Prodaja poljoprivredno zemljište, Milna otok Brač | Šimić dom nekretnine\n123.400,00 € 933.830,12 kn\nPovršina: 12.340,00 m²\nPosredujemo u prodaji poljoprivrednog zemljišta na lijepoj lokaciji u Milni, površine 12340 m2, udaljenog od mora oko 300 m. U naravi ovo je neobrađena površina prekrivena niskim raslinjem i borovom šumom. Pristupni put do parcele. Vlasništvo uredno.\nGrađevinsko zemljište u blizini mora, Milna\nPov.: 770,00 m²


MARJANOVIĆ (SNS): Nek Jovanović pita svog šefa Đilasa što nije obaveštavao građane kako se trošio njihov novac\n05.02.2020. 14:37h 05.02.2020. 14:37h\nRadoslav Marjanović, zamenik šefa odborničke grupe SNS-a u Skupštini grada Beograda izdao je saopštenje za javnost, koje prenosimo u celosti:\n"Nikola Jovanović je priznao da je protiv toga da se Beograđani transparentno obaveštavaju o tome kako se troši njihov novac iz gradskog budžeta. Takav stav Saveza za Srbiju je potpuno očekivan jer neće moći da nastave da obmanjuju javnost, šire dezinformacije i fabrikuju afere kojima pokušavaju da prikupe političke poene jer zapravo nikakvu drugu politiku i plan nemaju da ponude građanima. Nikola Jovanović bi zapravo trebalo da pita svog šefa Dragana Đilasa zbog čega u vreme svog mandata nije obavestio građane na šta se trošio njihov novac.\nĐilas ih nije obaveštavao jer bi morao da objasni zašto je preplaćena rekonstrukcija Bulevara za 6 miliona evra, morao bi da ih obavesti da je za nekvalitetne podzemne kontejnere potrošio 6 miliona evra i da je njihova popravka zbog brzog propadanja koštala 4 miliona evra, morao bi da ih obavesti da je oteo zemljište namenjeno za decu u Pionirskom gradu da bi jedna od njegovih kompanija uvela prvi rijaliti program u Srbiju i napravila Kuću Velikog brata. Morao bi da ih obavesti da je Beograd zadužio za 1,2 milijarde evra i da je upropastio sva gradska javna preduzeća.\nBeograđani vrlo dobro znaju da je za Dragana Đilasa Beograd bio plen, da je za vreme svog mandata uspeo da obezbedi svojim firmama 619 miliona evra prihoda i 105 miliona evra profita. Beograđani vrlo dobro znaju da dok su oni ostajali bez posla i siromašili, da je Dragan Đilas od 74.000 evra sa koliko je ušao u politiku postao bogati političar sa neverovatnih 25 miliona ličnog bogatstva koliko je sam prijavio. Beograđani znaju da je politika Aleksandra Vučića i Srpske napredne stranke politika ekonomskog razvoja, izgradnje puteva, škola, bolnica i domova zdravlja i zbog toga će na predstojećim izborima dati podršku politici budućnosti, a ne politici destrukcije, haosa i sukoba koju vodi Đilasov Savez za Srbiju."\nAMBASADOR LAZANSKI KOD PUTINA: Predao akreditive, pogledajte kako se doterao pa se prošetao Kremljom (VIDEO)\nNOVI SAVEZ NA POLITIČKOJ SCENI! Čanak i Macura prave Evropski blok, razmatraju zajednički izlazak na izbore!


Dnevni horoskop za 2. jul 2017: Ribe stavljaju tačku na vezu, Bik melanholičan, Devica odlično | Astrosudbina\nNaslovna Dnevni horoskop Dnevni horoskop za 2. jul 2017: Ribe stavljaju tačku na vezu, Bik...\nDnevni horoskop za 2. jul 2017: Ribe stavljaju tačku na vezu, Bik melanholičan, Devica odlično\nDnevni horoskop za 2. jul 2017: Nedelja pred nama, a Mars je u opoziciji sa Plutonom, a sam Mars je u Raku, retrogradni Pluton u Jarcu.\nMahom nam juli prolazi bez većih aspekata, ako izuzmemo inkonjunkciju Jupitera i Neptuna, ali izuzetna energija je od starta svom silinom nagrnula, uz energiju opozicije Marsa i Plutona!\nMars je u Raku, ta energija podmukla je posebno ako je u nekoj negativnoj energiji – aspektu! Retrogradni Pluton u Jarcu iz njega lako izvlači na površinu samo najgore, bezdušnost, surovost, potrebu za kažnjavanjem, psihičkim i fizičkim čak, pa pokušajte da se svom snagom opirete toj energiji, iako je teško zaista…\nAko ipak niste (natalno) tip gde bi ovaj aspekt mogao da deluje na vas, gledajte da u širokom luku zaobilazite ljude s pomenutim sklonostima, piše Današnji dnevni horoskop.\nNe odgovarajte na provokacije!\nDnevni horoskop za 2. jul 2017\nPrethodni tekstDnevni horoskop za 21. jul 2017: Neočekivane situacije za Škorpiju, Rak u dobrom društvu, Strelac neracionalan\nSledeći tekstNEDELJNI LJUBAVNI HOROSKOP OD 2. DO 9. JULA 2017: Nepredvidiv period za Raka, Jarac na pragu ozbiljne veze, ubrzan razvoj događaja kod Bika


NA METI PSOVKE\nHome > Izdanja > NA METI PSOVKE\nPolazim od toga da je psovka jedan verbalni fenomen (reč, rečenica, sintagma). Interesuje me na koji je način priroda, građa, struktura tog fenomena povezana s njegovom verbalnom i društvenom funkcijom? Šta je specifičnost psovke, šta se njome postiže, odnosno, šta psovka hoće i želi da postigne? Kako i na koji način? Šta je zapravo cilj psovke, ako ga, naravno, ima? U čemu je njena namera? Šta psovka nišani, i kada, u kojoj meri ona pogađa svoju metu? Radi se o brojnim pitanjima, koje ovde nije moguće detaljnije obraditi, ali mi je namera skromnija – hteo bih da pokažem kako je moguće na ta pitanja odgovoriti uz pomoć Lacanove i Freudove psihoanalize, odnosno, uz pomoć psihoanalitičkih koncepata.\nAko kažemo, da je psovka jedan verbalni fenomen, time pre svega ističemo da ona nema samo jednu jezičku funkciju. Radi se o kompleksnom, ali i specifičnom fenomenu, koji ću pokušati da ilustrujem uz pomoć brojnih paradoksa povezanih sa psovkom. Već na samom početku, čak i pre nego što konkretnije opredelimo šta je zapravo psovka i napravimo razliku u odnosu na kletvu, uvredu, blasfemiju, neki uopšteno ružni govor itd., zamislimo jedan paradoks i, na primer, čitaoca ovih reči, koji psuje našu nameru da govorimo o njoj, da joj prilazimo sa oklevanjem. Lako je moguće zamisliti i mene samog, dakle pisca, koji na početku opsuje samoga sebe, svoju nameru, što se upušta u takav posao, ili da, tek tako, iz navike, protesta, ali i veselja, iz ubeđenja, psuje što se latio teškog zadatka, i da se time podvlači kompleksnost same stvari. Zar nam je uopšte i potreban neki poseban razlog da bismo psovali, jer, psovati je moguće tek tako. Psovka je često tek uzrečica ili poštapalica. Načelno je moguće psovati sve, počevši i od naše namere da se latimo same psovke, na primer: „Jebala te, da te jebala psovka…“ ili „Jebote paradoks“. Eto možda i prvog paradoksa psovke: psovati je moguće sve i svakoga, do psovke može doći u svakom trenutku, psovati može svako. Psuje se stalno i na svim mestima, čak bi mogli reći da psujemo svi, ali na toliko različitih načina da je zapravo nemoguće napraviti osnovni popis. Možemo se samo diviti čovekovoj kreativnoj mašti i imaginaciji u upotrebi psovke.\nTime dolazimo i do drugog paradoksa. Iako postoji doslovno beskonačno bogatstvo psovki, te mi ovde tvrdimo da se radi o jednom kompleksnom fenomenu, sama psovka na prvi pogled izgleda veoma jednostavno, direktno, mogli bismo reći prosto, jer i jeste u krajnjoj liniji (veoma) prostačko. Dalje, psujemo svi, stalno i na svim mestima. Ali o tome zašto se psuje, o samoj strukturi i funkciji psovke, među onima koji se profesionalno bave jezikom i govorom, veoma se retko priča. Kao da taj fenomen ne zaslužuje pažnju i kao da je nemoralno njime se baviti, jer govor o tome traži posebnu priliku i dodatni razlog. I zaista: zašto pričati o fenomenu, koji „s pravom“ zbog svoje navodne nekulturnosti i vulgarnosti, ne zaslužuje pažnju? Zašto mu uopšte dati bilo kakav dignitet? Eto i drugog paradoksa – psuje se stalno i svugde, ali se o psovki kao fenomenu priča retko i nema baš mnogo stručne literature na tu temu. Ne samo to, čak i u onim retkim slučajevima kada se o njoj priča, često se moralizuje i popuje, što, čini se, ipak nije opravdano, da ne bismo upotrebili i neki snažniji izraz (poput psovke…). Kako je u svojoj knjizi pokazao Bernard Nežmah, poslednja dva veka su brojni, iako ne i svi, slovenački jezikoslovci nastojali pokazati kako je većina psovki i kletvi, na koje nalazimo kod Slovenaca, zapravo uveliko preuzet od drugih naroda, Italijana, Nemaca, Srba, Hrvata ili, naprosto, „Balkanaca“ (imaginarne ideološke konstrukcije koja obuhvaća sve što „ugrožava“, tobože, zdrav, narodni organizam…), tvrdeći da je psovanje nešto što ne spada u slovenački jezik, nego je u njega uneto „sa strane“, i time implicirajući ne samo navodno višu kulturnu vrednost vlastitog jezika i naroda, nego i njegovu čistotu koja uvek biva ugrožena zbog „uvoza“…\nMeđutim tu šovinističku koncepciju jezika i psovke, kao i svaki moralizatorski pogled na nju, moguće je dovesti u pitanje prostim upitom o poreklu potrebe za psovkom? Zašto ljudi uopšte psuju? I zašto psuju tako često? Zašto – gle čuda – često kod učenja stranih jezika najpre naučimo par sočnih psovki? Evidentno je, da psovku „posuđujemo“ i „uvozimo“ iz stranih jezika upravo zbog neke njene funkcije. Možda i zato što nam se čini da psovka u tim jezicima bolje služi svojoj svrsi nego u „našem“. Tim povodom bih naveo anegdotu koja se odnosi na psovanje na stranim jezicima. Sećam se kako osamdesetih godina, dakle za vreme SFRJ, nije bio toliko redak prizor u ljubljanskom studentskom naselju naići na grupe stranih studenata iz nesvrstanih afričkih zemalja, koji su većinom brzo i besprekorno savladali navodno težak slovenački jezik, i to u žučnim pričama sa zemljacima i pripadnicima istog kontinenta. Koristili su većinom „neutralni“ kolonijalni francuski, ali su često u svoju „spiku“ znali ubacivati proste reči, kletve i psovke „s naših prostora“. Tako bi tok nepoznatih stranih rečenica bio često prekidan poznatim i prepoznatljivim rečima (u stilu „pizda mater’na“, „pička materina…“). Upotreba „stranih ružnih reči“ služila je kao poseban začin priči koja je postajala interesantnija, psovke su dobro dolazile da začine detalje ali i da jačaju ad hoc koheziju grupe dvoje ili troje ljudi, izražavala je pozitivnu energiju zajedničkog druženja i priče. Takav utisak odavali su ne samo oni koji su bili zaokupljeni komunikacijom, već je isti utisak mogao steći i neko sa strane, ko je posmatrao grupu i osim „prepoznatljivih“ reči nije mogao razumeti bilo šta drugo u njihovoj komunikaciji. Bilo je jasno da pomenute reči nisu korišćene da bi prekidale komunikaciju i agresivno, već upravo obrnuto, za izražavanje zajedničkih emocija i neku vrstu poziva da se priča nastavlja dalje i uživa u njoj, kao i u samom druženju. Upotrebu prostih reči ali i psovki koje nemaju svoju metu nego služe za izražavanje iznenađenja ili pukog uživanja, radosti u druženju, često je moguće sresti ne samo kod stranaca nego i kod intimnijih, zatvorenih, prijateljskih krugova, kada psovka služi istim svrhama.