enih stru�njaka, recimo onako kao �to kvantna fizika i njena terminologija jo� uvek ostaju usko stru�na pojava. Ne, informacione tehnologije su se infiltrirale u svakodnevni �ivot obi�nog �oveka (ne ba� u svakom delu svetu istom brzinom i u istoj meri, ali to je samo pitanja vremena), i to ne na povr�inskom terminolo�kom nivou koji bi od vas zahtevao da znate �ta je Internet, hardver, softver, program . nego mnogo dublje, na nivou nu�ne pismenosti.\nRekoh na po�etku da mo�da najuo�ljiviji uticaj informacionih tehnologija na jezik predstavlja nova terminologija koja ih prati. Dodajem: ju�e terminologija, danas op�ta leksika. Evo jednog zgodnog primera.\nKompjuter odavno nije nova stvar. Kompjuter toliko nije nova stvar da se u srpskom jeziku na�la i re� za njega - ra�unar . I ta re� sasvim lepo funkcioni�e, iako je pre tridesetak godina bilo ljudi koji su obja�njavali kako to nije "dobra" re� jer kompjuter ni�ta ne "ra�una". No, bilo kako bilo, obe su re�i pre�ivele u srpskom i obe �ive u svakodnevnoj, op�toj upotrebi. U po�etku behu ra�unari silne i voluminozne ma�ine, a onda su se lagano smanjivali. Tako su neki kompjuteri postali dovoljno mali da mogu stati na radni sto, pa su se na engleskom zvali desktop computers . Neki su postali i manji, pa su mogli stati u krilo ; takvi su se na engleskom zvali laptop computers . A neki su se toliko smanjili da staju na dlan; takvi su se zvali palmtop computers .\nPogledajmo kako stvari funkcioni�u u engleskom jeziku. Desktop je gornja povr�ina ( top ) stola ( desk ); izvanredna tvorbena fleksibilnost engleskog jezika omogu�ava poigravanje u stvaranju novih re�i: lap "krilo" + top "gornja povr�ina" = laptop , palm "dlan" + top "gornja povr�ina" = palmtop . I dok su ra�unari bili naj�e��e desktop computers , u srpskom jeziku nije bilo leksi�kih problema. Sasvim su nam bila dovoljna dva sinonima za jednu stvar - ra�unar/kompjuter . Ali sa onim �to se na engleskom zvalo laptop computers i palmtop computers pojavili su se problemi - da li to na srpskom treba zvati "laptop" ili "leptop", "pamtop" ili "palmtop", da li treba pisati "lap-top" ili "lep-top" itd.  A za�to im ne bismo dali srpske nazive? Tako ja nisam bio lenj pa sam u trenutku inspiracije smislio �ak tri re�i, nastolnik, nakrilnik i nadlanik , koje se sasvim lako dovode u vezu sa odgovaraju�im engleskim re�ima. Ovaj svoj leksi�ki eksperiment izlo�io sam pred omanjim skupom informati�ara, a u kontekstu razgovora o problemima prevo�enja kompjuterske terminologije.\nZanimaju li vas reakcije prisutnih informati�ara, koji su prethodno listom bili za to da sve treba prevesti na srpski jezik? Bez izuzetka su glasile ovako: "Ma, daj, to je hrvatski!" Ili: "Pa to je novogovor!" �ekajte da raspravimo. �ta ovde nije srpski? Jesu li re�i sto, dlan i krilo srpske? Jesu. Je li sufiks -ik, odnosno -nik srpski - spomenik, zakonik, vlasnik, �ajnik, uvodnik, zvu�nik itd. Jeste. Jesu li sve tri re�i napravljene po tvorbenim pravilima srpskog jezika? Jesu. Sve je, dakle, srpsko, samo izgleda op�i dojam nije srpski. Ukratko, eto dokaza da je alhemija ozbiljna nauka: od tri srpska jezi�ka sastojka smu�kate re� koja zvu�i - hrvatski!?\nNo, �alu na stranu, ovaj primer vrlo ozbiljno ilustruje jedan od va�nih problema srpskog jezika - na� jezik je tvorbeno veoma nefleksibilan. Mi, zapravo, imamo dovoljno prefiksa i sufiksa, ali postoji ne�to u na�em jezi�kom kodu �to nas spre�ava da ih koristimo u iole ozbiljnijoj meri. Izgleda da je na� jezi�ki kod ozbiljno naru�en jo� krajem 19. i po�etkom 20. veka. Srpski lingvisti se uljuljkuju u spoznaji da na� jezik nudi dovoljno jezi�kih elemenata za tvorbu, ali jo� uvek niko nije postavio pitanje za�to te tvorbene elemente prakti�no vi�e uop�te ne koristimo za stvaranje novih re�i, nego mnogo radije pose�emo za stranim re�ima, prilago�avaju�i ih (manje ili vi�e) svom jeziku.\nDeo odgovora verovatno le�i i u tempu razvoja koji donose informacione tehnologije, a koji daleko prevazilazi mogu�nosti bilo kog jezika da apsorbuje taj razvoj i stvori lokalnu leksiku; poseban problem predstavlja fluktuacija i kratak period raspada nove terminologije - re�i sve �e��e �ive tek po nekoliko godina i menjaju se s novim tehnologijama.\nTreba vam dokaz? Dokaz: laptop/leptop . Dok smo se mi dogovarali da li �emo tu spravu na srpskom zvati i pisati laptop, lap-top, leptop ili lep-top , ona je iza�la iz upotrebe. Do�lo je vreme notebook ra�unara. Znate li kako se to ka�e srpski?\nAko ne znate, nemojte brinuti, jer uvek ima razloga za radost. Drugi razlog za radost mogao bi predstavljati aktuelni svetski trend lokalizacije softvera na mnoge jezike. Tr�i�na logika navela je velike softverske kompanije, a najpre najve�u, da svom snagom krenu putem jezi�ke podr�ke i za druge jezike osim engleskog. Ova pogodnost kori��enja softvera na maternjem jeziku najpre je do�la do ve�ih svetskih jezika, ali poslednjih godina sti�e i do manjih. Tako u ovom trenutku Majkrosoft lokalizuje svoje proizvode na �etrdesetak jezika, a u planira se lokalizacija na jo� tridesetak jezika. Ako operativni sistem Windows i programski paket Office 2003 na srpskom jeziku jo� uvek nisu stigli do vas, otvorite stranicu google.com i pogledajte spisak jezika koje Google podr�ava. Prona�ite srpski jezik, podesite ovaj pretra�iva�, izaberite �irilicu ili latinicu i u�ivajte pretra�uju�i mre�u svih mre�a na svom jeziku i pismu, ma koje od dva na�a pisma smatrate svojim. Interes velikih kompanija je sasvim jasan, to je materijalni interes da svoje proizvode prodaju �to ve�em broju korisnika na �to ve�em broju jezika. Ovaj materijalni interes imaju i mnoge manje kompanije, a bi�e ih sve vi�e. S druge strane, manji i mali jezici za sada dobijaju uglavnom nematerijalnu satisfakciju. Oni lagano, ali sigurno ulaze u svet savremenih informacionih tehnologija, jo� uvek sa korak-dva zaka�njenja, ali i to je mnogo vi�e nego pre desetak godina, kada se informacionim tehnologijama pristupalo isklju�ivo na engleskim jeziku.\nSve ovo zvu�alo bi sjajno, kada ne bilo drugog razloga za zabrinutost . Naime, u procesu istovremene lokalizacije na vi�e jezika posao se optimizuje uz kori��enje savremene tehnologije koja po�iva na tzv. translacionim (prevodila�kim) memorijama, tj. bazama podataka koje sadr�e ogromne koli�ine prevodnih parova. Na primer, programski paket Office 2003 sadr�i oko 1.500.000 re�i na engleskom jeziku. Pomno�ite to sa 40 ili 70 jezika, dodajte 10-15% (koliko su prevodi u proseku obimniji od originala) i dobi�ete blagu predstavu o obimu takvog prevodila�kog posla. A to je tek jedan paket programa jedne kompanije. U narednih nekoliko godina najve�e kompanije, poput Majkrosofta, ima�e u prevodila�kim memorijama milijarde re�i na desetinama jezika, ako ih ve� i nemaju.\n�ta je tu problem, mo�e se upitati neko. Problem je to �to nema ko da pregleda sve te milijarde re�i na desetinama jezika. Jezi�ki se filtrira tek manji deo tog ogromnog jezi�kog materijala, dok najve�i deo ide u prevodila�ke memorije potpuno bez kontrole. Su�tinski, ideja koja stoji u osnovi ogromnih prevodila�kih memorija vodi ka ekstremno tipiziranom jeziku i sa ovim problemom susre��e se vrlo brzo svi jezici, bez izuzetka, jer prevodila�ke memorije o�igledno predstavljaju prelaznu fazu (fazu "brutalne sile") u razvoju prevo�enja od klasi�nog ljudskog prevo�enja ka ma�inskom prevo�enju. Ako imate malo vremena, probajte da zamislite kuda sve ovo vodi.\nA kada se vratite sa tog putovanja u budu�nost, susretnite se sa tre�im razlogom za radost . Razvoj informacionih tehnologija uslovio je razvoj nekih po jezik izuzetno blagotvornih jezi�kih alatki. Na prvom mestu, i hronolo�ki i prakti�no, stoje elektronski re�nici, bilo kao aplikacije koje se kupuju na CD -u bilo kao vrsta usluge koja je dostupna preko Interneta. Odmah za njima dolazi ono �to postoji i za srpski jezik, ali za sada bez dobrog srpskog naziva - spelling checker . Neki vole da ka�u "kontrolor pravopisa", neki vole da ka�u "provera pravopisa", ali u oba slu�aja re� "pravopis" ne odra�ava ono �to taj program�i� u srpskom jeziku zapravo radi. A on ispravlja gr�eke u kcanju (ovo su namerne gre�ke, tek da se ilustruje gde srpski spelling checker ima �ta da uradi). Onim �to se kod nas obi�no podrazumeva pod pojmom "pravopis" bavi se program�i� koji se na engleskom zove grammar checker , ali on za srpski jezik jo� uvek ne postoji, a nema ga ni na vidiku, jer ga je te�ko napraviti bez dobrih i savremenih klasi�nih jezi�kih priru�nika u kojima se jezik opisuje i propisuje.\nNo, dobro, program�i� za ispravljanje gre�aka u kucanju sada imamo. Da li ga i koristimo? Ne, prvo zato �to najve�i broj ljudi i ne zna da on postoji, drugo zato �to je srpska verzija programa u kome se on nalazi za na�e prilike objektivno skupa. Ali ja se pla�im da je u pitanju ne�to tre�e, a to je tre�i razlog za zabrinutost . Naime, i kada bi svi koji koriste ra�unar imali taj program�i�, ne bi ga svi koristili. Testirajte sebe i svoje prijatelje. Ako ovo �itate, zna�i da koristite Internet. Ako koristite Internet, velika je verovatno�a da svakodnevno koristite i e-po�tu. Otvorite svoje prijemno po�tansko sandu�e i pregledajte e-poruke u njemu. Koliko ih je napisano �irilicom? Dobro, dobro, vama je primarno pismo latinica. Koliko ste poruka primili bez tzv. na�ih slova ( �, �, �, �, � )? Koliko ste takvih poruka poslali? Koliko re�enica u tim porukama nema znakove interpunkcije, koliko je re�i napisano malim po�etnim slovom, a trebalo bi da bude napisano velikim po�etnim slovom? Koliko je re�i napisano spojeno, a trebalo bi ih pisati rastavljeno? Svi su skloni da ovu pojavu objasne brzinom, brzinom kojom se �ivi, brzinom kojom treba odgovoriti na desetine poruka dnevno. To se katkada i mo�e prihvatiti kao razlog, ali je mnogo, mnogo �e��e u pitanju nedopustiva opu�tenost. Ta masovna opu�tenost u pisanju ve� je po�ela da nam se vra�a kao bumerang i polako podriva op�ti nivo pismenosti populacije pretvaraju�i, sve o�iglednije, pismenost u pseudopismenost (ili grublje re�eno - u polupismenost). E-po�ta i SMS poruke ve� sada su, u generacijama koje dolaze, najra�ireniji oblik individualne pisane komunikacije na srpskom jeziku. Ako se nastavi trend ovaj opu�tenosti u pisanju, nikakav pomo�ni jezi�ki softver ne�e mo�i da popravi stanje stvari. Ili �e se jezik, po ve� spomenutom principu samoodr�anja, prosto prilagoditi takvom stanju stvari?\nI da ne zaboravim ono �to sam spomenuo na po�etku: IT uticaj na srpski jezik . Ako ne vidite ni�ta lo�e u ovoj varijanti naslova, eto jo� jednog razloga za zabrinutost: informacione tehnologije donele su stravi�nu koli�inu akronima u na� jezik. To i ne bi bio problem kada bismo mi znali �ta �emo sa njima, da li treba da ih preslovljavamo ili da ih ostavljamo u originalu (ako pi�emo �irilicom), da li treba da ih dekliniramo ili ne, kako da ih �itamo. Pretpostavimo da naslov ovoga teksta zaista sadr�i akronim IT. Da li bi trebalo da pi�e Uticaj IT na srpski jezik , ili mo�da Uticaj IT-a na srpski jezik , ili mo�da ipak IT uticaj na srpski jezik , �isto da izbegnemo deklinaciju akronima. I kako se uop�te na srpskom �ita akronim IT: /aj-ti/ ili /i-t/ ? Probajte negde da na�ete odgovor ili da uhvatite neki sistem. Pla�im se da vam tu ni ET ne mo�e pomo�i.\n Obratite posebnu pa�nju na ovo Bo�kovi�evo obja�njenje koje u su�tini spada u domen socijalne psihologije. Na� ve�iti problem - duhovna lenjost.\n Mada je i ovakva tvrdnja u velikoj meri sporna. Naime, sve je te�e govoriti o engleskom jeziku kao jednom entitetu. Mo�da bi bilo ta�nije govoriti o engleskim jezicima, i to ne samo u tradicionalnom smislu (britanski, ameri�ki, kanadski, australijski itd. engleski), nego i u smislu onih brojnih transnacionalnih inkarnacija engleskog jezika, pa i metanacionalnih inkarnacija koje nastaju u velikim grupama govornika �iji je maternji jezik neki drugi (npr. velika grupacija maternjih govornika �panskom koja u SAD koristi engleski jezik, ili takve grupe maternjih govornika kineskog itd.).\n Ako ste pomislili da se problem mo�e re�iti terminom "prenosni ra�unar", prevarili ste se, jer i tu postoji dvojstvo; naime, neki ljudi misle da bi jezi�ki bilo ispravnije re�i "prenosivi ra�unar". Oba�ka �to se prakti�no i desktop i laptop i palmtop ra�unari mogu prenositi. O problemima s mno�inom da i ne govorim: laptopi ili laptopovi itd.


Unija na podeli certifikata za naziv National Champion na takmičenju European Business Awards - Računovodski servis Unija\nUnija na podeli certifikata za naziv National Champion na takmičenju European Business Awards\nNajbolje firme iz Hrvatske, Srbije, Slovenije i Makedonije (53 firme) 01.12.2016 u Palači Dverce u Zagrebu, učestvovali su na ekskluzivnom događaju podele certifikata za naziv Nacionalni šampion za pojedinu državu u sklopu takmičenja European Business Awards (EBA).\nStručna komisija Uniju je izbarala za Nacionalnog šampiona (National Champion) 2016/2017, koji će predstavljati Sloveniju u narednoj fazi takmičenja.\nOve godine na takmičenju European Business Awards učestvuje 33.000 firmi iz 34 države, od kojih je u prvom krugu bilo izabranih 636 nacionalnih šampiona. Tačan spisak Nacionalnih šampiona po državama možete naći na internet stranici EBA http://www.businessawardseurope.com/\nUnija se takmiči na području inovacija i u sledećoj fazi takmičenja pomoću videa ćemo predstaviti našu priču i uspeh. Videi će biti postavljeni na EBA internet stranici www.businessawardseurope.com i učestvovat će u javnom glasanju, koje će odrediti ”Javnog nacionalnog pobjednika” za svaku državu. Glasanje će se zaključiti u martu 2017.\nPored toga stručni žiri će izbrati 10 najboljih Nacionalnih šampoina za svaku od 11 kategorija takmičenja, a konačni pobednici, biti će objavljeni na svečanom Gala Finalu u proleće 2017.\nCilj European Business Awards je podrška razvoju jače i uspešnije poslovne zajednice po čitavoj Evropi, ispostavljanje najuspešnijih firmi različitih veličina i područja i omogućavanje međusobne komunikacije i prenosa iskustava.\nViše informacija o Nacionalnim šampionima, samom takmičenju European Buseiness Awards i sponzoru takmičenja, naći ćete na: www.businessawardseurope.com in www.rsm.global\n< Previous: Unija na podjeli certifikata za naziv National Champion na takmičenju European Business Awards\nNext > Unija na podjeli certifikata za naziv National Champion na takmičenju European Business Awards


Zdravlje ljudi je najveća vrijednost i ono u šta treba najviše ulagati, rekao je Vučić\nA. Č. / Blic 28.02.2021\nBEOGRAD Na aerodrom Nikola Tesla sletio avion sa 100.000 vakcina Sputnjik V\nVučić na aerodromu dočekao novi kotigent vakcina\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić dočekao je večeras na aerodromu "Nikola Tesla" novi kontingent sa ruskim vakcinama "Sputnjik V".\nAvion nacionalne avio-kompanije "Air Serbia" sleteo je oko 22:45 sati sa 100.000 vakcina protiv koronavirusa.\n- Pričali smo o proizvodnji ruske vakcine u Srbiji, to je težak posao za nas. Prvo ćemo da pakujemo, onda ćemo da pravimo pravu proizvodnju. Kod Sputnjika imate dvije doze, različite su komponente. Mnogo ljudi moramo da revakcinišemo da bismo imali neprekidan proces. Sada dobijamo tu drugu dozu. Veoma sam zahvalan. Meni je važno da su vakcine sigurne i da bez obzira na našu nedisciplinovanost, smanjujemo broj mrtvih od korone. Hvala vama i predsjedniku Putinu - rekao je Vučić.\nPored njega, na aerodromu su ruski ambasador u Srbiji Aleksandar Bocan Harčenko i ministar zdravlja Srbije Zlatibor Lončar.\nVakcine će odmah po pristizanju na beogradski Aerodrom "Nikola Tesla" biti transportirane u Institut "Torlak" u Beogradu, odakle će sutra biti distribuirane u centre za vakcinaciju širom Srbije.\nVučić: Mnogo ljudi moramo da revakcinišemo\nSrbija je dogovorila nabavku ukupno dva miliona vakcina iz Rusije, a cjelokupna količina bit će isporučena do kraja aprila.\nVučić je prije nedjelju dana dočekao avion iz Istanbula kojim je u Srbiju dopremljeno 150.000 vakcina kompanije AstraZeneca, koje se proizvode u Indiji.\n- Zdravlje ljudi je najveća vrijednost i ono u šta treba najviše ulagati. Avionom iz Istanbula, stiglo je 150.000 vakcina u Srbiju. To znači još 150.000 vakcinisanih ljudi. Ponosan sam na Srbiju, odgovornost, ozbiljnost koju smo pokazali u borbi za zdravlje naših građana, za očuvanje života i napretka ekonomije u našoj zemlji - rekao je tada Vučić.\n28.02.2021 u 15:20\nU RS sutra stiže 20.000 doza ruske vakcine\n28.02.2021 u 13:19\nVakcine Srbija Aleksandar Vučić Sputnjik V


Plejboj napušta Fejsbuk zbog privatnosti\nBeta/AP | 29. mar 2018.\nKompanija "Plejboj enterprajzis" (Playboy Enterprises) saopštila je da se povlači s Fejsbuka usled sve većeg skandala oko privatnosti na toj društvenoj mreži.\nIzvor: Screenshot: YouTube (Playboy) / Preuzeto sa rs.n1info.com\nU saopštenju se navodi da je „Plejboju“ teško da „izrazi svoje vrednosti“ zbog strogih pravila Fejsbuka koja uključuju i ograničenja na prikazivanje golotinje.\n„Plejboj“ tvrdi da je navodno loše upravljanje podacima kap koja preliva čašu.\nOko 25 miliona ljudi je povezano s „Plejbojevim“ stranicama na Fejsbuku, a kompanija je navela da će ugasiti sve naloge kojima direktno upravlja.\nI druge kompanije su preduzele slične korake, uključujući neprofitnu Mozilu, SpejsEks i Teslu Ilona Maska i nemačku Komercbanku.\nOsuđen zbog „lajkovanja“, kazna 3.700 evra\n← Mladi u Srbiji retko u medijima\nRada Komazec i Dragana Zečević: Srpski novinari na KiM rade u ratnim uslovima →


Poveæanje vojnièkih plata - B92.net\nPoveæanje vojnièkih plata\nBeograd -- Vojska Srbije dobila poveæanje plate; januarska zarada profesionalnih vojnika veæa je, u proseku, za 17 odsto.\nIzvor: B92 utorak, 29.01.2008. | 16:36\nNakon januarskog poveæanja, najniža plata u vojsci, koju prima razvodnik, biæe 21.380 dinara, primanja najmlaðih podoficira - vodnika Vojske Srbije biæe do 27 000, potporuènik neæe imati više od 42.000 dinara, major 65 000, pukovnik 84 000, a najveæu plata imaæe generali - do 100.000 dinara.\nMinistar odbrane Dragan Šutanovac kaže da je poveæenje plata u skladu sa ranijim planovima.\n"Uradili smo jedan ozbiljan budžet, ozbiljno planiranje, u sklopu toga i poveæanje plata u januaru, ali i niz drugi stvari: nabavka opreme u vrednosti do 7,5 milijardi dinara iz našega dela budžeta, plus iz NIP-a, plus iz samostalnih prihoda", objasnio je ministar odbrane.\nOn tvrdi da poveæenje plata nema nikave veze sa izborima.\n"Ne znam koliko æe izbora biti ove godine, ali najavljujem u ovoj godini, neæu reæi renesansu, ali svakako bolje dane za pripadnike Vojske i za sistem odbrane", rekao je Šutanovac.\nOsim plata, vojsku muèe i nerešena stambena pitanja. Ministarstvo odbrane planira da se vojnicima omoguæe povoljni stambeni krediti, a razmišlja se i da se novac za stanove nabavi od prodaje vojne imovine.\nVojska Srbije sprema se za profesionalizaciju i poboljšanje materijalnog položaja samo je jedan od koraka, ali smo još uvek daleko od toga da je vojni poziv primamljiv za graðane, kaže Šutanovac.\nVojska je povratila kredibiltet, poveæan je odziv reguruta, ali ne možemo da kažemo da imamo redove ispred kasarni, rekao je ministar.


Vesti online / Sport / Fudbal / Vidal još četiri godine u Juventusu\nČileanskog fudbalera mediji su u poslednjih nekoliko meseci povezivali sa prelaskom u Real Madrid ili Bajern iz Minhena, ali je Vidal produžio ugovor s Juventusom za još četiri godine.\nPrema izveštajima medija, on će po sezoni zaraditi 5,5 miliona evra.\n"Juventus ima zadovoljsto da saopšti da je Arturo Vidal stavio potpis na ugovor prema kojem će ostati u klubu do 2017. godine. Od dolaska iz Bajer Leverkuzena u leto 2011. godine, senzacionalni nastupi su mu omogućili da postane jedan od miljenika navijača", navodi se u saopštenju Juventusa.\nVidal je u dresu aktuelnog šampiona Serije A odigrao 100 utakmica i postigao 32 gola.\nFUDBAL Pogba: Razmišljam samo o Juventusu!\nFUDBAL Dibala: Juventus na istom nivou kao Real, Barselona i Bajern\nFUDBAL Juventus je gazda u Torinu, Ljajić strelac za Romu!


30/10/2020 List Zrenjanin\nU okviru „Dana italijanskog filma” u maloj sali Kulturnog centra u četvrtak, 29. oktobra, prikazuje se film „Miris doba bajki”. Projekcija počinje u 20 časova, ulaz je besplatan.\nFilm „Iza ničeg 2”\nU petak, 30. oktobra, u velikoj sali Kulturnog centra premijerno se prikazuje dugometražni igrani film „Iza ničeg 2”, u režiji Zrenjaninca Gvozdena Bosića. Projekcija počinje u 19 časova, a ulaz je besplatan.\nU subotu, 31. oktobra, u okviru dečjeg onlajn programa Kulturnog centra od 10 časova na Fejsbuk stranici KC održaće se tri radionice – Čitanjac sa bibliotekarima, Persu kutak za zdravi trenutak i „Iron” sportski izazov.\nKoncert grupe „Kanda Kodža i Nebojša”\nRok sastav „Kanda Kodža i Nebojša” održaće koncert u subotu, 31. oktobra, u velikoj sali Kulturnog centra u 20 časova. Ulaznice, po ceni od 800 dinara, prodaju se na biletarnici od 10 do 12 i od 18 do 20 sati.\nU sredu, 4. i četvrtak, 5. novembra, biće festival angažovanog etnografskog filma „Vizantrop”. U sklopu programa biće prikazano šest filmova. Festivalski koncept sadrži najnovija ostvarenja svetske i domaće filmske produkcije koje se bave najaktuelnijim temama i to od aktivizma u borbi za očuvanje životne sredine, egzodusa migranata, do zaštite životne sredine i građanskih protesta. Pre projekcija, 4. novembra, publici će se obratiti organizatori. Raspored projekcija vidite na www.kczr.org\nKulturni centar i IP medija023 u saradnji sa Turističkom orgnizacijom grada Zrenjanina raspisali su konkurs „Slobodna tema 2020” za neobjavljene pesme i priče. Konkurs je otvoren do 31. decembra. Radovi se šalju na imejl kczr@kczr.org, a najuspešnije učesnike očekuju nagrade.\nZrenjaninska publika će od 2. novembra do 2. decembra imati priliku da pogleda novu izložbu „Međuprostor” u Savremenoj galeriji. Otvaranje je zakazano za 19 časova.\n← U „CARSKOJ BAŠTI” U TOKU JE TRADICIONALAN JESENjI POSAO\nKOMPANIJA „UM-ING” PRIREDILA JE SEDMU LIKOVNU KOLONIJU UPRKOS PANDEMIJI →