\nPsovanje može značiti prekid komunikacije i uvod u direktni fizički sukob. Slična je uvredi jer može temeljito da „ukalja“, obeleži, opredeli onoga koji se psuje. Nekad predstavlja protest, bunt, kojim se vulgarnim rečnikom ustaje protiv vladajućih pravila dobrog ponašanja, kulture, društva i svrgava autoritet. Lacanovskim rečnikom, psovka Drugog, u autoritet, u sagovornika prodire i devalvira ga, ponižava, aludirajući na potčinjavanje i pasivno podvrgavanje. Upotrebljavajući zabranjene ili nedolične reči psovač demonstrira da za njega nema zabrana i tabua. Izuzetak je Ja koji koristi psovku. U središtu psovke je Ja kao aktivna instance u odnosu prema svetu i prema njenoj meti. Glavni junak i centar psovke je „njegovo veličanstvo Ja“, kako ga negde naziva Freud. I kao takva, psovka je infantilna jer ne mari za princip realnosti. Uvek psujemo u prvoj osobi, nekoga ili nešto i time ne samo da pokazujemo kako nam ništa nije sveto, već i da smo nadmoćniji. Narcizam Ja instance u prvom planu, zapravo predstavlja jedinu, ma koliko veštačku i tanku, razliku između psovke i kletve. „Ja“ svoju moć, odnosno, snagu u psovci demonstrira direktnom konfrontacijom sa sagovornikom, dok se kletvom proklinje odsutni drugi („Proklet bio“) – psovka se događa in presentia, dok je gađa na ono što je in absentia. Još bitnija razlika se odnosi na navodnu moć pomenutog Ja. Kod kletve se naime taj isti Ja nalazi u ulozi onoga koji proklinje nekoga ili nešto, uz pomoć natprirodnih sila, dok se u psovci ne samo oslanja na sebe, nego upravo njome hoće da manifestuje i demonstrira svoju neizmernu moć.\nMoć ili superiornost Ja je tada najčešće izražena rečima koje aludiraju na seksualnu aktivnost „izvršenu“ rečima nad onim što je drugima (opsovanim osobama) sveto i veoma drago. Iako nevulgarne psovke nema, svaka opscenost i prostakluk nije već i psovka. Šta bi onda bilo specifično samo za nju?\nMožda se čini da možemo do odgovora na to pitanje najlakše doći putem etimologije. To bi kod psovanja i psovke doslovno značilo da nekoga nazovemo psom ili ga uporedimo sa njime. Iako, međutim, nije sve vezano za psa i pogrdno. Zar nije pas čovekov najbolji prijatelj i zar nije baš on pravo oličenje vernosti? O kakvoj bi onda vernosti ovde bilo reč? U nekom kulturološkom kontekstu vernost pasa bi bila upitna jer se često upravo ženka psa, kučka, u mnogim jezicima vidi kao pravo oličenje promiskuiteta (bitch, chienne, psica), a da bi posredstvom svetog Augustina kriterijum vernosti mužjaka pre bio slon nego pas… Dok za neke psovke doista možemo reći, da su povezane s psom („Jebo te pas…“, „Pas ti mater…“), interesantno je da se kuja pominje samo u psovci „Kučko jedna!“. Upoređivanje s psom ili spominjanje psa nije uvek povezano s psovkom (dominikanci svoje ime dobijaju na osnovu sintagme „domini canes“). No čini se da psovanje u većini slučajeva želi da ispostavi upravo seksualnu aktivnost pasa, dakle da oslika animalnu, seksualnu konotaciju koja time više nije ljudska. Psovka se koristi nedoličnim i pogrdnim rečima koje prikazuju ili predstavljaju (najčešće seksualnu) aktivnost koja je u toku, upravo se dešava ili se već desila, ili koja će se neminovno desiti. U zavisnosti od toga šta psovač psovkom želi postići, on može upotrebiti ceo arsenal navodnih, društveno i kulturno manje dopuštenih, do jako uvredljivih aktivnosti. One variraju od (najčešće) analnog i oralnog seksa, do svih oblika perverzija i okrutnosti koje prevazilaze svaku maštu. Upravo u tu svrhu i služe životinje koje tu aktivnost izvršavaju. Okrutnost i posebno nasilje psovke samo na psa ili na životinjsko carstvo kao takvo, uzgred budi rečeno, baš i nije sasvim legitimno, jer se i ovde ipak radi o nekom nasilju i krutosti, koja, kako u nekom drugom kontekstu kaže Lacan pozivajući se na Balthazara Garciana, prevazilazi životinje, jer „divljaštvo čoveku u odnosu do sebi sličnog prevazilazi sve šta mogu životinje“.\nZa onoga koji psuje, pored manifestiranja njegove centralnosti u svetu, psovka definitivno predstavlja jedan verbalni mehanizam koji služi i za izražavanje emocija, neslaganja, ljutnje, besa i agresivnosti, vređanja, ali i iznenađenja, veselja, radosti, radovanja. Psovka služi uživanju, ona jeste oblik uživanja. Ali ukoliko služi za ekspresiju veoma jakih emocija, ona može čestim ili preteranim korišćenjem potpuno izgubiti tu svoju eksplozivnu moć i svrhu (isto kao i samo uživanje koje gubi snagu i ostaje samo s lichettes de jouissance, mrvicama uživanja). To, naravno, važi za one koji je koriste ili su direktno uključeni u komunikaciju, te su uveliko „navikli“ na nju, dok se slučajni namernik, moralizatorski zgražava takvim „nivoom“ komunikacije, odnosno kulture. Psovka tada postaje stalna izlišna reč, poštapalica u koja začepljuje, popunjava pauze u govoru. Psovka pokriva različite govorne funkcije, akte i radnje, ali kod nje postoji i jedna konstanta: uvek se na jednom njenom kraju nalazi onaj koji psuje, psovač, i na drugom onaj ili ono koji se psuju. Na jednom kraju nalazi se nosilac aktivnosti, i na drugom neko ko je sasvim pasivan, puki objekat, predmet, svrha, i meta te aktivnosti. Na ovom ćemo se mestu, bez ulaženja u dalje probleme psovke kao govorne funkcije, ograničiti na to da psovka predstavlja jedan verbalni akt najčešće usmeren na drugu osobu ili na ono što je u vezi sa njom. Pretpostavka je, dakle, da svaka psovka ima neku metu, koju pokušava da pogodi iako se iz gornjih nabrajanja različitih govornih funkcija psovke to možde ne čini kao opštevažeće. Pokazaćemo, takođe, da čak i psovka kao poštapalica nešto cilja iako je ta meta možda indirektna i personifikovana. Uprkos činjenici da kao poštapalica predstavlja rubni primer psovke, ona upravo u toj funkciji ispostavlja jednu svoju bitnu osobinu. Pored toga što se uz njenu pomoć mogu drugome začepiti usta, ona popunjava jaz između reči i stvarnosti. Iako kao poštapalica ne cilja na bilo koga lično, ili, strogo gledajući, na bilo šta konkretno, njen cilj je u popunjavanju, u dopuni onoga što fali rečima ili označiteljima.\nPsovka jeste verbalni akt s nekom namerom. Ako stavimo u zagrade posebne slučajeve i primene psovke, ona nikako nije neutralna i predstavlja akt agresije, napadačko-obrambeni mehanizam, koji nekoga ili nešto napada. Uz psovku se vezuje i paradoks da je kao nešto verbalno sastavljena iz reči, označitelja, ali i da nije samo to. Reči nikada nisu samo reči, i možda to u najvećoj meri važi upravo za psovku, jer s njom jedna rečenica, pa i jedina reč samo kao uzrečica, u pravom trenutku i u pravom kontekstu nekome može poslužiti da doslovno postane jači od direktnog udarca šakom i da ima jaču simboličku snagu od hiljadu činova ili činjenica. Sa stajališta psovke ono što se psuje predstavlja se kao faktički okaljano, opsovano. I pored toga da se govori samo o reči, delatnosti i aktivnosti o kojoj se samo priča, psovka se predstavlja ne samo kao stvarna i realna već kao urađena, kao akt koji je u toku, i okončani čin, ili možda bolje, kao čin, koji je neminovan – jer Ja (odnosno onaj koji psuje) tako kaže. Bez ulaženja u neke konkretne primere i detalje mogli bismo reći da psovka s te strane predstavlja primer s kojim su reči uveliko i dela, činovi, akti. Sa Austinom bismo mogli reći da je psovka performativni čin i da rečima uspostavlja neku realnost, ne samo u smislu uživanja u njoj, nego i u smislu onoga o čemu ona zapravo priča. Ali upravo kao takva, kao neki verbalni akt, kao performativni akt ona ipak nije (uvek) samo to. Performativna je ukoliko samim tim što je izrečena ili zapisana, i kao reč stvara nešto više od reči, dotiče stvarno, uspostavlja neku stvarnost. Njena stvarna meta je zapravo nešto što je čak stvarnije od same stvarnosti. U tom smislu – i samo tada – mogli bismo uslovno govoriti čak o dva nivoa psovke, a da je njihova razlika hipotetička, jer se i dalje radi samo o rečima. Ta razlika je povezana s potencijom psovke u duplom smislu matematičke potencije i moći same psovke – koja doslovce može dobiti potencijalnu moć eksplozije.\nTako šta zavisi od puno faktora, od same građe i strukture psovke, od konteksta u kome je ona izrečena, namere i uspešnog sprovođenja namere onoga koji psuje, i na kraju ali ne i najmanje važno, od same reakcije onoga koji se psuje. Zašto govoriti o nekakvom hipotetičkom nivou i zašto uopšte razlikovati dva nivoa? Prvi nivo samih reči, u principu jedini postoji. Nema drugog: iako reči nikada nisu samo reči, sve što postoji od psovke (i govora), ipak jeste – samo reč. U tome je treći i, barem za mene, osnovni paradoks psovke. Reči psovke nikada nisu „samo“ reči, nisu puke, nevine i nedužne reči, iako su strukturno gledajući ipak – samo reči. Tako dolazimo i do onoga što je možda i najinteresantnije o psovci – uzimajući u obzir da je jedini nivo na kome ona operiše „samo“ reč, označitelj, simboličko (u Lacanovom smislu), ona ipak doslovno vapi za tim da pogodi nešto što se čini van domašaja reči. Pokušava rečima i kroz reči da pogodi ono što se nalazi na samom rubu reči, što se čini strukturalno nemogućim. Psovkom se spajaju reči i stvari, odnosno dotiče se neka tačka, koja se čini van domašaja samih reči, kao da se njena meta, to što bi ona htela da pogodi, nalazi s one strane verbalnog. Pri tome nije nebitan način na koji je psovka izrečena, izgovorena, jer često, zbog samog konteksta u kome ona nastupa, nije dovoljno samo to, da je ona tu, nego i na kakav je način tu. Ali, još jednom, osnovni je paradoks u tome, da psovke bez tog verbalnog dela, bez reči ni nema. Meta psovke je ono što u samim rečima, u neku ruku, prevazilazi reči, prevazilazi izgovoreno. Ono se i dalje nalazi u rečima, iako se čini kao da se radi o nekom drugom materijalu, o višku, o nekom surplusu, o nekom ostatku koji psovka uspeva pronaći i sresti. Kao da pokušava ispoljiti neku drugu, tamnu stranu jezika, kako je naziva Lecercle. Sve se to može dobro videti onda kada se onaj koji psuje ne zadovoljava svojim izborom reči, već dodaje uvek nove psovke, izgleda kao da se izgubio, ili možda bolje, kao da gubi kontrolu i kao da sama psovka zadobija nad njim kontrolu. Uzmimo jedan folklorni primer: „Jebo ti slon trudnu sestru na majčinom grobu, a tata posmatrao u invalidskim kolicima… itd.“. Kao da psovka „Jebo ti sestru“ nije dovoljna (ako se, naravno, ne zoveš Zidane), jer ne uspeva pogoditi svoju metu, ili se onim, što je pogodila i postigla, još ne zadovoljava: kao da je psovaču namera pogoditi i nešto više, ono što nije svodivo na puke reči. Zbog toga se ponekad čini, kao da nije dovoljno samo psovati ono što je nekom najbliže i najdraže, već treba „tražiti i dalje“, pa mu psujemo „sve po spisku“, psujemo mu „sve živo i mrtvo“, pokušavajući tim traženjem u naizgled beskrajnom spisku da obuhvatimo sve i svašta, što je opsovanom drago i sveto, a što se čini da izmiče samim rečima. Kao da nikako ne uspevamo onome koga psujemo „stati na žulj“, povrediti ga i uvrediti, okaljati njegov ugled, poništiti ne samo njegovu egzistenciju, već i ono do čega mu je najviše stalo, pretvoriti u ništa, ili, čak u nešto, ono što je njemu samom krajnje odvratno i neprihvatljivo.