Političari na Twitteru | Organ Vlasti\nNije tajna da su društvene mreže postale predmet interesovanja i političarima na našoj sceni. Iz dana u dan, osvane po neki novi politički profil i u prilici smo da, iz prve ruke, komuniciramo i hvalimo ili kritikujemo rad i odluke onih koji nas vode. Ono što je mene zainteresovalo, jeste da saznam ko je sve od političara prisutan na Twitteru i šta su stavili u opis profila.\nyes 🙂 fizičarka, političarka, uverena da je igra vrhunska ljudska delatnost\nVice president of Democratic party and Member of Parliament\nDirector, Agency for EU Integrations, City of Belgrade, European Cultural Capital 2020! Liberal Democratic Party. MA in Democracy and HR. BA in Int’l Relations.\nPolitika – Novi Sad – Knjizevnost – Istorija – Scouting – Sr. Karlovci – Vaterpolo – Johan B. Stulic…\nMaja. Narodni poslanik Demokratske stranke/Member of Parliament, Democratic party\nMuzika, Gastronomija, Marketing, AntiFa, Priroda i Drustvo.\nPredsednica Omladine Lige socijaldemokrata Vojvodine\nNarodna poslanica LSV Zamenica sefa poslanicke grupe Za evropsku Srbiju Magistarka politickih nauka Autonomasica, vredna, uporna\nMember of parliament, Democratic party, Republic of Serbia/ Poslanik Demokratske stranke u Narodnoj skupštini Republike Srbije\nPredsednik Političkog saveta Narodne partije.\nMedicina, porodica, vaterpolo, skijanje, muzika, priroda, prijatelji,DS\nAktivista u dusi (@Centarmv) … PR-ovac (@PRSrbija), celista, levicar, zaljubljenik u skijanje, prirodu i fotografije, volim da ucim i poducavam.\nPredsednik opštine Vračar. Inženjer elektrotehnike. Instruktor NDI. Tata Dimitriju i Eleni.\nCommissioner for HR – Liberal Democratic Party; Human Rights Defender; Former State Secretary for HR\nVojvođanka,socijaldemokratkinja. Ne priznaje granice ni po kom osnovu. Tvrdi da se sve može (i sme) ako se hoće. Ako paziš na ono: Nemoj, pa se ne boj. (lsv.rs)\nPredsednik Liberalno-demokratske partije (LDP) i šef poslaničke grupe u Skupštini Srbije\nNarodni poslanik Socijalističke partije Srbije\nVojislav Šešelj’s legal adviser; Serbian Radical Party (SRS) MP\nPoslanik Liberalno-demokratske partije… misli da politika ne mora da bude bljak… cak ni dosadna\nClan Veca gradske opstine Vracar, demokrata, pravnik.\nCenim da dopunite listu, bilo slanjem novotvorenih političkih naloga na mail adresu kontakt@organvlasti.com ili u komentarima.\nMINISTAR ODBRANE REPUBLIKE SRBIJE MINISTER OF DEFENCE POTPREDSEDNIK DEMOKRATSKE STRANKE VICE PRESIDENT DEMOCRATIC PARTY Born 24.08.1968\nVolim politiku. Pišem horor.\nNovinar, član Glavnog odbora SPS, osnivač Loud & Queer, osnivač Gej strejt alijanse, zaslužan građanin, mrgud. Ume da napravi dobru žurku.\nOdbornik u SG Niš (Političar – pripravnik 🙂 ), koordinator Unije mladih URS\nNDI Senior political party trainer City Municipality of Vracar Municipality Council Member Democratic party – Main Board Member Serbia\nosmeh zaista ne koshta nishta.. ne budite shkrti…\nu politici uvek pravnik,u privatnom zivotu uvek politicar. mama,profesor,aktivista.uglavnom, zena zmaj. plus tri andjela\n04.05.1967. Poreklom Srbin iz Bosne, Odrastao u Smederevu, sin Luka, narodni poslanik u NSRS od 21.01.2001., Hard’n’Heavy ljubitelj\nLena, Isidora, Nela. Pančevo. Petrohemija. URS. Rukomet.\nPredsednik Skupštine grada Zrenjanina. Potpredsednik Lige socijaldemokrata Vojvodine\nPrisutni su još i Zorana Smiljanić koja nema opis profila i nije aktivna u poslednje vreme, kao i Mlađan Dinkić koji takođe nije ništa o sebi napisao u profilu, ali je zato dosta aktivan i lično vodi profil. Što se tiče detaljne liste političara i političkih partija/stranaka i njihovog prisustva na Twitteru, Srećko Šekeljić je napravio odličnu listu. Hvala Nikoli Jovanoviću i Draganu Varagiću na ukazu iste.\n17. januara 2012. u 12:32\nSve je ovo u skladu sadefinicijom politicara\nZnačenje crteža koje škrabamo


Šest sindikata iz KS prijeti štrajkom i protestima zbog ignorantskog odnosa Vlade KS – TVSA.BA\nUtorak, 28 Juna, 2022 4:18\nNaslovna/Vijesti/Sarajevo/Šest sindikata iz KS prijeti štrajkom i protestima zbog ignorantskog odnosa Vlade KS\nŠest sindikata iz KS prijeti štrajkom i protestima zbog ignorantskog odnosa Vlade KS\nSrijeda, 17 Novembra 2021, 12:34\nPredstavnici šest sindikata koji okupljaju 14.000 radnika u Kantonu Sarajevu danas su upozorili da će organizovati generalni štrajk i proteste ukoliko ne bude povećana osnovica za obračun plata radnika.\nNaglašeno je da Nacrt budžeta Kantona Sarajevo za 2022. iznosi 1,1 milijardu KM, a da u njemu nije planirano povećanje osnovice za obračun plata.\nPredsjednik Koordinacije sindikata Faruk Bešlić izjavio je na pres-konferenciji u Sarajevu da oni ne mogu više da trpe ignorantski odnos vladajuće “Trojke” u Kantonu Sarajevo prema sindikatima.\n– Ukoliko naši zahtjevi ne budu ispoštovani, na dan usvajanja budžeta KS za 2022. pred zgradom KS ćemo okupiti najmanje 100 radnika, a ako ni tada ne bude postignut cilj na narednim protestima ćemo okupiti do 8.000 radnika, bez obzira na kazne i epidemiološke mjere – istakao je Bešlić.\nPredsjednik Sindikata policije KS Sadik Ećo rekao je da su zahtjevi za povećanje plata opravdani s obzirom na rast troškova života i činjenicu da u prethodne dvije godine nisu tražili povećanje iz solidarnosti s onim više pogođenim pandemijom.\nPrecizirao je da je neprihvatljivo da je plata policijskog službenika u Kantonu Sarajevo 850 KM, te da sigurno neće prihvatiti da trenutna osnovica i dalje ostane.\nDanašnjoj pres-konferenciji prisustvovali su predstavnici Samostalnog sindikata osnovnog obrazovanja i odgoja FBiH – Kantonalni odbor KS, Sindikata policije KS, Samostalnog sindikata državnih službenika i namještenika KS, Sindikata Univerziteta u Sarajevu, Samostalnog sindikata državnih službenika i namještenika u organima državne službe, sudskoj vlasti i javnim ustanovama u BiH – Koordinacija KS, te Sindikata srednjeg i visokog obrazovanja, odgoja, nauke i kulture BiH – Kantonalni odbor KS.\nČović: Da nije bilo Herceg Bosne ovdje ne bi bilo ni hrvatskog naroda\nU Beogradu pored Ratka Mladića, osvanuo i Dražin mural\n[…] TVSA.ba: Šest sindikata iz KS prijeti štrajkom i protestima zbog ignorantskog odnosa Vlade KS […]


Web Development trendovi za 2017. - Quantox Technology\nWeb Development trendovi za 2017.\nU zavisnosti od toga koliko imate godina, verovatno mislite da 2017-a godina zvuči veoma futuristično, čak iako smo u njoj trenutno. Web Development trendovi danas izgledaju kao nešto što je bilo mašta pre 10 godina, ili nešto što bi ste videli u filmu naučne fantastike. Pogledajte ove trendove, i recite nam kako možemo da vam pomognemo da ih ostvarite u vašem poslu.\n360 videoVideo sa uglom od 360 stepeni revolucionira određene industrije. Koristi se u edukaciji, gde studenti mogu da vide zaista kakvo je neko okruženje kao kada bi ga posetili. Mogu da vide kišnu šumu ili dalji svemir daleko jeftinije nego što bi ih koštalo putovanje u svemirskom brodu! Takodje dosta pomaže u prodaji nekretnina. Prodavci mogu da uštede dosta vremena tako što će potencionalnim kupcima da pokažu video od 360 stepeni pre nego što oni budu sigurni u svoju odluku.\nVirtuelna StvarnostVirtuelna stvarnost gura ideju videa od 360 stepeni korak dalje. Postoji nekoliko neverovatnih VR naočara u poslednje vreme, i različite kompanije istražuju kako da ih najbolje iskoriste. Naravno, video igrice I sadržaj za odrasle su stvari na koji su se ljudi najvise fokusirali, ali reklama sa tehnologijom virtuelne stvarnosti može potencionalnim klijentima da da iskustvo koje će vas izdvojiti iznad ostalih.\nVeštačka InteligencijaKada razmišljate o VI, verovatno vam ideja o robotima koji pokoravaju svet dolazi na um, ali zapravo VI je daleko jednostavniji od toga. Čak mnogi pretraživači koriste VI algoritme da bi otkrili šta korisnik želi da vidi kada pretražuju o određenoj stvari. Dodatno, digitalni asistenti su pomognuti od strane VI, i sve velike tehnološke kompanije se bave naprednim istraživanjem na ovom polju.\nPosted on 10 октобра, 2017 7 марта, 2022 by admin\nUslovi za razvoj web-a koji bi trebalo da znate!\nDa li ste spremni da naučite nešto novo i zabavite se dok to radite?


Sve više migranata u TK - Gradacac.live\nSve više migranata u TK\nNa današnjoj sjednici Vlada TK je prihvatila Izvještaj o aktuelnoj situaciji u vezi sa migrantima na prostoru TK za period januar – decembar 2020. godine. Tokom 2020. godine službenici Uprave policije su pronašli i evidentirali 12.524 migranata, koji kod sebe nisu imali identifikacione dokumente ili potvrdu o iskazanoj namjeri podnošenja zahtjeva za azil.\nTokom 2019. godine je evidentirano 10.715 migranata. Posmatrajući po mjesecima, tokom prošle godine najviše migranata evidentirano je tokom jula i augusta, nakon čega je došlo do postepenog smanjivanja njihovog broja. Posmatrano po zemlji porijekla, najviše migranata tokom 2020.godine je evidentirano iz Pakistana 5.491 ili 44%. zatim iz Afganistana3.680 ili 29%, Bangladeša 1.033 ili 6%, Maroka 954 ili 6%, Alžira, Libije i Iran po 2%, Sirije i Iraka po 1% i ostalih država 3%.


Šumski požari u BiH prijetnja nestanku šuma - Klix.ba\nŠumski požari u BiH prijetnja nestanku šuma\n8.5.2012. u 13:36\nUdruženje inženjera i tehničara šumarstva Federacije BiH danas je ukazalo na neophodnost aktivnije uloge svih institucija našeg društva na zaštiti šumskih ekosistema od mogućih požara. "Svake godine svjedoci smo ogromnih šteta koje izazivaju šumski požari koje, veoma često, za posljedicu imaju deforestizaciju šuma, odnosno potpuni nestanak šuma određenog područja sa svim negativnim konsekvencama po život čovjeka", saopćeno je iz ovog udruženja.\nOni ističu da dosadašnja iskustva pokazuju da je nedovoljan angažman nadležnih struktura sistema na proces organizacije i neposrednog gašenja šumskih požara. U većini slučajeva direktni sudionici na gašenju šumskih požara su samo profesionalne i dobrovoljne vatrogasne brigade, te uposlenici privrednih društava iz oblasti šumarstva.\n"Za efikasnu i efektivnu borbu protiv šumskih požara to nije dovoljno. Potreban je mnogo ozbiljniji odnos na prevenciji i suzbijanju šumskih požara", stoji u saopćenju.\n"Uvažavajući značaj i ulogu šuma, kao krucijalnog prirodnog resursa Bosne i Hercegovine, insistiramo od svih segmenata društva, zakonodavnih, izvršnih i sudskih vlasti, da tom pitanju posvete odgovarajuću pažnju. Naš zajednički cilj mora biti praktična realizacija optimalnog modela borbe protiv šumskih požara u BiH", navode iz Udruženja inženjera i tehničara šumarstva Federacije BiH.\nJulija Timošenko i dalje štrajkuje glađu\n08.05.2012. u 13:43\nOdgođen samit na Jalti zbog bojkota lidera zemalja Centralne Evrope\n08.05.2012. u 13:31


Sarajevo | Page 10 | Manager.ba\nborisd uto, 05/15/2018 - 14:31\nPredsjednik gradskog vijeća Grada Pule Tiziano Sošić i predstavnici kompanije Infobip posjetili su danas Općinu Centar. Sa predstavnicima ove sarajevske općine razgovarali su o planovima za širenje poslovanja.\nPročitaj više o INFOBIP ŠIRI POSLOVANJE: Cilj zapošljavanje 500 ljudi\nUNIKATNI PROIZVODI: Neodoljive šalice, zdjelice, tanjuri Diane Baketarić\nurednik pon, 05/14/2018 - 09:03\nAko imaš dobru ideju ili sklonost nekom hobiju, uz to, i želju za razvojem talenta, u današnje vrijeme, granice skoro da i ne postoje. Internet je sve približio i učinio dostupnim. Neki bi rekli, „Internet je dobar sluga, ili loš gospodar“.\n„Glavni lik“ priče je Diana Baketarić, mlada profesorica razredne nastave, koja radi u Katoličkom školskom centru „Sv. Josip“ u Sarajevu, nakon posla u slobodno vrijeme svoju ideju o ukrašavanju posuđa razvila je u jasnu viziju.\nPročitaj više o UNIKATNI PROIZVODI: Neodoljive šalice, zdjelice, tanjuri Diane Baketarić\nTurizam može postati ozbiljan razvojni resurs te pokretač ekonomije u BiH\nborisd pet, 05/11/2018 - 19:48\nInternacionalni Burch univerzitet (IBU) je u svečanoj sali hotela Hills započeo međunarodnu konferenciju o ekonomskim i društvenim studijama ICESoS 2018 koja se ovog puta bavila savremenim trendovima u turizmu i uslužnim djelatnostima na području Balkana.\nPročitaj više o Turizam može postati ozbiljan razvojni resurs te pokretač ekonomije u BiH\nUspješna priča o zapošljavanju osoba sa invaliditetom\narijanam pet, 05/11/2018 - 19:37\nU moru vijesti o mladima koji napuštaju Bosnu i Hercegovinu, rijetke su pozitivne priče o mladim ljudima koji otvaraju nova radna mjesta i to za druge mlade i osobe sa invaliditetom. Jedna takva uspješna priča je kompanija CHB d.o.o. Sarajevo koja zapošljava 25 mladih osoba od čega je čak 19 osoba sa invaliditetom.\nPročitaj više o Uspješna priča o zapošljavanju osoba sa invaliditetom\nSoftverska industrija je potencijal za BiH, treba nam 6.000 IT stručnjaka\nborisd čet, 05/10/2018 - 16:27\nMinistarstvo komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine, u saradnji sa Udruženjem kompanija softverske industrije Bit Alijansa, bilo je domaćin Druge konferencije o potencijalima razvoja softverske industrije u Bosni i Hercegovini.\nZbog manjka kvalifikovane radne snage u softverskoj industriji, Bosna i Hercegovina dnevno gubi 1,5 miliona KM potencijalnog prihoda.\nPročitaj više o Softverska industrija je potencijal za BiH, treba nam 6.000 IT stručnjaka\nProjekti poput “InHoReCa ConFesta” prijeko potrebni bh. turizmu\narijanam sri, 05/09/2018 - 18:20\nOproštajnim partijem i “Coffe&Sweet Show-om” zvanično je završen prvi InHoReCa ConFest, koji se u organizaciji marketing agencije “Altermedia”, pod specijalnim pokroviteljstvom Turističke zajednice Kantona Sarajevo, održavao protekla dva dana u Sarajevu.\nOvaj jedinstven spoj konferencije i festivala (čija je ideja koncipirana u simpatičnoj izvedenici naziva ConFest) ocijenjen je odličnom ocjenom od strane izlagača i posjetioca.\nPročitaj više o Projekti poput “InHoReCa ConFesta” prijeko potrebni bh. turizmu\nPotrebno smanjiti jaz između obrazovanja i tržišta rada\nborisd uto, 05/08/2018 - 13:59\nU prostorijama hotela Europa održava se Sarajevo Innovation Summit 2018, u organizaciji Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu.\nPročitaj više o Potrebno smanjiti jaz između obrazovanja i tržišta rada\nRutmobil kreće u akciju\nlejlak pet, 04/27/2018 - 15:56\nRutmap ekipa koja je početkom godine uspješno predstavila novu platformu beta verzije turističke interaktivne mape Sarajeva “Rutmap”, danas je predstavila brendirano Rutmap vozilo.\nNova verzija Rutmapa je turistička interaktivna mapa sa detaljnijim virtualnim prikazom ulica i objekata od privrednog, kulturnog i turističkog značaja. Tvorci platforme, nastojeći omogućiti automatizovanje aktivnosti snimanja pregleda ulica, odlučili su da koriste inovativan pristup kombinacije snimaka iz vozila i već korišteni metod snimanja iz zraka ili šetnjom.\nPročitaj više o Rutmobil kreće u akciju\narijanam pet, 04/20/2018 - 17:03\nLider u prodaji informatičke opreme IMTEC održat će u ponedjeljak 23. aprila Konferenciju za medije sa početkom u 13,00 sati u okviru Međunarodnog sajma knjige u Sarajevu.\nKonferencija za medije održat će se na štandu kompanije IMTEC.\nPročitaj više o U ponedjeljak u Sarajevu predstavnici svjetskih tehnoloških divova NEC i SMART\nInvesticije iz bh. dijaspore dobra poruka za ekonomski razvoj\nurednik čet, 04/19/2018 - 09:24\nBosna i Hercegovina se nalazi na vrhu svjetske liste po broju emigranta u odnosu na populaciju same zemlje. Pored velikog broja bh. građana koji danas žive u zemljama regije, značajnu dijasporsku zajednicu imamo u Njemačkoj, Austriji, SAD-u, Švicarskoj, Švedskoj i Australiji. Lilijan Sulejmanović je kao dijete u ratu stigla do Velike Britanije, a danas njena priča o investiranju u Bosnu i Hercegovinu vraća nadu u povratak i aktivno uključivanje bh. dijaspore u ekonomski razvoj zemlje.\nPročitaj više o Investicije iz bh. dijaspore dobra poruka za ekonomski razvoj


Niše demokrate i pored bojkota sednice, podnele dve odborničke inicijative | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Politika | Bojkot i inicijativa\nNiše demokrate i pored bojkota sednice, podnele dve odborničke inicijative\nNiš 29.10.2019. Južna Srbija Info\n"Odbornička grupa Demokratske stranke u Nišu bojkotavala je današnju sednicu Skupštine Grada Niša, ali je podnela dve odborničke inicijative, rekao je Miodrag Stanković", odbornik i predsednik GrO DS-a u Nišu.\nIzjavu Miodraga Stankovića prenosimo u celosti...\n„Odborničku inicijativu za izjednačavanje cene toplotne energije za daljinsko grejanje za oktobar 2019. godine sa cenom u letnjem obračunskom periodu kojom se traži da, s obzirom da JKP "Gradska toplana Niš" nije isporučivala toplotnu energiju građanima koji se greju na daljinsko grejanje, računi za oktobar mesec ostanu isti, odnosno da se za ovaj mesec plati kao i za neki od prethodnih letnjih meseci, odnosno da varijabilni deo ostane nepromenjen. Ukoliko vlast ne prihvati našu inicijativu za umanjenje računa, organizovaćemo nove proteste.\nDruga odborničku inicijativu sam podneo za dostavljanje informacija o imovinskom stanju funckionera Grada Niša, na početku i na kraju mandata, počev od 2000. godine. Funkcioneri lokalne samouprave su obavezni da Agenciji za borbu protiv korupcije dostave u Zakonom propisanim rokovima svoje imovinsko stanje, kako postojeće imovine, tako i prihode na početku mandata, u toku trajanja mandata - ukoliko je došlo do promene u imovinskom stanju na kraju, kao i dve godine nakon isteka mandata. Kako se mandat bliži kraju, sumnja građana je sve veća da su pojedini funkcioneri SNS u predhodnih sedam godina drastično uvećali svoju imovinsku kartu. Zakonska i moralna obaveza funkcionera Grada Niša je da građanima učine dostupnim podatke o svom imovinskom stanju na početku i na kraju mandata. Ovom inicijativom Demokratska stranka traži da se omogući uvid u imovinsko stanje kako bivših tako i aktuelnih funkcionera, kako bi se omogućio uvid u moguću zloupotrebu javnih funkcija“, izjavio je Stanković.\n# Niš DS Miodrag Stanković Skupština grada Niša\nDS o bojkotu sednice\nPoštovanje odluke o vanrednom stanju\nPrekid svih izbornih aktivnosti\nMUP RS Blace SPS SNS recept javna preduzeća Zorana Mihajlović poplava košarka Gradska toplana JKP fudbal Vladičin Han Svrljig Parking servis koridor 10 izbori Južna Srbija Info Preševo Putevi Srbije EU Čair Kosovo i Metohija Zoran Radovanović Tržnica JP nasilje Zoran Perišić Bela Palanka DS izbori 2016 turizam Medijana gradska opština Klinički centar Niš SPC Ivica Dačić ubistvo Gradina budžet Stara planina Radnički FK Niš


Dan: April 8 2021\nNapominjući da teška simptomatska bolest zatajenja bubrega postaje široko rasprostranjena, specijalista za interne bolesti i nefrologiju prof. Dr. Gülçin Kantarcı rekao je da dijabetes i hipertenzija, koji se razvijaju ovisno o prehrani, uzrokuju zatajenje bubrega. Prof. Dr. [Više ...]\nIstičući važnost rane dijagnoze kod shizofrenije, stručnjaci ističu da se bolest, ako se liječi u ranoj fazi, može lakše kontrolirati. Stručnjaci ističu da je najveći problem s kojim se pacijenti suočavaju socijalna stigma. 11 godišnje [Više ...]\nTokom trudnoće mogu se javiti problemi vezani za probavni sistem, zajedno sa fizičkim i hormonalnim promjenama u tijelu. Jutarnje mučnine, prekomjerni apetit ili problemi s anoreksijom mogu kod buduće majke zabrinuti za zdravlje svoje bebe. Ovo [Više ...]\nLetačke posade SunExpress-a, zajedničke kompanije Turkish Airlines-a i Lufthanse, počele su se cijepiti u sklopu vakcinacije protiv virusa Covid-7, koja se provodi u saradnji s turskim Ministarstvom zdravlja i turizma, od 19. aprila . SunExpress, stjuardesa [Više ...]\nČlanovi se mogu brzo nadograditi na članstvo s višim statusom zarađivanjem dodatnih statusnih milja na Emiratesu i flydubai letovima rezerviranim od 1. aprila do 30. juna. Emirates Skywards, nagrađivani program vjernosti Emiratesa i flydubaija, za viši nivo [Više ...]\nOtkriveni su detalji zakonskog rada na restrukturiranju TCDD-a. U novoj strukturi predviđen je model „držanja“; U tom kontekstu bit će osnovana krovna kompanija pod nazivom „TCDD AŞ“. Prema vijestima Olcaya Aydileka iz Habertürka; "Pod TCDD AŞ, kao" prijelazni period " [Više ...]\nSpecijalista ginekologije i onkologije prof. Dr. ERALP BAŞER, „Što duže infekcija humanim papiloma virusom (HPV) opstane u grliću materice, to je veći rizik od lezija prekursora raka. Ovo je jedno od najčešćih pitanja koje pacijenti postavljaju [Više ...]\nPETLAS, vodeća marka industrije guma s domaćim kapitalom, čija se podrška moto sportovima i sportistima povećava posljednjih godina, podržavat će BANTBORU terenski tim kao sponzora guma. U okviru sponzorskog sporazuma, BANTBORU terenski tim, TOSFED u pilotu Batuhan Korkut 2021. godine [Više ...]\nPİTON R&D i softverska kuća, AUS Turska tehnologija za mobilnost osvaja nagradu za proizvod!\nPITON R&D i softverska kuća, koja razvija inovativna rješenja na polju pametnog grada, inteligentnog transporta i geografskih informacionih sistema, osvojila je nagradu za proizvode za tehnologiju mobilnosti na 4. nagradama Udruženja inteligentnih transportnih sistema. Lokalna komunikacija na brodu [Više ...]\nSuzuki, u vlasništvu "Suzuki Smart Hybrid Technology" koju nudi tursko tržište, najavio je ambiciozne modele hibridnih vozila u aprilskim prodajnim praksama radi efikasnosti i sigurnosti. U tom kontekstu, Suzukijevi pametni telefoni koji se sastoje od Vitare, SX4 S-Cross i Swifta [Više ...]\nToyota je na svijetu lansirala sportski automobil GR 86, najnovijeg člana asortimana GR. Novi GR 86 i dalje odražava zabavne vozne osobine GT2012, koji je prvi put predstavljen 200. godine i postigao je prodajne performanse od preko 86 XNUMX jedinica. [Više ...]\ndajući ime evropskom prvenstvu u Turskoj Castrol Ford Team Turkey u analima istorije, 27 godina nakon što je završio pripreme za Rally bit će prvi miting koji će se održati na poluotoku Bodrum Bodrum. U organizaciji, koja je prva trka TOSFED reli kupa 2021. godine, Castrol [Više ...]\nMinistar Karaismailoğlu, koji je prisustvovao sastanku brodske komore IMEAK, izjavio je da će uključiti cijelo Mramorno more u opseg usluga brodskog prometa i razgovarao o projektu Kanal Istanbul. Karaismailoğlu, „5 nova servisna područja kroz 2 novih stanica za nadzor prometa [Više ...]\nSlužbenik za transport-Sen generalni predsjednik Çalışkan 'Mi smo garancija rada željezničara'\nSlužbenik za transport-Sen održao je sastanak regionalne organizacije u Erzurumu. Sastanku u Erzurumu prisustvovali su službenik za promet-Sen Kenan Çalışkan i potpredsjednik Mehmet Yıldırım, kao i predsjednik ogranka Erzurum Hasan Turan, u organizaciji Erzuruma, Erzincana, Karsa, Ardahana, Idrira i [Više ...]\nNagrade "Put uma u transportu" Udruženja inteligentnih transportnih sistema (AUSDER) pronašle su svoje vlasnike. Metropolitanska opština Şanlıurfa nagrađena je specijalnom nagradom žirija sa softverom „Sistem upravljanja zadacima i kadrovima“. Među institucijama i organizacijama u različitim disciplinama [Više ...]\nPored usluga i ulaganja u čitavom gradu, gradska opština Malatya započela je radove na obnovi autobuske stanice Çilesiz, smještene pored guvernera, koju građani grada uveliko koriste. Stanica duga 65 metara u okviru obnove [Više ...]\nLjudi iz Denizlija voleli su personalizovanu VIP uslugu mobilnog prevoza gradske opštine Denizli, koja prevozi putnike između centra grada i aerodroma Çardak. Omogućavanje prevoza gradske opštine Denizli do aerodroma daardak, čineći putnički kapacitet efikasnim i [Više ...]\nANTRAY i Nostalgia Tramvaj neće pružiti usluge u ograničenju vikenda\nMetropolitanska općina Antalya stavila je 31 red na putovanje za građane koji su dužni raditi u policijskom satu za vikend. 84 autobus na 57 liniji, 141 subotom i 31 nedjeljom [Više ...]\nMetropolitanska općina Kayseri od strane "zelene transportne mreže" stvorila je, a Turska je prvi put implementirala sistem za dijeljenje bicikala KAYBİS koji djeluje od 2010. godine Metropolitansku opštinu Kayseri provodi prva u Turskoj [Više ...]\nPreduzete mjere opreza u saobraćaju i prevozu za Maraton Izmir\nPojedini putevi u gradu bit će zatvoreni za saobraćaj u nedjelju, 11. aprila, zbog Međunarodnog maratona u Izmiru, koji će organizirati metropolitanska opština Izmir s temom "Ruka o ruci za održivi svijet". Izmir je dom drugog Međunarodnog maratona u Izmiru u nedjelju, 11. aprila [Više ...]\nNa sastanku generalne skupštine Nezavisnog udruženja industrijalaca i privrednika (MUSIAD), Ali Erbil je većinom glasova izabran za četvrtog predsjednika švicarskog ogranka MUSIAD. Predsjednik MUSIAD-a Abdurrahman Kaan, članovi odbora MUSIAD-a [Više ...]\nOružje, oprema i živi materijali koje je Mehmetçi koristio u borbi protiv terorizma bili su izloženi u komandi kopnene avijacije u Ankari. Organizirana je reklamna tiskovna turneja pod nazivom „Život Mehmetçija osnažen domaćom i nacionalnom tehnologijom“. Direktor novina, televizije, interneta i časopisa [Više ...]\nOgraničenje otpuštanja je reorganizirano! Uklonjena viktimizacija koda 29\nKad se vidi da to uzrokuje nesigurnosti u radnom životu, razlozi za otkaz u članku "moralna i dobra volja", koji se primjenjuje kao izuzetak, sada će biti uključeni u zasebne naslove. Prema vijestima TRT News; Institucija socijalne sigurnosti preuredila je ograničenje otkaza. [Više ...]\nTehnologija sama nije ništa, a čovjek je sve\nLean Institute Turkey radi na poboljšanju kvaliteta upravljanja na tradicionalnom godišnjem samitu ove godine, "Human Resources" održava kontakte sa digitalnim okruženjem. Na samitu, koji je počeo 8. aprila i trajat će 3 dana, budućnost ljudskih resursa sa vodećim predstavnicima sektora [Više ...]