\nKad kažemo da se nešto „čini van dometa reči“ opet imamo posla s paradoksom: ono jeste ali i nije u dometu, odnosno, u moći onoga koji govori – odnosno psuje. Bez obzira na nameru i intenciju onoga koji izgovara (psovku), reči ponekad „pogađaju“ a ponekad ne. Kada, kako i gde će se to desiti, to naprosto nije u moći onoga koji ih izgovara i izriče. Jezik i govor nisu u čovekovoj moći, jer bez obzira na naše namere, mi posredstvom reči uvek kažemo previše ili premalo, ne uvek i ono što mislimo, hoćemo ili želimo, da kažemo. Kako kaže Heidegger, jezik govori, die Sprache spricht. Ako kod govora i upotrebe reči nastaje utisak da smo mi na nekoj aktivnoj poziciji i da odlučujemo šta je smisao i značenje reči, stvar naprosto nije takva. Govora nema bez onoga koji govori, ali on nema kontrolu nad tim šta će neke reči nekome značiti. Naravno, on je taj koji bira reči, koji u krajnjoj liniji i odlučuje o tome da li će uopšte otvoriti usta, no kako će to biti primljeno i šta će iz toga proizaći – nad tim on nema kontrolu. Ne samo zbog omaške, lapsusa, do kojeg može (ali ne mora) doći svakog trenutka, kako je Freud pokazao u svojoj Psihopatologiji svakidašnjeg života, nego i zbog svoje strukturalne pozicije. Niko nije gospodar govora i reči ili kako kaže već poslovica: „čovek snuje, a Bog odlučuje“, što u slučaju govora znači, da čovek okreće, a govor okrenut. Zbog toga za Jacquesa Lacana čovek ne govori, nego je u pasivnoj poziciji, ne samo da govori Ono, „Ça parle“, nego je vezivati govor za poziciju aktivnosti, zapravo, iluzija. Ne govori čovek, nego je „čovek izgovoren“.\nČovek kao takav naprosto nije gospodar govora i smisla. To važi za sve – bez obzira na naše intencije. A ko odlučuje o smislu onoga što je rečeno, o smislu reči i označitelja? Drugi, odnosno onaj do koga poruka dolazi i koji, naravno, nije identičan intencionalnom smislu. Kao što u više navrata podvlači Lacan, odašiljač poruke, onaj koji govori, „svoju vlastitu poruku prima nazad od primaoca u izvrnutoj formi“ . To ne znači da kao oni koji izgovaraju ujedno nismo i gospodari govora i da uvek kažemo ili previše ili premalo, da nikad ne kažemo upravo ono što smo želeli reći, već da je upravo nesporazum, suština komunikacije. O tome šta je rečeno ne odlučuje intencija onoga koji govori, nego primalac (odnosno Drugi) i neiscrpan je izvor životnih komedija, ali i tragedija: setimo se samo poznatog primera iz Prvog svetskog rata, kojeg negde navodi Jakobson, kada su se vojnici hteli predati neprijatelju i njihov odgovor, klimanjem glave – na pitanje, da li se predaju – neprijatelj iz svog kulturnog konteksta, shvata kao negaciju… Dakle, smisao ili značenje uvek zavise od toga šta drugi (ili Drugi) vidi, razume, shvata, čuje u onome što je zapisano ili izrečeno.\nSve pomenuto ili sve što važi za govor, jezik i komunikaciju uopšte, važi naravno i za psovku. I smisao psovke i reakcija na psovku zavise od reakcije primaoca (opsovanog) ili nekog drugog. Eto još jednog paradoksa, koji se veže na psovku. Psovač se time neće pomiriti i psovka koju je izrekao u principu ga ne zadovoljava. Možda upravo ona predstavlja verbalni akt koji govornika nikako ne može smiriti ili zadovoljiti, te da čovek nije gospodar govora i smisla, a što bi bila intencija onoga koji psovku izgovara, piše (psovač bi hteo da gospodari onim što je drugome/drugima strukturalno zabranjeno, nemoguće, nepristupačno). Kako podvlači već Nežmah, nije slučajno da često nekome psujemo majku i sestru (puno češće nego ženu). Ako nekome kažem „Jebem ti mamu…“, time ispoljavam superiornost ne samo nad njim i nad osobama ili stvarima koje pominjem u svojim psovkama i koje su opsovanom drage, već i koje su mu društveno i kulturno zabranjene. Psovka, dakle, onoga koji psuje ne predstavlja samo kao aktivnog, nego kao nekoga za koga tabui i zabrane ne važe. On je gospodar situacije, gospodar govora i reči, gospodar par excellence. U tom smislu nije nimalo slučajno, ako se vratimo na gore pomenuti primer, da nije dovoljno samo psovati ono što je nekom najbliže i najdraže, već da psujući „tražimo i dalje“ „sve po spisku“. Nije, naime slučajno, što u toku tog traženja često dolazimo do nečega što se čini van ljudskog domašaja. Možda se zbog toga tako brzo prelazi na transcendenciju, na Boga, ali i – što je pomalo paradoksalno – … na Sunce. Zaista – zašto nekome psujemo Sunce? Kakve veze ima psovka „Jebem ti… Sunce“? Zašto psujemo nešto što očito nije u dometu i moći nijednog od sugovornika? Zato što, kratko i jasno, mora se znati da upravo mi sami, koji psujemo, imamo pravu i najveću moć. I psovanjem Sunca izražavamo neku nadljudsku moć. Dozvolimo samo jednu kratku i uzgrednu napomenu vezanu za taj poslednji slučaj psovanja Sunca. Interesantno je, da se tu, bar koliko je meni poznato, na tom mestu stane, i ne psuje se nekome, na primer galaksija, svemir ili vanzemaljci. U najboljem slučaju psujemo dakle „samo“ svet, a u centru tog sveta se nekada mislilo da se nalazi Zemlja, da bi tek kasnije Sunce postalo centar. Ali, kao što u svojim radovima upozorava Koyré, ta promena i nije toliko bitna jer kao konačan i uprkos tome što je ogroman – o čemu, sve od starih Grka postoji razrađena predstava – njime nije moguće ovladati. No to ne znači, da ga nije moguće opsovati („Jebem ti ja taj tvoj beskonačni univerzum!“). Činjenica je da se ipak češće psuje Sunce. Zašto? Ako psovka onoga koji psuje predstavlja kao gospodara, onda nije slučajno da se psuju svet i Sunce koji pripadaju logici koju Lacan karakteriše kao logiku celog. Pravilo i zakon uvek imaju jednu iznimku i ona predstavlja logiku celog koja je u politici uvek gospodar. Aktivna pozicija gospodara, ili onoga koji psuje prikladna je „konačnom svetu“ i sunce bi bilo njegovo oličenje. Dakle: „Jebem ti Sunce!“ iako ni to ponekad nije dovoljno, pa sledi i dopuna: „Jebem ti krvavo“, „blesavo“, „tvoje“… Sunce… I tako redom. Zašto i čemu je potreban taj dodatak, kako dolazi do njega? Odakle potreba za dopunom koja je povezana sa svrhom psovke?\nKakve to veze ima sa onim koji psuje i njegovom namerom? Iako je moguće zamisliti psovku i psovati nemo, život ipak nije strip u kojem se neme psovke obično veoma često crtaju… Psovka mora nekako da se manifestuje, inače nema svoj raison d’être. Ali uvek psujem ili ja ili mi, uvek psujemo nekoga ili nešto. Uvek kažemo „Mamu ti…“, „Sestru ti…“, „Jebem ti…“, „Jebem vam…“, itd. Psujem uvek nešto tebi, vama ili njima, ali uvek neku osobinu, rod, nešto što pripada drugima ili je u odnosu s njima. Psovka je uvek na nekom personalnom nivou, psuje se nešto živo, aktivno, čak i ako bi se psovala neka stvar, ona bi se personizovala – „Jebem te vodu hladnu…“, „Jebala te stolica glupa…“ – ili bi se odnosila na nekoga: „Jebala te olovka tvoja…“. Uvek se psuje nekome nešto, i ne ostaje na dualnom odnosu, dodaje se nešto treće.\nAko se čini da psovka nastupa kroz dualni odnos (uvek psujem nekome nešto ili nekoga), i da je meta psovke neko ko je prisutan (ili prozvan), meta se pogađa tako što se gađa ono što je u kontaktu s tom osobom. Važno je da ono što jeste u vezi s njim, izmiče njegovoj kontroli, moći, nadzoru jer se radi o njegovom ugledu u društvu, osobinama, privatnoj svojini, njegovom rodu, pa sve do Sunca i Meseca. Takođe je važno da ono što se „cilja“, što je na meti – iako se radi o rečima i gađa samo rečima – pogađa u živo. Psovka, međutim, ne manifestuje kao gospodara situacije samo Ja onoga koji psuje, ona ukazuje i na onoga koji se nišani ne samo kao pasivan, već i kao neko ko zapravo nema pristup, ni prilaz onome, do čega mu je najviše stalo, ko zapravo ne vlada onim do čega mu je najviše stalo. Meta psovke je realno, nemoguće realno u smislu koncepta realnog Jacquesa Lacana. I važno je reći da je prema Jacques-Alain Milleru, Lacan upravo uvredu ili vređanje (insulte) opredelio kao način doticanja realnog: „L'insulte est un mode que Lacan signale pour toucher au réel“. Ova izvrsna Lacanova fraza toucher au réel, iako se odnosi na uvredu, najpreciznije određuje i ono što se događa kod psovke. Psovka pokušava da „pogodi“, „dodirne“, „okrzne“ ono što je za nekoga u Lacanovom smislu, „realno“. Iako kasni Lacan stalno razrađuje status onoga što naziva „realnim“, toucher au réel – na koju se ovde pozivam – nije primenio na psovku ili razradio na sistematski način. Taj izraz je najdetaljnije prezentovana u Televiziji, knjižici koja sadrži prepis emisije, koja je, ne bez teških borbi, konačno bila emitovana na francuskoj televiziji u dva nastavka krajem januara 1974. Prve reči na samom početku Televizije glase ovako: „Ja uvek govori(m) istinu: ali izreći je celu, nikad se ne dešava. Nemoguće je izreći celu istinu jer materijalno nema dovoljno reči. Ali upravo kroz nemoguće, istina dotiče realno“. Ovaj mali pasus sadrži jako puno stvari, no ograničimo se na to „doticanje realnog“, koji je sastavni deo i same psovke. Pokušajmo u nastavku uz pomoć Lacana i psihoanalize još detaljnije pokazati u kom smislu ta fraza opredeljuje metu psovke.\nNamera psovke je da rečima „dotakne“, „pogodi“, „stane na žulj“. Iako je u toj tački ona slična uvredi, postoji jedna važna ali i tanka granica između vređanja i psovanja. Psovka je naime u isti mah i manje i više od uvrede, ona pokriva čitav jedan dijapazon stvari: manje, jer psovanje može biti skoro neprimećeno (čak, kao što smo već napomenuli, nemo, ali zbog toga sterilno), ili praktički nebitno, bez nekog značenja za učesnike u komunikaciji, jer je ili previše često, pa ga sagovornik ni ne primećuje više, ili „previše sterilno“ pa ne reaguje na njega. Psovanje je čista interjekcija, puko popunjavanje pauzi u govoru, ili, pak puno više od toga: psovka može lako značiti prelazak nekog praga, gde se s reči prelazi na dela u doslovnom smislu odakle nema povratka: verbalno nasilje završava fizičkom reakcijom. Upravo zbog te „elastičnosti“ psovke, reči psovača prelaze sam nivo performativa i prelaze – ako smemo tako da kažemo – u „(re)akciju“, u dejstvovanje, u acting out. Nije nebitno, da su neki autori (Cornulier) Austinovu poznatu programsku formulu „how to do things with words“, kada je psovka u pitanju, proširili u „how to fuck with words…“. Kada je o elastičnosti psovke reč, treba reći još nešto. Prvo, ona donosi neku zabavu, radost, uživanje – u krajnjem slučaju sa njima je moguće doći do sličnog uživanja kao kod seksualne aktivnosti. U XX. Seminaru Lacan to postavlja na sledeći način: „drugim rečima, ja sada ne jebem, nego pričam“, ali ipak uživam, jer „tamo, gde ono govori, ono uživa“ . Jebati je dakle moguće i rečima, sa kojima je naravno moguće „to have fun“, „zajebavati se“ ali i „jebati nekoga u glavu“. Time dolazimo do još jedne elastičnosti psovke: ona može biti čista zajebancija, zabava, koja nikome ozbiljnije ne preti, ali i tačka, od koje više nema šale, gde nema (više) zajebancije. Psovanje može biti čisto brbljanje ili nešto što nije moguće izbrisati ili se praviti, da se nije desilo. Pored toga, psovke su reči i u tom smislu ona deli sudbinu reči, za koju je Lacan već pedesetih godina, u spisu poznatom kao „Rimski govor“, pokazao da može biti prazna (parole vide) ili puko brbljanje (Heidegger tome kaže Gerede), odnosno, puna značenja i smisla za onoga koji govori (parole pleine). Postoji dakle prazan i pun govor. A bez ulaženja u detalje moguće je reći, da pun govor za nekoga sadrži suštinu svega do čega je njemu stalo, on za njega predstavlja i otelovljuje celu njegovu egzistenciju. Kasniji će Lacan tome reći, da se time „dotiče realno“. Za nekoga pun govor znači da više nema šale, da stvari postaju ozbiljne, i da se u krajnjoj liniji radi o pitanju života i smrti. Ako je reč u nekoj određenoj situaciji izgovorena, stvari su prešle neku ivicu i reči su otišle u „nepovrat“ i nemoguće je praviti se da se nisu desile, tako da tu princip „napraviti, da se nije desilo“, Ungeschehen machen, ne može ništa.