Runi prestigao Bobija Čarltona\n"Preplavile su me emocije, iako sam već nekoliko utakmica bio veoma blizu da dođem do rekorda. Dati 50 golova za reprezentaciju prije 30. godine? Ne, to definitivno nisam mogao da zamislim ni kao dječak ni kao profesionalac", rekao je Runi\n08.09.2015. 21:27h Ažurirano: 13.02.2019. 20:55h\nVejn Runi je golom protiv Švajcarske, i to iz penala za potvrdu trijumfa od 2:0, postao najbolji strijelac u istoriji Engleske - napadač Albiona je upisao 50. pogodak i pretekao je na vječnoj listi Bobija Čaltona.\nBilo je samo pitanje trenutka kada će Runi uraditi ovako nešto, a pomoglo mu je i to što je njegova reprezentacija odigrala bez tenzije s obzirom na to da je ranije obezbijedila plasman na Evropsko prvenstvo.\n"Ovo je za mene ispunjenje sna. Preplavile su me emocije, iako sam već nekoliko utakmica bio veoma blizu da dođem do rekorda. Dati 50 golova za reprezentaciju prije 30. godine? Ne, to definitivno nisam mogao da zamislim ni kao dječak ni kao profesionalac", rekao je Runi nakon istorijske partije na "Vembliju" pred 75 hiljada gledalaca.\nŠvajcarci, s druge strane, i dalje nisu sigurni za drugo mjesto, ali u posljednja dva kola makar nemaju težak raspored - prvo dočekuju San Marino, a onda na kraju gostuju Estoniji.\nEventualnom kiksu (ili kiksevima) izabranika Vladimira Petkovića se nada Slovenija, koja je sa 1:0 savladala Estonce i prišla im na tri boda.\nSlovenci do kraja imaju duele sa Litvanijom kod kuće i San Marino na strani...\nU grupi C, Španci su slavili u Skoplju protiv Makedonije autogolom Pacovskog već na startu utakmice, dok je Slovačka propustila šansu da pobijedi Ukrajinu (0:0) i maltene osigura drugu poziciju iza "crvene furije".\nUkrajina je na 3. mjestu sa tri boda manje od Mareka Hamšika, Martina Škrtela i drugova...\nLitvanija je u sudijskoj nadoknadi savladala San Marino sa 2:1, koji je postigao prvi gol u gostima nakon 14 godine.\nMakedonija - Španija 0:1 (Pacovski (autogol) 8)\nSlovačka - Ukrajina 0:0\nBjelorusija - Luksemburg 2:0 (Gordejčuk 34, 62).\nTabela: Španija 21, Slovačka 19, Ukrajina 16, Bjelorusija 7, Luksemburg 4, Makedonija 3.\nEngleska - Švajcarska 2:0 (Kejn 67, Runi (penal) 84)\nSlovenija - Estonija 1:0 (Berić 63)\nLitvanija - San Marino 2:1 (Čerkih 7, Spalvis 90+2 - Vitajoli 55)\nTabela: Engleska 24, Švajcarska 15, Slovenija 12, Estonija 10, Litvanija 9, San Marino 1.\nkvalifikacije za EP 2016Vejn Runi\n20:36 h\t83\n30.11. 20:54 h\t18212\n30.11. 20:36 h\t83\t11148\n30.11. 13:10 h\t8189\n30.11. 16:55 h\t7241\n30.11. 10:02 h\t5784\n30.11. 20:36 h\t5\t83


Ministarstvo finansija ne planira povećanja PDV-a u 2013.\nPreporuka CBCG o povećanju PDV-a, nije iznenađujuća, smatraju stručnjaci, već u trenutku loše ekonomske situacije, čak razumna\n08.11.2012. 17:52h Ažurirano: 08.11.2012. 17:52h\nMinistarstvo finansija nije predvidjelo povećanje stope PDV-a u nacrtu Zakona o budžetu za narednu godinu, saopšteno je Atlas televiziji iz tog resora.\nNakon što je Centralna banka Crne Gore preporučila Vladi da se ne usteže od povećanja Poreza na dodatu vrijednost PDV, ukoliko za to bude potrebe, iz Ministarstva finansija kažu da je nesporno da je PDV poreski oblik koji se najefikasnije prikuplja, najmanje utiče na ekonomsku aktivnost i konkurentnost ekonomije.\n„Ministarstvo finansija nije predvidjelo povećanje stope PDV-a u nacrtu Zakona o budžetu za narednu godinu, a preporuka CBCG da se povećanja stopa PDV-a, kao i posljedice usvajanja takve odluke biće predmet budućih razmatranja Ministrastva finansija i Vlade Crne Gore“, kaže se u odgovoru.\nPreporuka CBCG o povećanju PDV-a, nije iznenađujuća, smatraju stručnjaci, već u trenutku loše ekonomske situacije, čak razumna.\n„Mi imamo deficite kao što imamo, njih morate otkloniti kako bismo stvorili preduslove za ekonomski rast i da bi usporili i smanjili zaduzivanje. Onda jedina opcija u tom slučaju ostaje da povećate poreske prihode, a smanjite rashode“, kaže za Atlas TV ekonomski analitičar Vaslije Kostić.\nCentralna banka u svojim preporukama Vladi, priznaje da povećanje PDV-a, koji sada iznosi 17 odsto, može u manjoj mjeri uticati na pad standarda građana.\nPovećaće se sve cijene\nOni koji se bave zaštitom poštrošača, kažu pak da bi ta mjera bila itekako loša.\n„Povećanjem PDV-a povećaće se sve cijene. Trgovci, proizvođači, uvoznici će to iskoristiti, a sve po građanima. Tako da mislim da to nije pametno. Ko da steže kaiš, opet ovi što imaju 200 eura platu?“, kaže predstavnik Uduženje za zaštitu prava potrošača ECOM Milan Mijović.\nTo što Crna Gora ima jednu od najnižih stopa PDV-a u regionu nije opravdanje za njegovo i minimalno povećanje, kažu privrednici.\n„Minimalan uticaj i u ovako teškoj situaciji može izazvati velike probleme privredi. Ono može dovesti do povećanja inicijalnih troškova proizvodnje, što će dovesto do povećanja cijene proizvoda, a to i do smanjenja tražnje za tim proizvodom, a samim tim do smanjenja prometa tog preduzeća“, kaže za Atlas tv Mirza Mulešković iz Unija poslodavaca.\nZakon o budžetuPDVMinistarstvo finansija\n02.12. 15:12 h\t74740\n02.12. 16:32 h\t57440\n03.12. 07:58 h\t57351\n02.12. 16:45 h\t40998\n02.12. 16:33 h\t37699


“Zadivljen sam trudom koji ICMP ulaže u rješavanje pitanja osoba nestalih usljed oružanih sukoba i kršenja ljudskih prava. Ovo je prvi puta da vidim kako rad na rješavanju pitanja nestalih nakon sukoba može rezultirati tako velikim brojem pronađenih nestalih osoba”, rekao je brigadni general Enyeart. “Činjenica da je do danas pronađeno i identifikovano oko dvije trećine nestalih u sukobima tokom 1990-ih je nezapamćeno postignuće, a ja se nadam da će doprinijeti ne samo pomirenju u Bosni i Hercegovini, nego i postizanju mira i stabilnosti u regiji. ICMP-ov rad predstavlja model za cijeli svijet”, dodao je.\n“Počašćeni smo današnjom posjetom gospodina Enyearta našem sjedištu. Podrška NATO-a je vrlo bitna za rad ICMP-a. NATO ima vrlo bitnu ulogu u Bosni i Hercegovini, jer pomaže i u procesu pronalaženja skrivenih grobnica i obezbjeđuje sigurnost na lokacijama ekshumacija. Koristim ovu priliku da zahvalim za sav njihov rad i stalnu podršku”, izjavila je generalna direktorica ICMP-a, Kathryne Bomberger.\nGospodin Enyeart je obišao i ICMP-ov glavni laboratorij u Sarajevu, gdje se vrši ekstrahovanje DNK i genetičko profiliranje uzoraka posmrtnih ostataka i krvnih uzoraka preživjelih srodnika.\nPored tehničke podrške u procesu identifikacije, ICMP je i suosnivač Instituta za nestale BiH. ICMP svoj doprinos daje i u aktivnostima na promovisanju tranzicijske pravde, pruža zakonodavnu podršku i pomaže u umrežavanju organizacija civilnog društva koje zagovaraju istinu, pravdu i bore se za prava članova porodica nestalih osoba.\nU okviru svog mandata ICMP nastoji osigurati saradnju vlada i drugih organa vlasti u procesu pronalaženja i identifikacije osoba nestalih usljed oružanih sukoba, drugih oblika neprijateljstva ili kršenja ljudskih prava, te im pomoći u tom procesu. ICMP je predvodnik u korištenju tehnologije za analizu DNK kojom se identifikuje veliki broj nestalih osoba. Do danas je ICMP pomogao da se na naučnoj osnovi identifikuje 18.000 nestalih osoba, a u njegovoj bazi podataka nalazi se 150.000 genetičkih uzoraka koji se odnose na nestale iz više od 20 zemalja.\nICMP je nedavno pokrenuo online-centar za upit o nestalim osobama, koji porodicama i nadležnim institucijama pruža podatke o statusu slučajeva nestalih osoba u ICMP-ovoj bazi podataka. Ako je porodica registrovala nestalu osobu u ICMP-u davanjem jednog ili više referentnih uzoraka za testiranje DNK, status slučaja se može provjeriti jednostavnim unosom imena nestale osobe.


Način plaćanja - Alatni Centar Tehnoniš\nKontakt: 065/ 20-11-714\nAlatni Centar Tehnoniš\nElektrični alatiAkumulatorski alatiBaštenski alat i opremaBurgije, Ploče i KrunePribor za popravku navoja V-CoilUreznice i nareznice VOLKELRučni alatAluminijumske Skele i merdevineRadna odeca i HTZ opremaRazno\nŽica za CO2 varenje\nKlešta za masu i Držaci elektrode\nHugong CNC Masine\nAparati PLAZMA za sečenje\nPištolji za CO2 zavarivanje\nManometri za CO2 aparate\nGorionici za TIG\nDizne za zavarivanje\nŠobe za zavarivanje\nStoni Cirkulari, Testere\nRučne kuzne testere cirkulari\nDijagonalne testere potezne\nTestere za metal Ger\nMuljač za grozdje\nELEKTRICNE Pumpe za navodnjavanje\nPaletari i Viljuskari\nElektricno rucno Rende\nVarilice za plasticne cevi\nAkumulatorske baterije i punjaci\nAkumulatorske povratne testere\nLaseri i daljinometri\nAkumulatorski multifunkcioni alat\nRučne Testere za drvo\nMotorni busaci zemlje\nKosačice Traktori za košenje Villager\nMotorni Trimeri za košenje\nČamci za vodu\nBurgije, Ploče i Krune\nDijamantske krune Beton\nDijamantske krune Asfalt\nBi-metalne krune Metal\nDijamantske krune Keramika\nDijamantske ploce Beton\nDijamantske ploce Asfalt\nDijamantske ploce Keramika\nBurgije Metal HSS Standard Keil\nBurgije Metal HSS Brusena Keil\nBurgije Metal HSS Cobalt Keil\nBurgije Metal Extra duge HSS Keil\nBurgije Metal HSS Morse Keil\nUniverzalne burgije Goldcraft Keil\nBurgije Beton, Cigla KEIL\nBurgije Beton SDS-plus\nBurgije Beton SDS-max Keil\nŠpicevi i dleta SDS plus i max Keil\nBurgije Granit, Keramika\nKoplje burgije Keramika i Staklo\nCentralne brugije za bi- metal krune\nStepenaste burgije HSS metal\nStalak za busenje\nGlodala Drvo i Metal\nPribor za popravku navoja V-Coil\nSetovi za reparaciju (popravku) navoja\nNavojni umetak 1.0 D\nNavojni umetak 1.5 D\nNavojni umetak 2.0 D\nNavojni umetak 2.5 D\nNavojni umetak 3.0 D\nUreznice i nareznice VOLKEL\nNosači ureznica desnih i levih\nMašinske ureznice Volkel\nViljuškasti ključevi Unior\nMoment kljucevi Unior\nOkasti kljucevi Unior\nImbus kljucevi Unior\nNasadni ključevi i pribor Unior\nKombinovana klešta Unior\nKlešta špicasta, pljosnata i okrugla Unior\nArmiračka klešta Unior\nVodoinstalaterska klešta Unior\nAlati za rad pod naponom Unior\nUnior odvijaci izolovani\nOdvijači Setovi Unior\nGarniture Alata Unior\nSkalpeli i noževi Unior\nKlešta za pop nitne Unior\nŠubler pomično merilo Unior\nRadapcigeri - Izvlakaci Unior\nAlati za popravku automobila Unior\nAlat za motor automobila Unior\nVinkle sa lenjirom MTX\nKombinovana klešta MTX\nKlešta špicasta, pljosnata i okrugla MTX\nKlešta za pop nitne MTX\nVodoinstalaterska klešta MTX\nMakaze za lim MTX\nMakaze za PVC cevi MTX\nMakaze za armaturu MTX\nStolarske stege MTX\nKompleti ključeva MTX\nViljuškasti ključevi MTX\nViljuškasto okasti ključevi MTX\nImbus ključevi MTX\nŠtelujući ključevi MTX\nCevasti ključevi MTX\nKljuč za glavu bušilice MTX\nKljučevi za točkove MTX\nMacole i čekići MTX\nNasadni ključevi i pribor MTX\nTurpije za metal Sibertex\nHeftalica rucna Mtx\nOdvijači - Šrafcigeri Gross\nKombinovana klešta Gross\nVodoinstalaterska klešta Gross\nKlešta za pop nitne GROSS\nKlešta za krimpovanje Gross\nKlesta za skidanje izolacije Gorss\nSkalpeli i noževi Gross\nZglobni kljucevi Gross\nVinkle sa lenjirom Sparta\nKlešta za pop nitne Sparta\nKombinovana klešta Sparta\nKlešta špicasta, pljosnata i okrugla Sparta\nKlešta Seger Sparta\nVodoinstalaterska klešta Sparta\nGrip klešta Sparta\nMerne trake Sparta\nŠpicevi i dleta Sparta\nMakaze za sečenje lima Sparta\nStege stolarske Sparta\nKompleti ključeva Sparta\nViljuškasti kljlučevi Sparta\nViljuškasto okasti ključevi Sparta\nOkasti ključevi Sparta\nŠtelujući ključevi Sparta\nZglobni ključevi za svećice Sparta\nMacole i čekići Sparta\nAluminijumske Skele i merdevine\nRadna odeca i HTZ oprema\nŠrafovska roba i Okov\nTipli za rupe\nKontejneri za smeće - djubre\nObruči za koš sa mrežicom\nSilikoni i pistolji\n1. Placanje pouzecem\nKada vrsite placanje pouzecem porudzbinu placate prilikom isporuke i tada je moguce platiti:\n2.Placanje preko racuna\nKod placanja preko racuna svoju porudzbinu mozete platiti uplatom na racun Tehnonis-a. Placanje mozete izvrsiti uplatom u bilo kojoj banci ili posti, ili putem interneta ukoliko imate pristup internet bankarstvu (web banking).\nProizvodi sa garancijom: za sve kupljene proizvode koje podležu određenom garantnom roku dobićete uz mašinu overenu garanciju (list saobraznosti) sa fiskalnim računom.\nZa svu kupljenu robu kod nas, izdajemo fiskalni isečak ili virmanski račun u zavisnošću od načina plaćanja.\nIsporuka preko 15.000,00 dinara snosi pošiljalac, osim ako na proizvodu nije drugačije naznačeno, ISPORUKU DO 15.000,00 DINARA PLAĆA KUPAC.\nNapomena: Tehnoniš doo – alatni centar – ne garantuje da podaci sa sajta, slike i ostale karakteristike proizvoda ne sadrže ne namerne greške, tako da nije odgovoran za iste.\nKontakt mail za sva pitanja:\nSajt www.alatnicentar.rs posluje u okviru preduzeća "Tehnoniš doo" iz Niša, PIB100618334, m.b. 17106562, za prodaju na daljinu.\nCene su informativnog karaktera. Prodavac ne odgovara za tačnost tehničkih karakteristika, opisa, slika, cena i količina iskazanih na sajtu, kao i da zadržava pravo izmena cena uz prethodno obaveštavanje kupca. Ponudu za ostale artikle, informacije o stanju lagera i aktuelnim cenama možete dobiti na upit. Cene su za avansne uplate, uz način plaćanja: virmanski - bezgotovinski (predračun), putem otkupa (gotovinski). Kupac pismeni ili elektronski obaveštava prodavca u roku od 14 dana da vraća proizvod, pomoću Obrasca za odustanak ili zamenu koji se dobija na email po upitu, i roba se vraća ili menja isključivo uz fiskalni ili virmanski račun. Troškove vraćanja i zamene robe vrši se isključivo o trošku kupca. Posle 14 dana od dana prijema "Tehnoniš" doo nije obavezan da vrati novac ili zameni robu.\nAlatni Centar Tehnoniš © 2022. Sva prava zadržana. - Izrada internet prodavnice - Selltico.\nOva web stranica koristi kolačiće (eng. Cookies) kako bismo Vam pružili bolje korisničko iskustvo. Prihvatanjem korišćenja kolačića saglasni ste sa politikom privatnosti.