\nIsto važi i za psovku. Ako je ona dotakla tu tačku, našli smo se u situaciji koja je obeležena nasiljem. Nije uopšte čudno da se nekim lingvistima (Guiraud) čini posebno važno napomenuti, da psovka kao verbalni čin iziskuje i fizički kontakt, fizičko suočenje, kontakt licem u lice. Psovka jeste nasilje, čak i više od pukog fizičkog nasilja. O bliskosti uvrede, fizičkog kontakta i psovke, svedoči i Hegel dvesta godina unazad, kada u jenskom periodu intenzivno istražuje šta se dešava sa verbalnom uvredom. Verbalna uvreda drugoga postavlja u sferu univerzalnog kao negiranog i ukinutog, Aufgehobenes, dok sama uvreda, uvredljiva reč, Schimpfwort, transformira totalitet žrtve u ništavilo. U isto vreme Hegel objavljuje i svoj jedini spis „Ko misli apstraktno?“, za koga je dobio čak i nagradu publike, a u središtu tog spisa nalaze se status mnenja i vređanja: „Stara vaša jaja su pokvarena, kaže žena koja kupuje piljarici. Šta, odvrati ova, zar moja jaja pokvarena? Da niste možda vi pokvareni? Zar da to vi kažete meni o mojim jajima? Vi? Nisu li vam oca uši pojele na drumu, nije li vaša majka odbjegla sa Francuzima…“. Uopšte nije čudno, da Hegel u Fenomenologiji duha dolazi do zaključka da na uvredu postoji samo jedna reakcija – šamar. „Kad bi netko rekao: ti doduše djeluješ kao čestit čovjek, ali ja po tvojoj figuri vidim, da se siliš, i lupež si u srcu; na takve bi riječi zaista, dok je svijeta i vijeka, svaki poštenjak odgovorio šamarom“. Blizina uvrede i psovke, ta nasilna strana psovke ne znači da psovka, nužno, kao što smo već napomenuli, završava tučom. Možda ovde nije na odmet spomenuti poznati lacanovski vic o vozaču lifta, psihoanalitičaru i nekom čoveku, koji svakodnevno ponavljaju istu rutinu. Bez ikakvog povoda, razloga ili upozorenja čovek pljuje psihoanalitičara u lice, na šta ovaj uopšte ne reaguje ni gestom ni rečima. I tako dan za danom. Tako se jednom prilikom u liftu zateknu samo vozač lifta i psihoanalitičar, pa prvi drugoga pita: „Izvinite, mogu li nešto da vas pitam?“; „Da, naravno“, odgovara mu psihoanalitičar. „Zašto vas onaj čovek stalno pljuje? I zašto vi nikada ne reagujete na to?“, pita vozač lifta. „Zašto? Zato što to nije moj već njegov problem“, odgovara psihoanalitičar… Poruka koja se sada šalje, za razliku od one prethodne Hegelove, vraća se primaocu u „izokrenutoj formi“…\nOva anegdota nas podseća na Althusserov stav koji je svoje shvatanje funkcionisanja ideologije ilustrovao zviždukom policajca – onaj ko se odazove na taj na zvižduk, postaje subjekat ideologije i biva joj podvrgnut, interpeliran. Rastko Močnik je taj primer u brojnim svojim radovima razvio kroz primer uvrede: ako mi neko kaže da sam idiot ili magarac, ako na to reagujem, priznajem sebe za magarca ili idiota. Bez reakcije nema ni uvrede – a isto važi i za psovku: psovka pogađa svoju metu tek kada je zapažena i registrovana kao takva. Ako dođe do reakcije, bio bi to definitivni dokaz da psovka pogađa svoju metu.\nAko cilj psovke jeste uživanje u verbalnom nasilju, ono je zapravo uvek postignuto već samim aktom psovanja, i još je intenzivnije ako pogodi svoju metu. Meta psovke je dakle taj petit a koji se za Lacana nalazi u centru transfera i ljubavi. A ne treba zaboraviti da za Lacana ljubav nikada nije samo ljubav, već da je uvek i mržnja – hainamoration, kako kaže u XX. seminaru. Petit a je dakle u centru ljubavi i zapravo je ono što volimo u voljenoj osobi. Kao takav nije svodiv na konkretne osobine ili kvalitete, nego zrači kroz kroz osobu o kojoj se radi. Ono predstavlja skriveno blago, agalma, koja je prava meta psovke. Jer psovka, najkraće rečeno, pogađa, povređuje, sakati upravo ono što Lacan naziva agalma. Namera joj je da pokaže kako je agalma ništa i ne vredi jer je ništavna. I povrediti, osakatiti, okaljati, isprljati agalmu, pokazati njenu uprljanost paleo, bio bi krajnji cilj psovke.\nPoruka psovke bi bila: sa tvojim skrivenim blagom mogu da radim šta hoću! Čak, tvoje skriveno blago je ništa i nema bilo kakvu vrednost. U maniru slovenačkog modernističkog pesnika Srečka Kosovela psovka hoće da kaže: (ovo tvoje) zlato = govno. Kako izaći iz začaranog kruga? Za jednom psovkom uvek sledi druga, i tako redom iz početka. Nema druge, jebi ga, izgleda da se sa psovkom ne može izaći na kraj… A zašto bi uopšte to i trebali raditi? Naprotiv, hvala bogu za psovku, živela psovka, pa makar joj jebali sve po spisku!\nSource URL: https://sveske.ba/en/content/na-meti-psovke


Polovni Caterpillar 545 tegljač oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Šumarstvo > Tegljač > Caterpillar > Caterpillar 545\nPolovni Caterpillar 545 tegljač\nPregledajte trenutno dostupnu ponudu u kategoriji polovnih Caterpillar 545, 545 C tegljač za prodaju na Mascus.rs. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu strane. Mozete sortirati oglase po cenim godini proizvodnje, radnim satima ili zemlji. Takođe mozete videti ostale polovne Caterpillar 545, 545 C tegljač ili pregledati sve Caterpillar 545, 545 C tegljač grupisane po modelu.\n2013 10.233 h\nOvde je kompletna lista lista polovnih Caterpillar 545, 545 C tegljač za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Double Kick Heroes - ITNetwork\nHome GAMES\tDouble Kick Heroes\nMi metalci oduvek smo znali da će nas svet jednog dana tražiti. Izbegavani od muzičke industrije nakon što je vrh nu metala umro, on je ponovo postao underground žanr, verovatno upravo onako kako se nama sviđa. A u svetu Double Kick Heroes pronalazimo planetu kojoj je potrebno da neko ustane i preuzme odgovornost. Za metalce, to je ono za šta smo potajno pripremali sve ovo vreme: zombi apokalipsa.\nDouble Kick Heroes je ime igre, ali i naziv benda koji su zvezde ove priče. To je side-scroller pucačina koji se temelјi na ritmu, gde je bend genijalno priklјučio njihov bubanj na oružje montirano u automobilu kako bi razneli nadolazeće zombije. Ako ste ikada tapkali uz eksplozivni ritam ili smatrate sebe sledećim Chris Adler-om, ovo je igra za vas.\nOh, a automobil nije Cadillac, to je Gundillac. To se samo tako desilo da se zove Sheila.\nU dnu ekrana i preko najviše tri različite trake, blokovi će se kretati po ekranu. Donja staza je za redovno gađanje pištolјa, druga može da se snabdeva bacačima granata, a gornja za snajperske hitce. Što je veća izabrana težina, to će prevladavati drugi i treći red. A sa ukupno pet poteškoća za izbor, možete da se kladite da oni na višim mogu da budu brutalni.\nAli osim što vodite računa o dolaznim beleškama, takođe je presudno pozicioniranje automobila. Donja staza ima dva ulaza; dugme A puca oružjem u donji deo a B dugme puca na vrh. Da imamo drugi par očiju, ovo bi bio lako. Određene boss borbe – čak i pri manjim teškoćama – takođe zahtevaju da se krećete automobilom gore i dole da izbegnete jake napade čudovišta koja vas jure.\nPostoji nekoliko modova za izbor, od kojih je svaki upakovan sa pesmama. Arkadni režim vodi vas direktno u akciju, pod uslovom da ste dovolјno napredovali u Story modu, što je najveća opcija u pogledu igranja. Hellgate mod sadrži licenciranu muziku likova poput Gojira, Carpenter Brut i Jinjer. Konačno, Fury Road je pomalo sličan survival modu, u kojem igrači igraju kroz stazu za stazom dok ne izgube sve živote.\nStory mod predstavlјa bend: Lincoln, Derek, Randie, James i Snake. Skoro trenutno smo stvorili ne volјenje za njih. Humor je nestao, njihove ličnosti su neprijatne i vrlo brzo su počeli da škripe. Ali priča sadrži parodije rock i metal legendi i puno referenci pop kulture; u smislu onoga što se događalo, ovo je bilo daleko zabavnije. Na kraju su nam članovi benda prirasli za srce, tačnije to je bio slučaj tolerisanja njihovih pesama.\nDouble Kick Heroes upravo će započeti predstavu kada primete da je gomila uglavnom puna zombija koji jedu meso. Nakon njihovog bekstva, kreću na putovanje oko – i ispod – površine Zemlјe, uglavnom da bi izbegli da budu pojedeni, ali i da bi nehotice otkrili šta se tačno dešava, a možda čak i da spasu svet.\nNa svom putu, bend će se susresti sa svim vrstama nemrtvih bića. To nisu samo vaši standardni hodajući mrtvaci, i bilo je mnogo razmišlјanja i mašte unesenih u razne neprijatelјe sa kojima ćete biti suočeni. U zavisnosti od toga u kojem se delu sveta trenutno nalazite, mogli biste da se suočite sa zombifikovanim pilićima, morskim psima ili vikinzima. Čak se i nacisti pojavlјuju jer, naravno, se pojavljuju. Ali neki od većih neprijatelјa i boss-eva vrlo su pametno dizajnirani. Tokom vašeg putovanja moraćete da smaknete mutirane avione, dinosauruse, pa čak i grating.\nDizajni likova i čudovišta su svi stvoreni u pristojnom umetničkom stilu piksela. Ako imate rezervnih milisekundi između udaraca i zamki da biste cenili radnju iznad nota, pogledajte i uverite se da je trud uložen u umetnost. Takođe navodi reference na rock ikone odmah primetno kada uzimate pitstop da biste razgovarali sa njima, takav je detalј.\nOno što je bol ipak je da scroll-ujete kroz ekran za izbor nivoa u Story modu nakon što završite završni nivo. Zbog osećaja putovanja prema stvarima, ovo se pojavlјuje kao mapa, i prelazak sa poslednjeg nivoa na prvi ponovo oduzima dragoceno vreme od potencijalnog iskrcavanja.\nDouble Kick Heroes predstavlja originalni soundtrack koji obuhvata ceo metal spektar. Nu, death, black, core, operatic, groove, stoner, thrash, prog, satanic: tu je sve. I sve je to verno rekreirano, a opet prijatnom direktnošću sa naslovima pesama. Iskreno, ako vas zanima bilo kakva heavy muzika, soundtrack je zvezdan. Naravno, ovo neće biti svakome po ukusu.\nMnoga od 35 dostignuća Double Kick Heroes vezana su za poraze boss-eva pri većim poteškoćama, što znači da ovo nije lakih 1000G. Postoje neka dostignuća koja se odnose na pronalaženje određenih detalјa u Story modu, ali zabavlјaćete se istražujući ih za sebe.\nAko ste ikada tapkali uz bubanj ritam jače muzike, Double Kick Heroes na Xbox One je savršen za vas. Na težim poteškoćama vaš kontroler će apsolutno biti pretučen, ali sva raznolikost metal muzike koja se ovde nudi osigurava da postoji numera ili tri za sve lјubitelјe žanra. Ponekad likovi škripe, ali ovde ima dovolјno drugih modova kojima uvek možete da popravite metal, čak i ako se radi o pesmi ili dve. Može da pokrije žanr muzike koji nije za svakoga, ali ako jeste onda je za vas, Double Kick Heroes treba vašu pažnju.\nMetal, metal i još metala\nSjajna kolekcija originalne i licencirane muzike\nPristojan umetnički stil\nPrepuna uskršnjih jaja i reference na pop-kulturu\nLikovi nisu najzanimlјiviji ili zabavni\nPoteškoća može biti neuobičajena\nDouble Kick Heroes was last modified: 15 avgusta, 2021 by ITN Team


Kuća lanaca, deo prvi | Stiven Erikson | Knjiga Knjiga\nKuća lanaca, deo prvi\nAli čekanje nije uvek lako. Proročicini ratni poglavari upleli su se u borbu za moć koja preti i samoj duši pobune. Za to vreme Šaik pati – pohodi je to što vrlo dobro zna ko joj je neprijatelj: njena rođena sestra Tavore.\nI time počinje ovo novo zadivljujuće poglavlje čuvene Malaške knjige Palih Stivena Eriksona.\nPutanja bodeža, deo drugi\nSeanšani su uspeli da opkole Ebou Dar. Ninaeva, Elejna i Avijenda upućuju se u Kaemlin, ka prestolu koji Elejni s pravom pripada, ali usput otkrivaju neprijatelja mnogo goreg od... ceo tekst\nDeveta knjiga u serijalu Točak vremena. Točak vremena se okreće i doba dolaze i prolaze. Sve što bejaše, sve što će biti i sve što jeste još može prekriti Senka. Neka Zmaj... ceo tekst\nNa dan venčanja s princom Arutom, princezu Anitu pogađa otrovna strela. Da bi spasao svoju voljenu, Aruta mora da pođe u potragu za legendarnom biljkom zvanom srebrni trn... ceo tekst\nRed magle, poslednje carstvo\nPrvi roman trilogije Red maglw. Oodigrava se u svetu zasutom kišama pepela, skrivenom sumaglicama, kojim već čitav milenijum vlada besmrtni Gospod Vladar, okružen svojim plemstvom... ceo tekst


Aktiva Fitep je specijalizovana kompanija u oblasti čišćenja. - Aktiva Fitep\nAktiva Fitep je specijalizovana kompanija u oblasti čišćenja.\nby\tAktiva Fitep\t/ petek, 29 junij 2018\t/ Published in Vesti\nAktiva Fitep je specijalizovana kompanija u oblasti čišćenja bilo koje vrste objekata. Sa našim uslugama zadovoljavamo stroge higijenske kriterijume u turizmu, zdravstvu, trgovini, prehrambenoj industriji, obrazovanju i raznim drugim poslovnim okruženjima.\nOsnovni cilj kompanije je kvalitet usluga čišćenja, zadovoljstvo naših klijenata i razvoj partnerstva sa svim zainteresovanim stranama. Uz kompletno tekuće održavanje higijene, nabavku sredstava i opreme, vrši se i angažovanje radnika i preuzimanje obaveza prema njima. Rad neposrednih izvršilaca reguliše se uputstvom i procedurama rada sa ciljem da se postigne željeni kvalitet usluge uz racionalno i efikasno korišćenje vremena izvršioca i hemijskih sredstava.\nPrednosti kompletnog održavanja\nsvakodnevno čist poslovni prostor u skladu sa vašim zahtevima i standardima\nuvek na raspolaganju izvršioci bez obzira na bolovanja i odsustvovanja\npreuzimanje obaveze za nabavku, skladištenje i distribuciju potrošnog materijala i zaštitnih sredstava za rad\npreuzimanje kontrole rada zaposlenih\nOdluka o bitnom događaju o sazivanju vanredne sednice skupštine akcionara Aktiva Fitep a.d. Beograd


Ukusima Zlatibora najavljena letnja turistička sezona na “Good Food & Wine Festival” – u – Vila As\nUkusima Zlatibora najavljena letnja turistička sezona na “Good Food & Wine Festival” – u\nOvogodišnji “Good Food & Wine Festival” koji se održava na Sava promenadi Beograda na vodi, bio je idealno mesto i događaj za afirmaciju robnog žiga “Dobro sa Zlatibora” i Zlatibora kao vodeće turističke destinacije u zemlji i regionu.\nU organizaciji Turističke organizacije Zlatibor i privrednog društva “Zlatiborski Eko Agrar” na ovom festivalu koji se ove godine održava po treći put i beleži porast broja izlagača, predstavljeni su najlepši ukusi Zlatibora i letnja turistička ponuda zlatne planine. Svoje učešće kao proizvođači autentičnih zlatiborskih specijaliteta uzeli su: mlekara “Naša Zlatka”, proizvođač suvomesnatih proizvoda Mitar Marić, proizvođač meda Dragan Kolaković, pršutana “Aćim”, proizvođač specifičnih rakija po starinskoj recepturi Milomir Milojević Gero iz sela Šljivovica, poljoprivredno domaćinstvo “Zlatiborska tradicija” iz Sirogojna sa paletom voćnih rakija i lekovitih sirupa, kao i Tkačka radionica Branke Aleksandrić sa modernim odevnim predmetima od najfinije vune.\nFestival je svečano otvorio zamenik gradonačelnika grada Beograda Goran Vesić, dok su u okviru programa festivala posetioci mogli učestvovati u radionicama i nagradnim igrama, kao i degustirati ukuse proizvoda koje vole.\nU uglu Zlatibora veliko interesovanje vladalo je za ponudama za predstojeću letnju sezonu, kao i degustiranje pršuta, sira, rakije, meda i lekovitih sirupa koji su bili na dohvat ruke i mamili sladokusce i gurmane.\nDa podsetimo žig kvaliteta ” Dobro sa Zlatibora” je Žig garancije registrovan u cilju brendiranja, povećanja plasmana i potrošnje lokalnih proizvoda u turističkoj ponudi opštine Čajetina. Takođe ima značajnu ulogu očuvanja autentičnosti i tradicije, kreativnosti i inovacija, odnosno integrisane promocije proizvoda i usluga zlatiborskog kraja. Žig garanije „Dobro sa Zlatibora“ u velikoj meri utiče na podsticaj razvoja i proizvodnje lokalnih proizvoda, podizanje nivoa kvaliteta označenih proizvoda i turističkih usluga.\nPored tradicionalnih prehrambenih proizvoda, žig garancije „Dobro sa Zlatibora“ mogu da ponesu i tradicionalni odevni predmeti (rukotvorine),\nzatim restorani, kao i kategorisana seoska turistička domaćinstva.\nProizvodi koji nose oznaku „Dobro sa Zlatibora“ zadovoljavaju sve propisane zahteve kojima se osigurava specifičan, viši nivo kvaliteta lokalnih proizvoda. Obeleženi proizvodi se proizvode na teritoriji opštine Čajetina od sirovina sa ovog područja, a izuzetak čine suvomesnati proizvodi čija sirovina poreklom može biti sa teritorije cele Republike Srbije. Obeleženi proizvodi takođe moraju zadovoljavati zakonske odredbe o sigurnosti i bezbednosti hrane, zaštiti životne sredine i zaštiti potrošača, a svojim ukupnim svojstvima zadovoljiti potrebe potrošača.\nServis eturista nedostupan\nVožnja gondolom za đake


TotalCar.rs » Novi auto skup i na rasprodaji\nNovi auto skup i na rasprodaji\ncene, kupovina, novo, Srbija\n0 komentara 5190 pregleda\nAko kupite naš automobil naredne tri godine ćemo vam besplatno točiti gorivo! I, naravno, poručuju u jednoj našoj poznatoj auto-kući, za to vreme besplatno ćemo vam održavati ljubimca!\nKriza auto-industrije u svetu, ali pre svega istanjeni buđelari naših građana, uticali su na pojavu ovakvih „akcija“ i na našem tržištu, gde tek poslednjih meseci kupac postaje „njegovo veličanstvo“, bar što se auto-dilera tiče.\nNa našem tržištu najviše se proda „punto klasika“, čiju je prodaju Srbija potpomogla subvencionisanim kreditima i akcijom „staro za novo“. I to je doprinelo da uvoznici automobila, bar u klasi kojoj pripada i „šumadinac“ koriguju cene – na dole.\nLančana reakcija je bila neminovna i u vozilima u drugim klasama. Tržišna utakmica uvoznika automobila potpomognuta je i nadmetanjem banaka i lizing-kuća ko će dati povoljnije uslove za prodaju. Šampion je „mercedes“, koji je u saradnji sa jednom lizing-kućom ponudio za svoj model „C klasu“ kamatu od svega 1,25 odsto.\nSvi se nadmeću u popustima i pogodnostima za kupce, pa tako „Kija“ za svoj elitni model „prosid“ ovog leta daje fantastičan popust od čak 5.000 evra! Tako da sportski nastrojenog „prosida“ sa izuzetno bogatim paketom opreme možete da kupite za 9.900 evra. Pri tome „Kija“ daje i sedam godina dugu garanciju.\nOdmah je reagovala i konkurencija. „Hjundai“ je svoj hit automobil „I-30“ ponudio za neverovatnih 10.090 evra, a uz kupovinu dizelaša (1,6 CRDi) dobija se dovoljno goriva da se pređe čak 6.000 kilometara.\n„Sitroenov“model „S-3“, ovenčan titulama automobila godine u mnogim zemljama, koji je u Francuskoj, kada se pojavio, koštao više od 12.000 evra, kod nas se trenutno prodaje za tek nešto više od devet hiljada evropskih novčanica.\nZoran Burić, iz marketinga „Vitro grup“, objašnjava da se uvoznici odriču visokih marži, štede gde god mogu, a oni koji imaju dobre pozicije kod proizvođača uspevaju da znatno snize i nabavne cene.\nZato nije čudo što najnoviji model „ford fijeste“ može da se pazari za 8.990 evra (popust preko 2.000 evra), a „ševrolet aveo“ za 7.399 evra.\nSkoro da nema auto-kuće u Srbiji koja nema neku akciju sa popustima od nekoliko hiljada evra. Pri tome u ponudi su i besplatno servisiranje, gorivo, razni druge pokloni, nagradne igre.\nIpak, iz perspektive prosečnog građanina Srbije sa platom manjom od 400 evra i ove cifre deluju ako ne kao Himalaji, onda bar kao Alpi. U svakom slučaju, teško dostižne.\nMi, pa Slovenci\nAko se ne računaju poslednje akcije u Srbiji, u Evropi najjeftinije automobile voze Slovenci! „Renoov“ model „klio“ (oprema „dinamik 1,2“) u Sloveniji, na primer, košta 10.484 evra, a isti model u Portugaliji 13.871 evra! U Srbiji može da se kupi za 9.298 evra (uz popust od 1.816 evra!). „Opel korsa“ u Sloveniji košta 9.970 evra, u Srbiji nešto manje od milion dinara, a „kod kuće“, u Nemačkoj, isti model košta 12.473 evra! „Dačija sandero“ sa benzinskim motorom 1,4 i klimom, paket opreme „ambians“, u Srbiji košta 7.777 evra, a u Nemačkoj 9.769 evra.\n“Honda Summer Tour” ~ Takmičenje i zabava se nastavlja\nWey pokazao da i Kinezi znaju da prave premijum automobile