TkoKaže | MAD MAX: FURY ROAD – BEZ CGI-ja\nMAD MAX: FURY ROAD – BEZ CGI-ja\nKada je redatelj George Miller najavio da se vraća svom starom junaku, Mad Maxu, svi su s nestrpljenjem očekivali kako će izgledati četvrti nastavak tog postapokaliptičnog remek-djela. Iako bez Mel Gibsona i s pomalo sporednom ulogom lika Mad Maxa film se pokazao uspješnicom kako kod publike (zaradio je gotovo 400 milijuna $) tako i kod kritike (osvojio je 6 Oscara oborivši rekord za australski film).\nOno što je kroz sve nastavke Mad Maxa privlačilo publiku jest sirova i neiskvarena akcija. Jurnjava po cesti i pustinji, prerađeni auti, motori i kamioni, sumanuti ritam od početka do kraja zaštitini su znak ovog serijala. Miller je poznat da CGI koristi samo kada je neku scenu gotovo nemoguće odigrati i snimiti fizički.\nSvi koji su bili očarani vratolomijama Fury Roada sada imaju priliku pogledati sirove needitirane snimke filma. Jedino što možemo komentirati je da ne razumijemo kako netko nije ozbiljnije nastradao tijekom snimanja i kako ovo izgleda mnogo brutalnije od gotovog filma.


OPTIČKA ILUZIJA ZA KOJOM SU SVI POLUDELI: Gledajte u ovu tačku i ŠOKIRAĆETE SE (FOTO) (VIDEO) | Web-Tribune.com\nHome / ZANIMLJIVOSTI / OPTIČKA ILUZIJA ZA KOJOM SU SVI POLUDELI: Gledajte u ovu tačku i ŠOKIRAĆETE SE (FOTO) (VIDEO)\nOvaj mali test će vam objasniti način na koji funkcioniše vaše oko, odnosno, šta se desi kada se organ vida umori od gledanja\nOptičke iluzije nas često nateraju da se zapitamo kako nas mozak zaista funkcioniše. Najčešće se iznenandimo načinom na koji on reaguje na boje i svetlost, odnosno, kako sopstveno oko može da nas “prevari”.\nPred vama se nalaze dve fotografije, jedna je u boji, a druga je crno-bela. Za početak pogledajte ovu crno-belu:\nNakon što se se uverili da je prethodna slika crno-bela, pogledajte ovu fotografiju i gledajte u tačku na sredini punih 60 sekundi:\nZatim se vratite na crno-belu sliku.\nUkoliko ste crno-belu sliku sada videli u boji, sa vama je sve u redu. Naime, gledajući šarenu fotografiju, čepići na mrežnjači se previše aktiviraju pa se umore i ostanu samo oni sa raspoloživim bojama koji oboje crno-belu sliku. Nakon par sekundi, kada se čepići oporave, oko može da vidi crno-belu fotografiju.\nTags aktiviraju boja boje čep fotograf fotografije funkcioniše kada kako led more mozak objasniti odnos organ početak pogled pogledajte previše raj reaguje seku slika sliku stan svetlo svetlost Telegraf test um umor vrat\nPrevious Rešite se čira na želucu, upale slepog creva i kolitisa za SAMO sedam dana! (RECEPT)\nNext FANTASTIČNA DIJETA: Želite da izgubite 4,5 kilograma za dve nedelje, a da pri tom ne gladujete?


Nova Varoš - ''Stižu mi prijetnje, noćas mi je teško oštećen automobil''\nNova Varoš - Predsedniku Skupštine opštine Naova Varoš Nikoli Jeliću već par meseci unazad stižu pretnje a noćas mu je kako kaže teško oštećen automobil.\n“Osećam se ugroženo jer mi već nekoliko meseci stižu razne pretnje. Noćas mi je oštećen krov na automobilu a zadnje desna guma je isečena i u nju zabijen dugačak drveni kllin. Uplašen sam za porodicu, zbog pretnji koje mi stižu da će mi podmetnuti eksploziv. Svako jutro zaležem pod auto da vidim da nije nešto postavljeno. Imam petoro dece i ona su u strahu”, kaže Jelić\nOn smatra da su pretnje politički motivisane, i da se radi o veoma ozbiljnim stvarima. “Neko sistematski radi na tome, imam saznanje da se angažuju ljudi sa strane, ali nemam dokaze. Mojoj koleginici odbornici dolazili su sa fantomkom na glavi pred kuću,“ navodi Jelić.\nSlučaj je prijavljen policiji koja je izlazila na lice mesta i sačinila zapisnik. (GZS)\n+5 # Sandokan 29-05-2017 13:08\nOdma uhvatit ove majmune proverit imal sta ljucki u nnjima i poslat ih onim istim vozom u nedodziju\n-2 # Olivera 29-05-2017 13:39\nDvoumim se da li bi bio bolji kao ministar policije ili ministar pravde. Za ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, izvini, ali ipak nisi. Ne zato što to ne bi umeo, već zato što je Rasim tu zaista neprikosnoven.


Mjere Vlade RS-a dobre za očuvanje privrede - Akta.ba\nMjere Vlade RS-a dobre za očuvanje privrede\n15.03.2020. 09:40 / Izvor: SRNA\nPredložene mjere Vlade Republike Srpske kojima će se ublažiti ili, gdje je moguće, izbjeći posljedice virusa korona na domaću privredu su apsolutno prihvatljive i neophodne, smatra glavni urednik vodećih ekonomskih časopisa u Srbiji "Biznis" i "Ekonometar" Radojka Nikolić.\nVlada Republike Srpske predložila je mjere koje podrazumijevaju odgađanje plaćanja poreza na dobit i svih obaveza po završnom računu preduzeća za prošlu godinu, a od ponedjeljka i isplatu povrata poreza i doprinosa na povećanje plata iz 2019. godine.\nNikolić je navela da je glavni cilj sačuvati privredu, prije svega mala i srednja preduzeća, što se može postići ovakvim, kratkoročnim mjerama.\nOna je rekla da postoji bojazan od njihovih dugoročnih posljedica po javne prihode i budžete, ali da država uvijek može naći način da nadoknadi izgubljeno, za razliku od "privrednih subjekata kojima je važan svaki sljedeći dan u poslovanju".\nEkonomski analitičar iz Zagreba Guste Santini rekao je da je zauzimanje stava prema poslovnim bankama, kako najavljuje vlast Republike Srpske, veoma važno u ovom trenutku i da ga ne treba odgađati.\n"Odlična je reakcija da vlasti pokušaju sa poslovnim bankama da postignu dogovor da se kreditne obaveze poslovnih subjekata prolongiraju i da država tim bankama daje garancije.", naveo je Santini.\nOn je dodao da će prva na udaru biti mala i srednja preduzeća i da se zbog toga mora pozdraviti svaka mjera, koja će omogućiti njihov opstanak i svakog radnog mjesta.\nHrvatski analitičar Viktor Simončić istakao je da su mjere koje donosi Vlada Repubike Srpske dobre da bi se pomoglo preduzećima i privredi, te da je hrvatska Vlada trebalo da predloži slične.\n"Nijedno od tih preduzeća, pogotovo malih, nema dovoljno kapitala ni snage da pregura ovakve krize bez pomoći države.", naveo je Simončić.


Krečenje, moler, Počekovina :: Daibau.rs\nKREČENJE, MOLER, POČEKOVINA\nTražim dobrog molera, farbara: Sakupili i proverili smo molere, farbare, koji rade u mestu Počekovina i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani moleri, farbari će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen moler, farbar , koji može da izvede:\tkompletno izbjeljivanje i kitanje kuće, prebojavanje stana, izbjeljivanje zida, ličenje zida, farbanje fasade, vanjsko bojanje drvene nadstrešnice, bojanje okvira vrata, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više


Članovi Predsjedništva BiH okončali posjetu Beogradu – Fokus.ba\nČlanovi Predsjedništva BiH okončali posjetu Beogradu\nČlanovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine završili su danas zvaničnu posjetu Beogradu šetnjom Knez Mihailovom ulicom i Kalemegdanom s premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem, uz zajedničku poruku da je budućnost regije u iskrenim odnosima, saradnji i povjerenju i ekonomskim i infrastrukturnim projektima.\nVučić je po obilasku centra Beograda zahvalio prijateljima iz BiH koji su, kako je rekao, bili izvanredni gosti, istaknuvši da su tokom sastanaka započeli veliki posao od kojeg će koristi imati građani obje države.\nVučić je izjavio da je Srbija danas, tokom posjeta članova Predsjedništva BiH, pokazala dobro srpsko gostoprimstvo i gostoljubivost, javlja Tanjug.\nVučić je novinarima na Kalemegdanu, nakon šetnje Knez Mihailovom s članovima Predsjedništva BiH rekao da su narodi u posljednjih 15 dana imali priliku mnogo toga naučiti jedni o drugima, ali ono što je najvažnije je što je to što ne smije ponoviti u budućnosti.\nVučić je, odgovarajući na pitanja novinara, rekao da je uvjeren da će se zbog toga umjeti da cijeni ono što će se s pažnjom, odgovornošću i ozbiljnošću zajednički izraditi.\n“Prije svega to je ekonomski boljitak za sve nas i otvoreni i iskreni razgovori kojima ćemo podizati povjerenje kako između nas, tako i između naših ljudi, naroda i zemalja”, rekao je Vučić.\nI članovi Predsjedništva BiH Dragan Čović, Mladen Ivanić i Bakir Izetbegović ocijenili su da današnja posjeta predstavlja prekretnicu u odnosima dvije zemlje.\n#aleksandar vučić#beograd#predsjedništvo bih#srbija


Ljajić: Razgovaraćemo prvo sa SNS, moguća i koalicija sa SPS - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija GRADOVI Ljajić: Razgovaraćemo prvo sa SNS, moguća i koalicija sa SPS\nBEOGRAD – Potpredsednik Vlade Srbije i predsednik Socijaldemokratske partije Srbije Rasim Ljajić kaže da je njegova stranka spremna za beogradske izbore i da još nije doneta odluka da li će na izbore ići u nekoj koaliciji, ali je najavio da će prvo razgovarati sa SNS, a ne isključuje ni koaliciju sa SPS.\n“Ja sam rekao da ćemo prvo razgovarati sa SNS, kao i do sada, i od ishoda tih razgovora zavisi da li ćemo razgovarati i sa drugim koalicionim partnerima. Ne isključujem koaliciju sa SPS ukoliko se ne napravi dogovor sa SNS”, izjavio je Ljajić u četvrtak uveče za N1.\n“Ja sam do 2000. bio opozicija i Miloševiću i velika opozicija u Sandžaku. Nemam potrebe da se bilo kome dokazujem. Od 2000. sam na svim pozicijama ostavio značajan trag, radio sam možda najteže stvari u ovoj zemlji, koje niko nije hteo. Ponosan sam na sve što sam radio i za svaki resor mogu da kažem kakve sam rezultate imao”, rekao je Ljajić.\nOn ističe da je važnije kakve je rezultate imao nego koliko godina je na kom mestu bio, i dodaje: “A kao drugi se ne bore za vlast, nego za šta – za kikiriki?”.\n“O tome odlučuje premijerka i stožerna stranka. Nije neuobičajeno da se one rade, vrlo često su i poželjne, ali zaista ja nemam nikakve informacije o tome. Vlada radi korektno, mislim da su odnosi dobri, uprkos svim pojedinačnim razmiricama koje ima u javnosti”, kaže on.\n“Ali je uvek toga bilo i plašim se da će i dalje biti. Sve dok je u granicama normale, ne znači da je to i loše”, zaključuje Ljajić.