Izvor: B92, Beta sreda, 10.11.2004. | 20:15\nSAMO HRABRO IDEMO DALJE\n(Andreja, 10. novembar 2004 15:27)\nTo iz penala, na to smo se navikli. A da li su mozda i Obilicu sudije izbacile nekolicinu igraca?\n(Branislav Zekic Zeka, 10. novembar 2004 15:33)\nRADNICKI PIROT vraca veru u fudbal\n(Mickey, 10. novembar 2004 15:42)\nPa dokle vise ovako ??!!Patlizan ili prekida igru ili ako ne mogu pobjediti nekoga onda se suprotnooj ekipi mora iskljuciti 2 igraca ili evo sada u zadnjim minutama morate da dobijete penal sta ce sutra biti ?-Igracete 150 minuta dok ne uspijete da pogodite mrezu ?da ne spominjem da se vama ne smije dati gol jer se odmah ponistava .Sramota samo to mogu da kazem !Eto vam sva pojacanja-sramota ste !\n(danijel, 10. novembar 2004 15:44)\nZnaci FK Penal eh Partizan je dobio svaka cast...\n(Delija, 10. novembar 2004 15:51)\n(dj, 10. novembar 2004 15:55)\nOvaj partizan nije zasluzio da pobjedi\n(slobodan, 10. novembar 2004 15:56)\n1\tPartizan\t102\n2\tHajduk Bg\t29\n3\tZeta\t28\n4\tBudu�nost\t20\n5\tOFK Beograd\t19\n6\tHajduk K.\t17\n7\tVojvodina\t16\n8\tZemun\t15\n9\tRadni�ki JP\t15\n10\tSutjeska\t15\n11\tSmederevo\t14\n12\tBorac �a�ak\t13\n13\t�ukari�ki\t10\n14\t�eleznik\t7\n15\tObili�\t7\n16\tC.Zvezda\t6\n(Andreja, 10. novembar 2004 16:04)\nJedino tako partizan ima sanse da nekoga pobjedi :iskljucenjem 2 suprotna igraca,prekiddanjem utakmice ,igranjem 150 minuta sve dok se ne postigne pogodak ,nepostojeci penali itd itd.\n(Danijel, 10. novembar 2004 16:25)\nHop cup Radov Kup!\n(Perica Radovac, 10. novembar 2004 16:32)\nBRAVO ZA POBEDU.NAPRED PARTIZAN\nDanijele mnogo si out i nema pojma o zivotu\n(sandra pfc, 10. novembar 2004 16:54)\nJe li genijalci ... a kako vi znate da nije bio penal!? Bas me to jako zanima. Otkud znate da nije bio neki suicidalni start sa dve noge!?\nDa nemate mozda neku kristalnu kuglu pa sve znate i vidite!?\nDajte paceri, lecite komplexe negde drugde ...\n(Plikuscht, 10. novembar 2004 16:56)\nEvropski Partizan izvanrednim golom iz penala lucidnog kapitena savladao je zahuktali Obilic koji je u Humsku stigao osokoljen bodom osvojenim u Cacku.\nE samo da mi je videti taj penal, kao i slican kontakt u suprotnom sesnaestercu?\nS obzirom na to da se blizio kraj meca i da je Pekmezovica sigurno pocela opasno da zulja kapica na glavi, 100% je naredba napadacima partizana bila: udji u sesnaest i padni, a sudiji: cim crno-belo padne u sesnaest duni!\nMa sto uopste i trosim vreme na SCG fudbal...\n(losmi, 10. novembar 2004 16:56)\nPa dobro bre ljudi sta se bunite evo zvezda na poluvremenu drzi 0:0 pa cemo da vidimo kako ce to da izgleda na kraju posle kako kazete 150min, pa penal pa iskljucenja kako smo to prosle i ove godine navikli :) A kao drugo kakav bre Obilic i ostala boranija??? Sta su ti klubovi uspeli da urade u Europi i sta uopste mogu da urade??? Bolje da Partizan ide dalje jer jedini skuplja bodove a ne kao ove godine tamo neka Buducnost iz Banatskog Dvora!!!\n(Blaster, 10. novembar 2004 16:56)\nZa Slobodana i Danijela,molim vas nelupetajte takve price i nepravite se previse pametni!!! Prvo se raspitajte kakva je utakmica bila pa onda otvarajte usta !!! Obilic je u citavoj utakmici jednom pucao na gol Kralja,a da im nije bilo nako dobrog golmana bilo bi 5 komada!!!\nPS.Trenutno 1-0 za Smederevo,pa zato brinite svojim problemima!!!\n(Nepravite se pametni !!!, 10. novembar 2004 17:10)\nne kontam cigane, da li ste zaboravili proslogodisnje avanture fkpetokraka?\nBorac Cacak, OFK, golovi iz 96. i 97 minute!\n(juzni_front_banjaluka, 10. novembar 2004 17:18)\nKako ono zvezda prosle sezone dobi titulu,utakmicama do 98min.,penalima u 93.min. i to ponekad po 2 penala u roku od 8min.,ali nema veze nek ste vi posteni,svaka vam cast !!!\nPS. Pita mali tatu,tata zasto na marakani gori svetlo do kasno u noc ??? Sine to se igra utakmica sve dok zvezda ne da pobedonosni gol !!!\n(zvezda je postena !!!, 10. novembar 2004 17:18)\nHvala ti Boze!!!! Nas FK Rad je u polufinalu, uz malo srece osvojicemo trofej.Dosta je bilo lazne dominacije dva koministicka kluba iz Beograda!\n(Bojan, 10. novembar 2004 17:32)\nBjekovicu, da li je ovo - ono penal?\nSvaka cast za FK Penal\n(Degenije, 10. novembar 2004 17:37)\nceka se jos crvena zvezda sad je 74min.n i gle cuda zvezda vodi sa 2-1 i ako je gubila sa 0-1 golom d. radosavljevica na samom pocetku drugog poluvremena ali sta god da se desava na terenu kad igraju zvezda i partizan zna se ko ce biti pobednik tako da je zvezda uspela da preokrene rezutat u svoju korist.\ntako da po prvi put u istoriji ovog kupa 4(cetiri) Beogradska kluba.\nznaci beograd ce imati uzbudljiva polufinalna meca a da umalo da zaboravim oba gola za zvezdu postigao je niko drugi nego licno bogavac. postovani slusaoci cucemo se za 15(petnestak ) minuta...\n(sa Marakane, 10. novembar 2004 17:38)\nZasto se pale ovi grobari da su nesto kada nisu nista .Kak smo im uvalili 5-icu .A sto je jos najbolje, Partizan je hrvatski nogometni klub jel tak?Pa zar nas Tudjman nije bio vama BOG?Ajde smirite se grobari jos ste vi sline za nas i za Zvezdu(koju jedinu priznajemo od svih ustanova iz SCG)\n(CRO, 10. novembar 2004 17:39)\nSlusaj samo ove komsije kako lupetaju.. pa to nema nigde.Setite se ganci kako je bilo prosle godine kad ste dobivali po 2 penala i uvlacili u guzu svakom sudiji..Vremena se menjaju a vi polako nestajete.\n(grobar ch, 10. novembar 2004 17:51)\nSramota je kako fk.Patlidzan dobija utakmice!!Stvarno dokle vise tako ?Nista vi nista !dzaba vama pojacanja.A lako je uplasiti neke bezimene klubove a kada igrate sa nama onda vam kolena klecaju .Ma vi rakari imate kompleks od ZVEZDE!!!!ZVEZDA SAMPION!!Fk.patlizan je skroz out!!\n(Danijel, 10. novembar 2004 17:52)\nNavijam za Partizan.....\nProslost je za nijansu na Zvezdinoj strani(1991 osvojili kup sampiona a Partizan igrao u finalu 1966 protiv Reala)ali sadasnjost pripada PARTIZANU a evo i nepobitnih cinjenica...\nU ovom prvenstvu jedina neporazena ekipa je PARTIZAN i ispred smo Zvezde na tabeli i to je tako svidjalo se delijama ili ne a sto se tice Evrope Partizan igra u uefa kupu a Zvezda u jogurt kupu(osvajac kupa dobija vece kolicine jogurta gratis)i kao sto se zna startovali smo sa 4:0 protiv Grka i dovoljno je samo pobediti Lazio(koji je u slaboj formi pa to i nije nemoguce)i trece mesto koji vodi dalje je zagarantovano bez obzira na sve ostale rezultate(mozemo puknuti i protiv Spanaca i Engleza)i eto nas kao prve srpske ekipe na pocetku proleca u Evropi a stvarno ne vidim kada ce Zvezda docekati prolece u Evropi ako se ne racuna taj jogurt kup.....\nMa necu vise da vam stajem na muke dovoljno imate svojih(zvezdinih)problema...\nPozdrav svim navijacima Partizana i svim realnim navijacima C.Zvezde..\n(fenomen, 10. novembar 2004 17:54)\n(Danijel, 10. novembar 2004 17:57)\nA rakari gde je oni najavljeni kako ste rekli :juce 5 a danas 6 golova,kad ono ispade spasavanje koze protiv Obilica.hahahahaha stvarno ste smesni hahaahaahha.Partizan je stvarno bezveze ekipa koja puno prica a malo radi !\n(Slobodan, 10. novembar 2004 18:01)\nPartizan jedini pravi srpski klub.Cigani cutite mi imamo 20 utakmica bez poraza,12 u ligi,5 u Kupu Uefa,3 u ku pu SCG.A vi?\n(Iceman, 10. novembar 2004 18:08)\nHaha - ko ce da se kladi da je ovaj 'CRO' neki cigan?!\n(aca, 10. novembar 2004 18:18)\ngrobari zaboravili ste da smo mi jos uvijek sampioni !istina vodite na tabeli ali do kada?Ne zaboravite da morate igrati kod nas a svi znamo kakva vam je tradicija kada igrate protiv nas!Lako je igrati sa drugima ali protiv ZVEZDE ??Kada ste nam dali gol?Kada ste nas pobjedili?Ajde oladite se malo .I prosle godine ste urlikali i na kraju sta bi ?-Zvezdina dupla kruna!Tako ce biti i ove godine .Vi pricate a mi radimo !ZVEZDA SAMPION\n(delija, 10. novembar 2004 18:23)\nPSV 7:3 C.Zvezda. Zenit 6:1 C.Zvezda\nPartizan 1:0 Otelul. Partizan 3:1 D.Bukurest\nPartizan 4:0 Egaleo.\n(Iceman, 10. novembar 2004 18:29)\nBeogradjani, na utakmici cetvrt-finala kupa u Pirotu se okupilo 8.000 ljudi da navija za svoj Radnicki. Da li se secate kad se zadnji put okupilo toliko ljudi na jednom mecu u Beogradu!\n(Pirgos, 10. novembar 2004 18:32)\nNe znam kako ovi smijesni cigani smiju i da spomenu nase ime. Pa treba de se sakriju u misju rupu i da cute. Vidite li vi da u ovu zemlju mozete da pobijedite samo zahvaljujuci sudijama (kladim se da je i danas bar jedan od dva gola bio neregularan iako nisam gledao utakmicu) a ako neko misli da nisam u pravu neka pogleda rezultate zvezde u evropi ove godine kao i neke od golova u domacem prvenstvu koje je postigla ove i preosle godine.\n(Marko Kuzman, 10. novembar 2004 18:36)\nVelika je zelja vas severinaca da se vratite tamo gde ste nekada bili u fudbalu, ali zemljaci, zelje su jedno a stvarnost drugo. Do tada vam ostaje da gledate majstore kako igraju, prosle godine ligu sampiona, a ove godine i ligu UEFA, a vi se i dalje lozite da imate strasan tim i da ste cudo nevidjeno. Vasa zlezda 133-ca, a nas Partizan 79-ti u Evropi, mislite o tome severinci, mislite i trenirajte, a vasi glupi komentari samo dokazuju koliko smo sada jaci od vas, a najvise od svega me je zasmejao komentar onog "CRO", pa vas sada razbija i "nekitamonikadacuo" Zapresic i normalno da se slazete sa severincima u razmisljanju, i vi kao i zlezda zivite od secanja, strasni ste i vi i zlezda, bolje pogledaj gde ti je voljeni klub u vasoj raspaloj ligi, alo, vas prvak gubi od amatera iz Irske. Sreca je nasa da ima takvih poznavaoca fudbala kao sto je CRO, dok je takvih Partizan ne treba da se brine, bicemo jos dugo, dugo prvi, a njihovi drugari iz ul.Mateje Kezmana 1 treba da se ugledaju na njih i da budu "institucija" kao i oni, pa da i oni pocnu da gube i od Javora, Apatina, sto da dinamo bude bolji od njih, stvarno mi je drago sto sam grobar, sto ovaj Partizan raste iz dana u dan, sto smo svake godine sve jaci, sto imamo cilj, sto ne zivimo od proslosti, vec radimo vise i bolje od drugih i to na vasu zalost u svim sportovima.\n(jo, 10. novembar 2004 18:48)\nAlo bre grobari, pa cime se vi palite, da docekate evropu na prolece. Mi smo to radili kada ste vi primali sestice od dinama iz drezdena, kvin parka. Sta kaze bjekovic za penal, da li moze bez mirka marjanovica setite se samo svi sponzori sampiona u slobino vreme. kada ste vi najbolji u drzavi onda nam je fudbal katastrofa kao i reprezentacija. Pogledajte isrtoriju. Partizan najbolji od 1963-66 a plavi ne idu na sp, partizan najbolji 1975 a plavi ne idu na sp, partizan najbolji 1984 i 1985 a plavi ne idu na sp. Bjekovic je postenjacina da li se seca ljubljane i 1976 kada je voz kasnio da bi sacekao sve igrace partizana i kraj utakmice\n(stiv, 10. novembar 2004 18:56)\nPa sta ako je smesni Obilic pucao jednom na gol Kralja? Jel' zbog toga treba da vam se sudi penal? Onda je Zvezda (sampion) trebalo u derbiju da dobije dva penala, jer vi niste nijedanput sutnuli na gol Disljenkovica. Tuzno i ruzno. Zvezdino prolece stize...\n(Brando, 10. novembar 2004 19:12)\nZnaci kako ono bese mi pricamo igramo a vi cutite i sredjujete - svi znaju da ste protiv OFK ove godine sredili ne znam za smederevo ali i tu sumnjam da je u poluvremenu uleteo neko u svlacionicu i pretio ili ponudio neke pare i 'voila' - zvezda opet ide napred.. (necu da spominjem proslu godinu to je bio cirkus)\nDokle cete se zavaravati sto pre shvatite da ste na dnu pre ce te prestati da tonete..\nNaravno jedva cekam derbi u rupi jer to ce vam posle svega biti lepo otreznjenje - konacno Grobari mogu da prete jer smo za klasu bolji jos kad bi nash trapatoni pustio ofanzivniju taktiku..\nMislim da necemo stati kao protiv Zemuna vec da cemo se izivljavati..\nZivi bili pa videli..\n(Dejan, 10. novembar 2004 19:17)\nkako te nije sramota da stavis PSV i Otelul jedno ispod drugog i da mislis da si pametan. A za ostale rakarcice, sto kazu da idu napred. Doveli Tomica, Cirica i vratio im se Ilic, uz Nadja perspektiva do bola. Jedini koji je nesto vredeo Lazovic, je otisao da bi doveli Razu. Jadna im majka, ako tako idu napred.\n(Brando, 10. novembar 2004 19:34)\nnavijam za zvezdu,ali moram priznati, Partizan je trenutno nas najbolji klub,bolje organizovam, itd.\nGledajte u Evropi samo, prosle god. igrao ligu sampiona, ove, nezna za poraz vec 5 utakmica...U SCG, prvi je na tabeli, i to bez poraza. A jos uprava pametno radi: posle ulaza u ligu Sampiona, prodala igrace sto je njima cena bila najskupla tada.( Delibasic za 5 Milliona Eura, a sad M. PANTELIC vredi samo 2).\nSve u svemu, Partizan je trenutno bolji klub od Crvene Zvezde, i tesko mi je to priznati, jer sam od uvek navijao i voleo Zvezdu.\n(Pedja-Francuz, 10. novembar 2004 19:35)\nzvezda ponovo osvaja kup dok se partizan provlaci dok ne naidje na zvezdu a onda ce da bude petarda\n(laza, 10. novembar 2004 19:40)\nmalo je hvalilo pa da i cetvrtfinale cine svi klubovi iz bgd-a!\n(limit, 10. novembar 2004 19:45)\nKladim se da je lik koji se predstavlja sa "CRO" u stvari navijac CZ iz vise razloga:Ne moze on (CRO) "postovati" CZ jer su oni (dinamo i hajduk) bili bolji od CZ...njih boli to sto je PARTIZAN imao bolji bilans od njihovih klubova pa se sada neko maskira (al' se i maskirao)...Ne mogu da verujem koliko ovde ima "bolesti"...\n(Mr. Zlaja, 10. novembar 2004 19:47)\nPenal nisam video i necu ga komentarisati.\nNamestanje smo ucili od vas seti se samo 90-ih godina i vladavinu Mirka Marjanovica gde niko nije smeo da vam da gol! Prema tome TISINA\n(don Alessandro, 10. novembar 2004 19:48)\nPatlizani docicete opet na nas navjeci stadion na prolece pa cet opet bjezati .Ponizit cemo vas opet !Sta ste se digli sta ste to uradili ?Gde su rezultati?istina kod nas je sezona lose krenula,ali pogledajte nas tim -koliko imaju godina u prosjeku ?Ali hvala Bogu stvari dolaze na svoje opet.A sta je ono bilo sa Rapidom,Dinamom itd itd .Eto pobjedili ste neku grupu gradjana iz Grcke ali zasto nas niste ?Zasto niste pobjedili Zvezdinu djecu na vasem stadionu ?Zasto niste ove 4 godine(manje vise)??niste,necete i ne mozete -jer smo mi od vas mnogo jaci !!!!Ali cemo zato da vas rasturimo na Marakani (ma i vi to znate).Jadni ste !Na kraju krajeva kada vodimo raspravu morate da pricate(tipkate) sa postovanjem o nasem klubu jer ipak smo mi jos uvijek SAMPIONI+kruna .a i ove sezone cemo opet biti ,mozete dovesti koga kod hocete ali vi nama nista ne mozete(barem vi ne).Patlidzanima treba opet vaspitne..........\n(Danijel, 10. novembar 2004 19:50)\nMa kakav Partizan!!! Basta onog Vukcevica moze motati oko malog prsta a kad dodju na marakanu Pantelic i jedan od ostala tri napadaca (Stojanovic,Bogavac,Zigic) koji bude igrao zamotace im peticu u mrezu. Grobari gotovi ste na marakani. Ispalicemo vam petardu!!!!\n(Delija, 10. novembar 2004 20:15)\nDakle to zasto mi Vas nismo pobedili dugo mozete zahvaliti nekoj ludoj sreci ili nekom komplexu kod igraca Partizana ili ne znam ni ja sta\nAli svako ko misli da je zvezda bolja zato sto je Partizan nije pobedio neko vreme taj mora da je mnogo glup\nDakle sto pre shvatite da je bari '91 prosao davno kao sto sam gore i rekao to ce biti bolje za vas..\nZadnje tri godine - tri titule (2 osvojene jedna pokradena), Liga sampiona, Liga kupa uefa - nismo se obrukali dosta dugo i ne vidim da cemo se i sada.. a pogledajte vas.. srecni ste bili sto ste izvukli bod na Hramu Fudbala.. o brukama da i ne govorimo jer su dolazile toliko cesto da covek ne moze ni da popamti sve..\nI sad kao zvezda bolja.. pogledajte se u ogledalo momci.. za vase dobro..\n(Dejan, 10. novembar 2004 20:23)\nLjubomorni ovi cigancici pa to ti je. Eh sto mi je drago da ovako cvile... bas mi milo da ih ovako vidim\no partizane ti dobro znas koliko tebe ludo volim ja.......\nPartizan igra na tri fronata a vi ??? Umrite od mukeee…ee ....\n(grobar-pariz, 10. novembar 2004 20:24)\nTuzni Grobar ima jednu manu\nne zna kako da izbegne MARAKANU?\nDobice bar 2,3 komada\na ako Bog da bice kanonada,\nA na prolece ga bas TO ceka\nto znaju i Vermez i Zeka i Bjeka!\n(Bane, 10. novembar 2004 20:27)\nZa Pedju iz Pariza. Decko ti nisi ni D od Delije nego si gastarbajter kome je jedino ostalo od zivota da vredja SVETSKOG SAMPIONA CRVENU ZVEZDU!\n(Slobodan, 10. novembar 2004 20:28)\nNe secam se kad smo poslednji put primili gol!Prosle ili predprosle godine.\nA vi od PSV-a i ZENITA 13(trinaest)komada!\n(GROBAR, 10. novembar 2004 20:46)\nMoj komentar je hahahaha...\nVi ste kao neki grobari, a???\nZnam dosta vatrenih grobara i svi zale sto je partizan danas pobedio, svi su bez komentara, zestoko su zaratili sa upravom, a vi, bravo partizan... toliko o internet navijacima partizana koji utakmice svog tima prate preko teletexta ili livesore-a... Samo ne znam kako moze francuz da bude upucen u ono sto se desava... Boze...\nSto se nas tice, 2 gola su postignuta iz igre, ne iz penala, ofsajda i slicnog... a sto se tice severne tribine, tu smo danas dokazzali ko smo i sta smo, na nasoj tribini je bilo 4 puta vise ljudi nego na celom komsijskom stadionu, priredjena je odlicna bakljada koja skoro nije vidjena kod nas, vrteli su se barjaci i drzale zastave na 2 motke, sve je to uspelo uprkos jako pretresu, policajca u civilu, prava italijanska atmosfera... Neka mi neko kaze kome se ovo danas nije svidjalo i zasto, ako je ovo nekome smetalo, mi svi koji se trudimo mozemo da se pobijemo odmah za uzaludan trud... Slike mozete videti u galeriji na sajtu delije-caffe.co.yu\nPozdrav do nove navijacke pobede...\nSTOP REPRESIJI NAD NAVIJACIMA...\n(belgrade_boys, 10. novembar 2004 20:46)\nCim sam video da je 1:0 za grobare znao sam da je neki penal i to pred kraj,standardno rodjaci.E jadni ste grobari,mnogo ste jadni...\n(Boki-PAVILJONI RODJACI, 10. novembar 2004 21:06)\nZa Belgrade_Boys-a: ja dolazim svaki dva meseca u srbiji, i budem po 3 nedelje, pratim svake nedelje utekmice nase lige na RTS-sat,...Znam dobro kako je situacija u Zvezdi, kako igra trenutno,... A VOLIM Zvezdu uvek, i to najvise na svetu !!!\nZa onog lika koji trvdi da nisam ni D od Delije: Pa sto da se lazemo, jeste Zvezda najbolji srpski klub svi vremena, ali treba priznati da TRENUTNO, Partizan ima bolji tim, i vise para. I kazem ti, krivo mi je kad dodje Francuz, i kaze da Partizan nije los, a da Zvezdu ne poznaje. Ja volim Zvezdu najvise na svetu, i uvek cu je voleti. I bice opet nasa Zvezda evropski gigant.\nPS: Da li neko zna sta je sa onim Kinezom koji je trebao doci letos ? Avramovic je tada rekao da dolazi u decembru !\n(Pedja-Francuz, 10. novembar 2004 21:26)\nna koga bre vi cigani lajete.ako neko dobija poklon penale to ste ona vi,ako sudije produzavaju utakmice po 10 min to je onda u vasu korist.ne lupajte bre vise gluposti\n(grobar, 10. novembar 2004 21:28)\nProsto je milina citati kako se gulanferi nerviraju. :) Najvise bih voleo da penal stvarno nije postojao, pa da crknu od muke. :)\n(grobar1977, 10. novembar 2004 21:30)\nTisina,bre,delije (kakva izvorna turska rec).Vi jos zivite u proslom veku,a Partizan ide ukorak sa Evropom.Ako je sudija Jeknic,dosudio penal za Partizan,onda bi ga dosudio i sam Dzajic.Ali,eto,ove godine vam ni Babarogic ne moze pomoci.\nA o namestanju nemojte samo vi da pricate.Da bolje poznajete istoriju svoga kluba znali biste da su prvu utakmicu od osnivanja namestili.Posle im je to preslo u naviku.Ciganska posla.\n(Pecko, 10. novembar 2004 21:31)\nRakarcici ne prozivajte Zvezdu za proslu sezonu i pobede u nadoknadi vremena! Samo se podsetite Tumbinih titula koje su dobivane uz pomoc najboljeg fudbalera Mirka Marjanovica! A prozivate i Zvezdu za Ligu Sampiona i Ligu UEFA. Pa bolje je da uporedite snagu vasih i nasih protivnika! Pa one Rumune bi razvalio i ovaj jadni Obilic ili proslogodisnji Njukasl - tim prepun razdora u ekipi, veliko rasulo je vladalo tada kod Engleza... Budite realni: imali ste mnooogooo srece!\n(Rossonero, 10. novembar 2004 21:35)\nIskren da budem navijac sam Partizan odkada znam za sebe ali u zadnje vrijeme vidim neke propuste a to su :kako stvarno dobijamo utakmice na penale non stop?onda kako da nase protivnike iskljucuju (cak i po dva igraca) a jos najkrivlje mi je sto ne mozemo da pobedimo ovu djecu iz Zvezde?Ove pobjede su nista ako ne pobjedimo komsije!Tek tada cu priznati da smo mnogo jaki .\nGrobar u srcu i dusi\n(Nenad/Francuska, 10. novembar 2004 21:55)\nMr. Zlaja pre nego shto izlupetas takvo sranje proveri statistike Hajduk ima pozitivan skor sa nama imaju 3 pobede vishe a zvezda sa patlidzanom ima pozitivan skor 20 pobeda vishe pa ti sad vidi :D\n(DeX, 10. novembar 2004 22:00)\nKakvih pomucenih umova ima medju grobarcicima!! Ono sto je izjavio tzv. 'fenomen' je za psihijatrijsku analizu! Porediti grobljanske uspehe sa Zvezdinim je isto kao porediti demokratiju u Avganistanu sa onom u Zapadnoj Evropi. Naravno za neupucene grobarcice: Zvezda je Evropa! Cinjenica da smo bili prvaci Evrope vas boli toliko da vam pomracuje razum pa ne vidite ni osnovne stvari! Mi smo sampioni a ne vi, mi smo osvajaci kupa a ne vi, mi vas tucemo vec nekoliko sezona a ne vi nas, nas golman Disljenkovic nije nikad primio gol od vas a vasi su se naprimali od nas, mi smo upisani u prvake Evrope i sveta a ne vi itd. itd. Navijati za klub koji se zove Partizan, ima crnu boju dresova, istoriju Franje Tudjmana, i igra na stadionu propale JNA, e pa to je suludo do bola!\n(Stari delija, 10. novembar 2004 22:39)\nBre grobari mnogo ste smesni stalno neko vas pokosi a sudija ne ceka da ovaj i padne neko dok grobar leti on svira penal!Dokle cete vise da kupujete te utakmice komunjare jedne!!!\nTi momce bi bilo bolje da navijas tamo za neki FC Niort ili slicno a ne da se predstavljas kao zvezdas! Ti ne znas ni kako izgleda Zvezda i Marakana a kamoli da poznajes situaciju u klubu!!!!!\nMolio bih te prestani da se oglasavas delijom jer takvi kao sto si ti nespadaju medju njih!!!\nTi da si iole zvezdas ne bi ovako nesto lupao, ja priznajem nekom da je bolji od mene tek kada me on licno u to ubedi i pobedi me ,a ne kao oni su bolji sto igraju u Evropi!!!!\nKada je FK Penal pobedio C.Zvezdu?Kada joj je dao gol? Na osnovu cega je bolji?\nMoze Fk Penal da igra gde hoce ali kad igra protiv C.Zvezde on je manji i od FK Sindjelica!!!\nA ti ako ti se svidjaju Crveno-Bele boje navijaj za FC Monaco a ne za Svetskog Sampiona CRVENU ZVEZDU!!!!!\nZVEZDA JE ZIVOT OSTALO SU SITNICE!!!!!!!!\nDELIJE DUPLA KRUNA JE NASA BILA I BICE!!!!!!\nVOLIM ZVEZDU I PONOSIM SE NJOME!!!!!!\nGROBARI BAS STE OUT!!!!\n(Zabic, 10. novembar 2004 23:08)\nAjde cigane smarate sa pricama o postenju,nekim nepostojecim penalima(svi se dobro secamo sta je bilo sa Hajdukom iz Kule),produzivanju utakmice dok ne damo gol i iskljucivanju protivnickih igraca jer svi dobro znamo kako ste prosle sezone osvojili duplu krunu.Pogledajte sutra u novinama statistiku i videcete da Obilic nije ni jednom sutnuo na gol Ivice Kralja,da nam nije dosudjen penal pre ovog(pa je sudija morao da se iskupi za gresku,ako nista drugo) i da je Partizan svo vreme pretio rivalu i bilo je samo pitanje kad ce postici pogodak.A kad to procitate onda dodjite da procitate kakve ste gluposti pisali!\npozdrav svim grobarima i naravno SANDRI\np.s.nadam se da cete objaviti ovaj komentar\n(Milica, 10. novembar 2004 23:08)\nBari jeste prosao, ali mi smo idalje sampioni a na tabeli ste samo 3 boda bolji od nas (posto se na Marakani jos nije igralo mozemo slobodno reci da imamo isti br. bodova ali smo bolji u medjusobnim susretima)\n(no, 10. novembar 2004 23:56)\nCiganchici sta se vi javljate?Vec ste zaboravili da brojite?