10:40 Вршац Унитед 05-Форум А 05 4,93 4,64\n11:20 Форум Б 05-Пландиште 05 5,00 4,86\n12:00 Пландиште 03-Форум 03 4,86 4,71\n10:35 Банат 02-БАК 02 4,14 4,57\n11:25 Банат 04-Вршац Унитед 04 4,93 4,93\n12:00 БАК 03-Банат 03 4,86 4,43\n12:50 Вршац Унитед 06-Банат 06 4,57 4,00\nŽMMFK u Savinom Selu 2013...\nU utorak 3. oktobra održan je 2. Mini Maxi Fudbalski Kup za devojčice u Sremskoj Mitrovici, gde su učešće uzele devojke iz Prehrambeno-šumarske i hemijske škole, ŽFK "Sremice" i ŽFK "Bistrice!\nNa fotografiji (dole) finaliste turnira!\nInformacija sa radnog sastanka - Kragujevac 12.10.2013.\nINFORMACIJA I ZAKLJUČCI SA RADNOG SASTANKA DIREKTORA MINI-MAKSI FUDBALSKIH LIGA SRBIJE 2013-2014.\nodržаnog 12.oktobrа 2013. godine (SUBOTA), sа početkom u 11,00 čаsovа, u sаli Grаdske skupštine u KRAGUJEVCU.\nPreuzmite PROPOZICIJE i ostale dokumente MMFL - kliknite ovde.\nApatin, 19.10. - U Plavoj sali Skupštine Opštine Apatin u petak je potpisan ugovor o prenosu prava dečije Mini-Maxi fudbalske lige (MMFL) na organizatore iz ovog grada. Ispred vlasnika licence Dečije fudbalske asocijacije (DFA) ugovor je parafirao predsednik Vladan Škorić,a u ime tehničkog organizatora, prof. Sreten Kenić predsednik fudbalskog kluba "Olimpik" i Miodrag Drljača, sekretar Fudbalskog saveza Opštine Apatin. Potpisivanju ugovora prisustvovali su zamenik predsednika Opštine Apatin Miodrag Bakić i zamenik predsednika SO Apatin Miran Cvetićanin, koordinator za Bazični fudbal FSS Velimir Šargić, prof. Goran Kecman i specijalni gost iz Ujedinjenih Arapskih Emirata Abdala Karam. Zamenik predsednika opštine, Miodrag Bakić je u svom obraćanju izrazio veliko zadovljstvo što je ovaj nacionalni projekat od sada prisutan i ovom gradu i što će doprineti daljoj afirmisaciji sporta i zdravog života kod najmlađih. Vladan Škorić, predsednik DFA istakao je da je Mini-Maksi liga veliki projekat koji je masovno podržan i prihvaćen u Srbiji sa preko 10.000 dečaka i devojčica u trideset gradova i opština, kao i da je dobio veliku podršku od strane UEFA, koja ga je 2011. proglasila za jedan od tri najbolja projekta u oblasti bazičnog fudbala u Evropi! Mini-Maxi liga startuje 27. oktobra, a do sada je učešće potvrdilo 40 ekipa iz Apatina, Sombora, Odžaka, Kule i okolnih mesta zapadno Bačkog okruga sa preko 600 najmlađih zaljubljenika fudbala od šest do 12 godina. Poseban kuriozitet i veliko priznanje za DFA i srpski fudbal uopšte je i učešće jedne ekipe iz susedne Hrvatske, kluba "Sloga-Vuteks" iz Vukovara, čime se otvara nova stranica u prekograničnoj saradnji dve zemlje, kada je dečiji sport u pitanju.\nPOZIVAJU SE DIREKTORI LIGA, TRENERI I RODITELJI DA DO 31.JULA NA TELEFON 063-8024-766 DOSTAVE INFORMACIJU I PODATKE O IGRAČIMA GODIŠTA 1991-1997 KOJI SU BILI UČESNICI MINI MAXI LIGA I KAMPOVA A POSTALI SU ČLANOVI KLUBOVA SUPER I PRVE LIGE, INOSTRANIH KLUBOVA I REPREZENTATIVNIH SELEKCIJA.\nOdržan je 1. Mini-Maxi Kup za devojčice u 2013/2014\nU novoj sali OŠ "Branko Radičević" u Savinom Selu održan je prvi u nizu ŽMMFK za 2013/14 godinu. Pored škole domaćina učestvovale su još dve ekipe OŠ "Vuk Karadzić iz Bačkog Dobrog Polja i devojčice iz ŽFK "Bistrica" iz Novog Sada. U predivnom ambijentu novoizgrađene sale i pred prepunim tribinama devojčice su pokazale da fudbal nije samo za dečake. Rezultat ovde nije bio u prvom planu jer pobednice su sve, jer su smogle hrabrosti da izađu pred dečake i pokažu šta sve znaju i umeju. Po završetku turnira Jovan Vukčević (koordinator za ženski fudbal u Vojvodini) je svim učesnicama uručio diplome, zahvalio se svim prisutnim na učešću a posebno domaćinu direktoru škole Tiganj Rahmanu na besprekornoj organizaciji.\nMINI MAKSI FUDBALSKI KAMPOVI ŠIROM SRBIJE\nIGRAJ FUDBAL – BUDI SREĆAN\nDečijа fudbаlskа Asocijаcijа Srbije, preko svog tehničkog orgаnizаtorа Udruženjа dečijih fudbаlskih tunrirа Srbije iz Čаčkа, u okviru аktivnosti Mini Mаksi fudbаlskа lige Srbije, nаstаvljа i ove godine dugogodišnju trаdiciju orgаnizovаnjа dečijih fudblаskih kаmpovа. Ovog letа preko 200 tаlentovаnih dečаkа iz cele Srbije učesnici su selektivnih fudbаlskih kаmpovа koji se orgаnizuju nа tri lokаcije u Srbiji: u Sportskom centru ''Krsmаnovаčа'' kod Šаpcа, Sportskom centru ''Adice'' u Adi kod Bečejа i nа Stаdionu FK ''Slogа'' u Požegi.


Foto: Srna | SP podržao kandidaturu Zorana Stevanovića za gradonačelnika Zvornika\nSrna 06.08.2020 12:57\nZVORNIK - Predstavnici gradskih odbora Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) i Socijalističke partije (SP) Zvornik potpisali su danas sporazum o podršci kandidaturi Zorana Stevanovića iz SNSD-a za gradonačelnika Zvornika na predstojećim lokalnim izborima.\nSporazum su potpisali vršilac dužnosti predsjednika Gradskog odbora SP Zvornik Nebojša Galić i predsjednik Gradskog odbora SNSD-a Zoran Stevanović.\nGalić je, nakon potpisivanja sporazuma, rekao novinarima da Gradski odbor SP podržava aktuelnog gradonačelnika Stevanovića na predstojećim lokalnim izborima za ponovni izbor na ovu funkciju, čime se potvrđuje saradnja ove dvije stranke koja traje već punih 14 godina.\n"U ovih 14 godina zajedničkog rada SNSD-a i SP-a završen je veliki broj projekata u Zvorniku, dok su neki u realizaciji, od kojih su izgradnja novog bloka i rekonstrukcija postojećeg dijela Opšte bolnice, sanacija mosta Kranja Alaksandra Prvog Karađorđevića, Doma zdravlja i drugih projekata koji doprinose sveukupnom razvoju garad Zvornika", rekao je Galić.\nIstičući da tim koji dobija i ima uspjeha u razvoju strateških projektnih ciljeva koji doprinose sveukupnom boljitku života građana ne treba mijenjati, Galić je rekao da je Zvornik, zahvaljujući politici razvoja koju sa svojim koalicionim partnerima vodi Stevanović, nema neku opoziciju, što je i najbolji dokaz da se u ovom gradu dorbo gradi i radi.\nGalić je izrazio očekivanja da će SP u Zvorniku na predstojećim lokalnim izborima osvojiti oko tri hiljade glasova i najmanje tri mandata u Skupštini grada Zvornika.\n"Imamo kvalitetnu listu kandidata za odbornike u Skupštini Grada i očekujemo tri mandata", rekao je Galić, podsjetivši da SP sada ima dva odbornika u Gradskoj skupštini.\nStevanović je rekao da je potpisima zvanično ovjeren koalicioni sporazum SNSD-a i SP-a koji traje 14 godina.\n"Zadovoljni smo našom zajedničkom saradnjom. Zajedno smo izgrađivali sistem u ovom gradu, gledali naprijed, radili na realizaciji projekata, stvarali nove ideje, za razliku od predhodnog perioda kada je Zvornik mijenjao načelnike svakih pola godine ili godišnje", rekao je Stevanović.\nIstičući da je Zvornik došao u fazu da je lokalna vlast stabilna, da nema skupštinskih sjednica koje traju po nekoliko dana, Stevanović je rekao da sadašnja lokalna vlast unaprijed mapira sve probleme i radi na njihovom rješavanju.\nStevanović je izrazio očekivanje da će ovih dana biti potpisani koalicioni sporazumi i sa drugim partijama koje nemaju svog kandidata za poziciju gradonačelnika, a imaju sličan program rada kao SNSD sa svojim koalicionim partnerima.\n"Želja nam je da Zvornik napreduje, da ga gradimo i razvijamo u sredinu poželjunu za sve njene građane u kojoj će da rade, grade, ostaju i opstaju", rekao je Stevanović.\nZoran Stevanović SP SNSD


Kolike su posledice stresa na Vaš organizam ? - PRIRODNIM PUTEM DO ZDRAVLJA\nMnogi stručnjaci veruju da u nastanku svih bolesti i stres ima udela. Neko ko dobro podnosi stres jednostavno se ne razboljeva.\nKoliko puta ste dobili groznicu ili se prehladili dok ste bili izloženi jakom stresu ili se brinuli oko nečeg? Zato treba znati da, koje god lekove da koristite za smanjenje trenutnih simptoma, najvažnije je da svesno radite na smanjenju stresogenih faktora koji su doveli do pojave bolesti. Stresni način života, briga, nervoza treba da se uklone, jer su preduslov za nastanak raznih oboljenja.\nEvo nečega o čemu treba da razmislite. Da li je stres drugačiji danas nego što je bio pre nekoliko decenija? Današnji stres je dugotrajniji, intenzivniji i pogubniji, jer potiče pre svega iz psiholoških izvora, a ne iz fizičkih. Stres je povezan sa trenutnim reakcijama nad kojima nemamo kontrolu, a koje su prvobitno služile kao pomoć organizmu pod stresom, jer je stres bio fizičke prirode:\nPovećanje frekvencije srčanog ritma i krvnog pritiska radi boljeg snabdevanja mozga krvlju i pravovremenih reakcija\nPovećanje koncentracije šećera u krvi da bi organizam imao više „goriva“\nKrv iz stomaka se prebacuje u velike mišiće ruku i nogu da bi obezbedila više snage za borbu i veću brzinu u bežanju sa potencijalno opasnih mesta\nZgrušavanje krvi brže nastaje da se spreči gubitak krvi ili unutrašnja krvarenja\nOve reakcije su se izdvojile tokom ljudske evolucije, jer su spasavale živote ljudima i olakšavale čoveku suočavanje sa fizičkim izazovima. Ipak, priroda stresa za savremenog čoveka nije takve prirode, jer ne potiče od suočavanja sa opasnim tigrom ili ljutim ratnikom, već nastaje usled emocionalnih pretnji kao što su gužve u saobraćaju, sukob sa kolegama, porodicom, prijateljima, sa kojima se ljudi stalno susreću.\nNažalost, iako su se izvori stresa promenili, naš organizam koji je evolutivno prilagođen da reaguje na fizičke izvore stresa i dalje tako reaguje. S tim da su reakcije organizma sada štetne, pa čak i smrtonosne. Što je najgore, stres se stalno ponavlja i mnogi ljudi žive pod konstantnim stresom. Na taj način on se javlja kao stalni faktor koji pogoršava zdravlje, povećava krvni pritisak, povećava šećer u krvi (dijabetes), stimuliše lučenje kortizola, pad imuniteta. Stres je civilizacijska bolest i značajan faktor rizika za razvoj oboljenja, a ljudski organizam tek treba da evoluira u naredih nekoliko hiljada godina i da se prilagodi novoj vrsti psihogenog stresa.


Ultra-Ever Dry hidrofobni premaz odbija skoro svaku tečnost - Gradjevinarstvo.rs\nDa li ste spremni da budete zadivljeni? Pema kompaniji Ultra-tech iz Floride, njen novi premaz Ultra-Ever Dry je neverovatan proizvod. Premaz je „super hidrofobni“ i „oleofobni“, što znači da odbija skoro svaku tečnost na širokom spektru materijala, uključujući - ali i ne ograničavajući se na - zavrtnje, čizme i rukavice što možete videti u narednoj video prezentaciji.\nDvodelni sistem Ultra-Ever Dry stvara skoro nevidljivu nano barijeru vazduha nad površinama. Ove površine mogu varirati od rafinisanog ulja, vlažnog betona, vode, blata i druge tečnosti. U industrijskoj primeni premaz bi mogao biti idealan za specifične aplikacije, kao kada na primer ispustite čekić u blato i zatim stanete u blato u čizmama i posegnete za čekićem u blato u rukavicama.\nProizvodi za odbijanje tečnosti i barijere nisu novi, ali prema proizvođaču, Ultra-Ever Dry premaz je poboljšao prijanjanje i abrazivnu otpornost u odnosu na prethodne iteracije. Navodne adhezivne i abrazivne otpornosti dozvoljavaju veliki spektar primene. Druge osobine uključuju otpornost na zaleđivanje, koroziju, zagađenje i sposobnost samočišćenja.\nAli prema otpronosti na abraziju, proizvod Ultra-Ever Dry pruža „više otpornosti na habanje u odnosu na prethodne superhidrogobne materijale“. Registrovan na 110 mestu po Teber abrazivnoj metodi (Taber Abrasion Method, ASTM D4060-10), proizvođač preporučuje testiranje površina ako postoji zabrinutost povodom abrazije.\nProizvod se može naneti uz pomoć pištolja i dobija se prozirni, sjajni beo sloj. Jedan sloj navodno traje od 2 do 8 meseci na direktnom sunčevom svetlu i na otvorenom, nakon čega je potrebno naneti novi sloj. Zatvorene i zaštićene otvorene aplikacije traju oko godinu dana ili više. Premaz funkcioniše na velikom temperaturnom opsegu od -34°C do +149°C.\nPrema kompaniji Ultra-tech, premaz Ultra-Ever Dry je ekološki. Navodi se da je premaz bezbedan za upotrebu u kontaktnim površinama u fabrikama za preradu hrane i ispunjava zdravstvene regulative za ove vrste aplikacija. Ultra-Ever Dry premaz košta 53 dolara po litru za donji sloj i 96 dolara po litru za završni sloj.


Preduzetnik Šaj Fišerman bio je u braku sa svojom suprugom Danijelom 19 godina kada je shvatio da nije srećan. Ovaj 46-godišnjak iz Pensilvanije osetio je da ga priroda monogamije sprečava da bude ispunjena ličnost. Inspirisani TV emisijom o poliamoriji, Šaj i Danijela odlučili su da svoj brak učine "otvorenim". Ali situacija nije prijala Danijeli i oni su se razveli pre šest godina.\nKada su se Šaj i Danijela razveli, počela je da se viđa sa drugom osobom. Nešto kasnije, Danijelin novi partner Majk uselio se u imanje koje deli sa Šajem, Leom i Krisi, a koju Šaj naziva "zajednicom".\n"Kad je reč o ličnom rastu, poliamorija mi je omogućila da eksponencijalno rastem i emocionalno, i erotski, i duhovno, i profesionalno, a imao sam priliku da služim većem broju ljudi", rekao je Šaj za "Metro", dodajući da je i svojoj deci objasnio koncept poliamorije.\nViše iz ove kategorije « Šokirao se kada je otvorio vrata eskort dami Moj suprug je imao aferu s mojom MAMOM dok sam zamalo umrla u bolnici »


CafeBar&Restoran | Kafe zaluđenici by Julius Meinl Srbija Kafe zaluđenici by Julius Meinl Srbija\nOd domaće kafe koju smo kuvali u staroj bakinoj džezvi na šporetu na drva ili plin, sa dosta pene i posluženu u malim porculanskim šoljama uz kockicu šećera koju smo umakali u kafu, do inovativnih i smelih mešavina posluženih u posebno dizajniranim šoljicama koje čuvaju najbolju aromu, omiljenog napitka iz najmodernijih kafe-aparata, uz veliko iskustvo barista koji stvaraju čuda u jednoj šoljici. Stil života, navike, a samim tim kultura i moda u svetu kafe vrtoglavo idu napred. Kafe-barovi su postali naša druga kuća, mesta na kojima se opuštamo, družimo s dragim ljudima, donosimo životne odluke, gde se inspirišemo, slavimo važne datume ili pak samo ćutimo uz šoljicu omiljenog toplog napitka. Biramo mesta u kojima će nam biti prijatno i gde ostajemo satima. Ono što očekujemo zauzvrat jesu prijatan ambijent, vrhunska usluga i detalji koji daju posebnu draž užurbanom načinu života. Svesni ovoga, ugostitelji se svakodnevno takmiče od toga čija usluga će biti bolja i ko će privući više gostiju, preko kulinarskih vratolomija koje predvode vrhunski šefovi kuhinja, do najmodernijeg nameštaja u svom prostoru. Ipak, ima nešto što gosti izdvajaju od svega. Kafa!\nKafa mora biti vrhunska. Sve više se traže nove kvalitetne mešavine, ali i 100% arabike organskog porekla. Tzv. Specialty coffee su šlag na torti svakog ozbiljnog ugostiteljskog objekta i kafeterije koji prate trendove na tržištu.\nŠta je uopšte Specialty coffee?\nZa neke, Specialty coffee samo znači odličnu kafu i definitivno postoje različita mišljenja o tome kako je najbolje obrađivati, pržiti i kuvati zrna, ali zapravo tehnička definicija bi izgledala ovako:\nPrema The Specialty Coffee Association (SCA), sva zrna kafe se u procesu ocenjivanja, koji se naziva „cupping”, mogu oceniti sa maksimalnih 100 poena. Specijalna kafa je kafa s rezultatom od preko 80 poena, koja zadovoljava visoke standarde u smislu boja zrna, veličine, oblika, arome, ukusa, oštećenja i drugih važnih faktora i prolazi rigorozne kontrole i ocene SCA stručnjaka. Ona nije delo samo jedne osobe u životnom ciklusu zrna kafe, već nastaje predanošću ljudi koji su svojim životnim radom neprestano stavljali kvalitet kao svoj najveći prioritet i od početka do kraja usredsređivali se na standarde i usavršavanje. To su farmeri čije su porodice provele generacije usavršavajući svoj pristup uzgoju najkvalitetnijih mogućih sorti kafe, preko stručnih pržioničara do sertifikovanih barista, koji su proveli sate i sate vežbajući i učeći da bi napitak u šoljici bio pravilno i pripremljen i poslužen. Krajnji potrošači takođe imaju svoju ulogu ovde, jer svojim traženjem i odabirom podstiču inovacije. Zato bukvalno svako zrno ima svoju priču.\nDanas se svake sekunde u svetu popiju 63 šoljice „Julius Meinl” kafe\n„Julius Meinl”, vodeća kompanija za preradu kafe u Austriji, Italiji, Srednjoj i Istočnoj Evropi, ima iskustva u ovom okruženju sežući do davne 1862. i vremena kad su se umetnici i mislioci, poput Gustava Klimta i Sigmunda Frojda, sastajali da piju i razgovaraju u legendarnim bečkim kafeima, uz kafe poslužene na srebrnim poslužavnicima i čašu vode. To je bio život u najboljem izdanju, čije se nasleđe prenosi i danas na kafiće, restorane i hotele u više od 70 zemalja širom sveta.\nDanas se svake sekunde u svetu popiju 63 šoljice „Julius Meinl” kafe, oko dve milijarde šoljica godišnje, a ova poznata kompanija na godišnjem nivou prži 21 milijardu zrna kafe, koja bi nanizana mogla obići Zemljinu kuglu čak pet i po puta. Uz standardni portfolio blendova, uspešno lansiraju i The Originals i mikrolot serije Specialty coffee za sve ljubitelje vrhunske arabike. Tržištu upravo predstavljaju novi „slatkiš” u svetu kafe, a zrna pričaju novu priču…\nSpecialty coffee „Whisky Barrel”\niz Vijetnama, sa aromom tamnog kakaoa i primesama škotskog viskija! Pre pečenja, zrna se čuvaju u hrastovim buradima od starog škotskog viskija, za autentičan dubok ukus koji će vas osvojiti.\nZa svako pakovanje vijetnamskog ograničenog izdanja „Whisky Barrel” prodatog širom sveta, „Julius Meinl” će donirati jedan evro WWF-u u Vijetnamu – za zaštitu vijetnamskog vodenog bivola koji se nalazi i na pakovanju, a s ciljem apela na zaštitu ugroženih životinja u svetu.\nPosle ove priče ostaje samo pitanje da li smo postali zaluđenici za kafom, virtuozi ili kafe snobovi i da li će naši ugostitelji uspeti da izađu na kraj sa sve većim zahtevima gostiju po pitanju kvaliteta kafe, trendova i inovacija.\nTagovi: cupping julius meinl julius meinl srbija specialty coffee specialty kafa the originals The Specialty Coffee Association (SCA) Whisky Barrel


Život pre računara | Organ Vlasti\nŽivot pre računara\nDanašnjim klincima je (gotovo) nezamislivo da shvate kako je postojao život i pre interneta i računara, tako da za njih – ali i nas, podsećanja radi – evo jednog šaljivog, a opet istinitog prisećanja.\nDanašnjim klincima je (gotovo) nezamislivo da shvate kako je postojao život pre računara i interneta, tako da za njih – ali i nas, podsećanja radi predstavljamo šaljiv prikaz jednog vremena, koje i nije bilo tako davno.\n– Memorija je bila nešto što gubimo sa godinama\n– Aplikacija je označavala molbu za posao\n– Program je bio TV šou\n– Kursor je označavao osobu koja psuje\n– Keyboard iliti tastatura i klavijatura se odnosile na klavir\n– Mreža (web) se odnosila na paukovo stanište\n– Virus je obično bio grip\n– Cd (certificate of deposit) je značio bankovni račun\n– Hard drive je značio dugu vožnju na putu\n– Mouse pad je predstavljala stanište miša\nNije zgoreg s vremena na vreme isključiti računare, tablete, pametne telefone i uključiti se u stvaran život oko nas. Naučimo decu stvarnom životu na sopstvenom primeru i pokažimo im da postoji život izvan i posle računara, kao što je postojao i pre.\nŽivot pre računara kaže:\n31. maja 2021. u 10:32\n[…] Preuzeto: Organ Vlasti […]


Insajder | “ŽELIM ISIS NA KOSOVU, I RADO ĆU UMRIJETI ZA TO” Britanci otkrivaju mrežu fanatika koja prijeti Balkanu i NAJOPASNIJEG MEĐU NJIMA\n“ŽELIM ISIS NA KOSOVU, I RADO ĆU UMRIJETI ZA TO” Britanci otkrivaju mrežu fanatika koja prijeti Balkanu i NAJOPASNIJEG MEĐU NJIMA\nPrimjer Fitima Ljadrovcija, kosovskog Albanca koji je u dva navrata ratovao za ISIS u Siriji, a potom se vratio kući gdje i dalje propovijeda radikalne stavove, pokazuje da prištinske vlasti ne mogu da zauzdaju problem terorizma.\nEntoni Lojd, novinar britanskog Tajmsa, u svom tekstu objavljenom na portalu ovog uglednog medija, pod naslovom “Džihadisti ISIS koji su se vratili na Kosovo spremni su da umru za kalifat”, opisuje Ljadrovcijev slučaj.\n– Četiri godine prošle su otkad je mladi borac ISIS sa Kosova svjedočio jednom od najstrašnijih ubistava koje je teroristička organizacija izvela: Fitim Ljadrovci imao je 24 godine kada je vidio Sirijca vezanog za kolac i raznijetog raketnom granatom. “To sigurno nije najgora stvar koju sam vidio među egzekucijama, čak i djeca su navikla da gledaju takve stvari – rekao je govoreći o tome koliko je lojalan ISIS-u – navodi se u tekstu Tajmsa.\nLjadrovciju nije suđeno nakon njegovog prvog puta u Alepo 2013, gdje je bio dio Fronta al Nusre: ispitivan je 11 sati poslije čega je pušten. Tek nakon drugog odlaska na ratište (2015. godine) – gdje je službovao u albanskoj jedinici egzekutora ISIS Lavdrima Muhadžerija – osuđen je na kaznu zatvora. No, time ni izbliza nije riješen problem njegovog djelovanja.\n“Kalifat nije gotov”, rekao je ove nedjelje Ljadrovci, četiri mjeseca nakon oslobađanja. “Želim da stvorim Islamsku državu na Kosovu i rado ću umrijeti za nju”, prenosi Tajms izjavu džihadiste.\nTužilac Fikrije Krasnići u izjavi za britanski medij kaže da kosovske vlasti nemaju problem s osuđivanjem terorista, već sa deradikalizacijom – otklanjanjem posljedica indoktrinacije kroz koju su prošli u Siriji i kampovima za obuku. Program deradikalizacije nije obavezan, a većina terorista je i inače, kaže tužilac – nepopravljiva.\nU tekstu Tajmsa podsjeća se i da su Kosovari bili umiješani u nekoliko terorističkih zavjera u Evropi kod kuće. Šestoro Albanaca sa Kosova, muškaraca i žena, uhapšeni su u Nemačkoj prošlog juna 2017. zbog umješanosti u dvije zavjere koje su targetirale NATO trupe na Kosovu i civile u Belgiji i Francuskoj. Mjesec dana ranije, osmoro ih je uhapšeno na Kosovu zbog planiranja napada na izraelske fudbalere, prenosi Blic.\nVlasti na Kosovu imaju podatke o 348 osobe koje su putovale u Siriju da se pridruže ISIS-u od 2012. godine do danas. Mnogi su umrli, ali neki su se i vratili. Prema pojedinim bezbjednosnim procjenama, broj kosovskih džihadista jednak je ukupnom broju esktremista u svim ostalim zemljama Balkana zajedno. Osim toga, albanska jedinica jedina je sa Balkana koja postoji samostalno unutar ISIS, što pokazuje da je broj boraca iz redova Albanaca poprilično veliki.


LAJKOVČANI ZA PRAZNIKE UREDILI KOLUBARU – LAGrande – internet novine\nNa 4. maj, 2021.\nVelikom ekološkom akcijom „Gradske čistoće“ Lajkovac, očišćene su obale Kolubare pored te varoši. Lajkovčani će sada uživati u prirodi pored čuvene reke. Uređeno je oko dva kilometra obala Kolubare kod Jolića vodenice i etno naselja sa 150 kuća.\nAkcija je izvedena pred Veliki petak, kada se već osećala praznična atmosfera u Lajkovcu.\nGradskoj čistoći, koja je ovom prilikom pokazala moćnu opremu za komunalne poslove, u svemu su pomogli: Ekološko društvo „Kolubara“, rafting klub, planinari društva „Ćira“ i društveno odgovorne firme „Iva agrar“ i „Borvek“.\n-Nismo ni pretpostavljali koliko je samo otpadnog materijala bilo pored reke. Sada kada smo prostor lepo uredili, nadamo se da će podstaći Lajkovčane da još veću brigu posvete svojoj reci, kaže Mika Ivković, predsednik Ekološkog društva.\n-Želeli smo da podignemo svest naših građana o značaju čiste životne sredine i naročito uređenih obala Kolubare kod Jolića vodenice i etno naselja. Namera je da svake godine organizujemo slične akcije i uvek u „pomoć“ pozovemo najmlađe da simbolično zasade po neko drvo, kao što su sada predškolci i osnovci zasadili tri lipe, ističe Bojan Bogdanović, direktor „Gradske čistoće“ u Lajkovcu.\n-Lokalna samouprava će dodatno urediti obale Kolubare. U planu je izgradnja infrastrukturnih objekata koji će boravak u prirodi, pored Kolubare, učiniti još atraktivnijim, obećava Andrija Živković, predsednik opštine.\nEkološka akcija na obalama Kolubare protekla je u znaku dobre organizacije. Okupila je veliki broj učesnika, koji su bili vredni i za jedan dan uspeli da urede priobalje svoje reke.\nLajkovčani od ranije vole da izađu na obale Kolubare i uživaju u njenim lepotama, naročito u letnjim mesecima.