\n95-ti minut,98-mi minut,11 penala,...\n(alexa, 11. novembar 2004 00:22)\nDosad 61 komentar na ovu temu i uopste mi nije jasno o cemu vi ovde diskutujete?\nVidim, ganci su se opet osokolili proslo je mesec dana od zadnje bruke i ponovo se povlace Bari i derbiji kao "dokaz", pominju Franja i Mirko, preti se sledecim derbijem a svi Evropski uspesi naseg najboljeg kluba u zadnje dve godine pripisuju sreci?!? Uopste mi nije jasno odakle vam obraz da se javljate?\nSto se brace grobara tice, sto se pa vi palite? Dali imamo bilo kakvu potrebu da se njima dokazujemo i pred njima pravdamo?\nP.S. Ako neko ima strpljenja neka potrazi na kosarkaskim temama poslednji komentar grobara u kome se povlaci argument "Evropski prvak '92". Vi se na '91 pozivate u svakoj drugoj recenici. Toliko o kompleksima...\n(Muad'Dib, 11. novembar 2004 00:31)\nE bre romi, samo se hvatate za to kako vas nismo pobedili 3-4 god, kako ne mozemo da vam damo gol itd. Nije ni cudo jer je to vas JEDINI I NAJVECI uspeh u zadnje 3-4 godine. Sto se mene tice, ne moramo da vas pobedimo ni narednih 10 godina samo neka nastavimo da igramo u evropi kao do sada. Mi cemo da budemo veliki evropski tim, a vi ce te se i dalje ponositi sto ste igrali 0-0 protiv jedne EVROPSKE ekipe. Pa i jedna Mesina je pobedila Milan. AL sta cete, takav je zivot, neko se uvek zadovoljava sitnicama i ostane jadan i bedan do kraja zivota!\n(Deksi, 11. novembar 2004 00:53)\nGROBARI PROCITAJTE KOMENTAR "Stari delija" I SVE CE VAM BITI MALO JASNIJE NA BURNU PROSLOST. STRASNO JE KAKO SE LOZITE STRASNO!!!\n(Roberto Baggio, 11. novembar 2004 04:06)\nKako su smesne ove prljavstine,daj bre cigosi sta se svadjate medjusobno??Zar vas toliko boli sto smo za klasu jaci od vas pa se gubite a??Vasa Evro titula nije vredna ni pola koliko je nas ulazak u LS,prema tome zaboravite na Bari ;)\n7:3 protiv Psv-a,jadnog Psv-a koji je prodao sve najbolje igrace,pa ja da sam na vasem mestu u zivotu ne bih rekao da navijam za Zlezdu,to je najveca sramota,za mene je najgora prozivka "da bog da postao zvezdas",ubijam za takvu "psovku"!!!\nE cigosi,jos ste vi mali,a vi slobodno dobijajte "derbi" tekme u nasoj jadnoj ligi,placa nama Dzaja nista vi ne brinite,a Evropa vidi ko je gde ... C Zlezda 133 ... PARTIZAN 79 ...\nMNOGO SMO JAKI,ALI MNOGO !!!\n(Zeljko grobar, 11. novembar 2004 05:24)\nPenal nije postojao ali je sudija bio impresioniran veli�inom Partizana.Ipak je Partizan trenutno najuspe�nija na�a firma u Evropi,jedini prepoznatljivi srpski brend, jedina na�a ekipa medju 100 najboljih u Evropi(79.Partizan...133.zvezda).\n(paya, 11. novembar 2004 07:46)\nPa dobro, bre, pakistanci, dokle cete da zivite u oblacima? JEDINO sto ste vi ikad osvojili je kup Marsala Tita, to vam je najveci trofej! Imali ste srece, nabadali ste na Rumune redom, pa ste usli u ligu Uefa... A pogledajte komentar na SOS-u, cak i onaj orangutan koji prati Partizan, i intimno se druzi sa Bjekovicem, kaze da nije bio penal. E, onda Bjekovic kaze da se najezi kad se seti kako je Zvezda uzela titulu... Koji je to kompleksas, to je strasno! Zvezda ima nikad slabiji tim, ali je vi ne dobijate, i ne dajete gol sledecih osam godina! Naravno, ako se ne dosudi penal kao danas... E, da, zvizdali ste Radomanu, kao ostetio vas je, itd... Kad su ga posle jednog derbija pitali sto Sasi Ilicu nije dao drugi zuti (koji je zasluzio), rekao je od reci do reci: da sam iskljucio kapitena Partizana, pokvario bih utakmicu! KOMPLEKSI SU CUDO!\n(Sloba, 11. novembar 2004 08:55)\nVidite o postenju Crvene Zvezde napisane su bajke.Oni su prosle godine pobegli jedan bod u polusezoni i bili prvaci.Da je iza njih bio i Porti i Real i Bajern nebi ih mogao stici jer tu je postenje.\n(dusko, 11. novembar 2004 09:07)\nMislim da se prva liga i kup sve vise pretvaraju u ligu Beogradskog pasaluka. Sramno! Trebalo bi da ti funkcioneri povedu malo racuna o tome da je mnogo opalo interesovanje za fudbal i da sve vise opada.\nS obzirom na stanje u Zvezdi uskoro ce na njihovim utakmicama biti po pedesotak navijaca.\n(micha, 11. novembar 2004 10:52)\nNaravno, Partizanovi ljudi vode FSSCG, pa sve sudije moraju da nas stite, jel tako? :)\nNije bio penal, pokrali smo vas, crknite od muke! Na isti nacin cemo uzeti i titulu i kup i osvojiti kup UEFA! E sad histerisite.\n(grobar1977, 11. novembar 2004 10:57)\nMolio bih moderatore sa B92 procitaju uputstvo koje su sami napisali.Objavljujete svasta, vredjanja, strasti,bezobrazluke, prepucavanje.Ako je B92 crveno beli onda su i misljenja autora i stavovi redakcije.Svi mi koji Vas pogledamo vidimo sta objavljujete i procenat cijih komentara.\nLicno od sto ljudi na ulici za njih 90% cu proceniti ko je zvezdas.To se vidi.Pa nemojmo porediti Dusana Kovacevica i Milojka Pantica ili Bekjareva.....\n(kale, 11. novembar 2004 10:58)\nVidim svi se svadjaju oko toga ko kupuje utakmice. Kako uopste mozemo da kritikujemo jedni druge: valjda je svima odavno jasno da i jedni i drugi (i trce, cetvrti, itd.) kupuju. Nema tu mnogo fudbala (ajde neka mi neko ako moze navede dve lepe utakmice u svim nasim ligama ukupno u zadnjih par godina) sve je trgovina i zato stvarno ne vredi uzbudjivati se oko toga sve dok se stvari ne promene. A to moramo mi sami da ucinimo, ako zelimo da gledamo pravo fudbalsko nadmetanje. Prvo treba da razumemo da fudbal treba da se igra za nas a ne za upravne odbore, Dzajice, Zecevice i ostale, a onda treba da i njih nateramo da to shvate. Iako sam vatreni navijac, mene trgovina uopste ne interesuje, i necu ni da gledam ni da idem na tekme dok se to ne promeni. A to sto Partizanu i Zvezdi treba pomoc od sudija protiv Obilica, Smedereva i slicnih (pri cemu ne zelim da omalovazavam te klubove) govori za sebe.\n(Hocu da gledam fudbal, 11. novembar 2004 11:41)\nХОП-ЦУП РАДОВ КУП!!!\n(u.f., 12. novembar 2004 09:37)\nDa li je pred nama nova afera: Profesorka Popovi� i student Jak�i�


Demetrijus Džekson stiže u Panatinaikos kao rešenje za pleja!\nNaslovna Košarka Evropa EKSPRESNO REŠENJE Panatinaikos doveo MVP-a litvanske lige za septembar!\nGrčki velikan Panatinaikos brzo je reagovao nakon rastanka sa Kajferom Sajksom pošto je angažovao dosadašnjeg plejmejkera Ritasa Demetrijusa Džeksona.\nDžekson je od avgusta igrao za litvanskog velikana, a već prošlog meseca je bio MVP šampionata u ovoj baltičkoj državi.\nDemetrius Jackson is close to deal with Panathinaikos BC Athens. According to @JMG__Sports 👏👏\n— Luca D'Alessandro (@LucaDa18) October 30, 2020\nOvaj košarkaš je pre dolaska u redove Ritasa nastupao u NBA ligi, gde se nije proslavio igrajući za Boston Seltikse, Hjuston Roketse, Filadelfija Seventisikserse.\nProšlu sezonu proveo je u NBA G ligi nastupajući za Sout Bej Lejkerse.\nnajnovije vesti košarka\nPrethodni tekstGOLEMAC PUN POŠTOVANJA PRED BUDUĆNOST Očekujem veliku borbu za svaki pedalj terena\nSledeći tekstGol Kimiha izabran za najlepši u drugom kolu Lige šampiona (VIDEO)\nNemanja9 30 oktobra, 2020 At 21:38\nBrzo su se snašli i pojačali sad koliko će im se isplatiti to pojačanje to ćemo tek da vidimo\nMeridian - 21 septembra, 2020 13\nUtakmice osmog kola Lnglong Super lige Srbije donelo je nove pobede večitih rivala, Crvena zvezda je na svom terenu bila bolja od Voždovca (6:0),...\nMILOŠEVIĆ: Imam jednu dilemu, znam 95 odsto Zvezdinog tima!\nNOVA POBEDA: TSC ne zna za poraz od decembra 2019. godine\nHRABRA ILI REALNA PROGNOZA? Biće 4:1 za Bajern\nKORONA KLAUZULE Italijanski klubovi se osigurali\nNA CENTRU U LONDONU Nedavno delio pravdu Partizanu, sad će Zvezdi\nVN ŠTAJERSKE Sve u znaku Mercedesa, krah Ferarija!\nKOLIKO LI ĆE DOBITI ZVEZDA? Seltik i Šalke nude Boaćiju milione


DOBIĆEMO ŠKOTE U BEOGRADU, A ONDA NEKA NAM DOĐU HRVATI... Piksi hvalio Tumbine momke pa poručio: Masakriraćemo ih! (FOTO)\n21:02h KOLAČ KIŠNA KAP BEZ IJEDNE JEDINE KALORIJE! Japanska poslastica uz 3 SASTOJAKA oduševila svet! (RECEPT)\n21:02h UŽIVO, POLUVREME: MAKABI-ZVEZDA (41:38), domaćin u minimalnoj prednosti, crveno-beli se dobro drže u Tel Avivu!\nZBOG NJE JE CELA ZEMLJA STREPELA: Pogledajte kako danas izgleda Monika 26\t66\nBOD VREDAN PROLEĆA U EVROPI: Zvezda remizirala sa Hofenhajmom na Marakani 8 33\t104\n13.10.2020. 09:29h 13.10.2020. 11:21h\nLegendarni srpski fudbaler Dragan Stojković Piksi komentarisao je igru "Orlova", ali i poručio da Srbije predugo čeka učešće na Evropskom prvenstvu.\n"Bolji smo od Škota. Dobićemo Škote u Beogradu, pa onda neka nam dođu Hrvati. Nismo bili na evropskim prvenstvima od 2000. godine, što je dugo, predugo za zemlju poput naše", rekao je za ostrvske medije Piksi i dodao da smatra da selektor Ljubiša Tumbaković radi odličan posao:\n"Znam da dobro pripremiti momke za Škotsku i da poštuje protivnika, ali, da budem skroz iskren: bolji smo od Škotske i to će se videti na terenu. Ako budemo igrati kao u Oslu, masakriraćemo ih! Imamo toliko tehnički fantastičnih igrača i zaslužujemo da budemo u društvu najboljih na svetu. Protiv Norveške smo taktički odigrali na vrlo visokom nivou, trebalo je da pobedimo sa pet golova razlike! Dominirali smo protiv ekipe za koju se pričalo da će nas lako dobiti", zaključio je Piksi.\nNemci ne igraju baš najbolje u Ligi nacija, koriste je za isprobavanje igrača i taktika, ali su večeras (20.45) favoriti protiv Švajcarske - kvota na keca je 1,50, a na kombinazziju 1&3+ 2,00. Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART za Nemačka - Švajcarska.\nPIKSI PAZARIO SKUPOCENU KUĆU NA DORĆOLU: Prvi komšija mu je Marko Jarić! Supruga Snežana menja sve OD PODA DO PLAFONA\nPIKSIJEVA SUPRUGA NAPRAVILA GLAMUROZNU ROĐENDANSKU ZABAVU: Toaleta na jedno rame, DVE TORTE, gost i Jovana Joksimović\nDRAGAN ĆIRIĆ ME JE NAJVIŠE RAZOČARAO Savo Milošević odgovorio na izazov i rekao: Piksi je najbolji fudbaler u istoriji\nPiksiDragan Stojković PiksiSrbijaOrloviLjubišta TumbakovićŠkotskaHrvatska\nnestaje s tanjira\nUŽIVO, POLUVREME: MAKABI-ZVEZDA (41:38), domaćin u minimalnoj prednosti, crveno-beli se dobro drže u Tel Avivu! 1\nBOD VREDAN PROLEĆA U EVROPI: Zvezda remizirala sa Hofenhajmom na Marakani i izborila šesnaestinu finala Lige Evrope! KURIR TV 8 33\t104\nZBOG NJE JE CELA ZEMLJA STREPELA: Pogledajte kako danas izgleda Monika Seleš! DRUGA OSOBA 26\t66


HFS | Hrvatski filmski savez | Novosti | Subotnje jutro s Inspektorom Martinom i bandom puževa\nOve subote tuškanačko kino za svoju najmlađu publiku prikazuje humorni animirani film Inspektor Martin i banda puževa zanimljivoga zapleta. Prvi je to hrvatski crtani film nastao u neovisnoj produkciji, a iako je namijenjen djeci do 11 godina sa zanimanjem ga mogu pogledati i odrasli.\nNakon projekcija zabava se nastavlja u novoj dramskoj radionici koja traje 60 minuta i namijenjena je djeci od 5 do 10 godina, ali dobrodošla su djeca svih dobi, a roditeljska je pratnja obvezatna.\nanimirani, boja, digitalno, 75 min\nGlasovi: Božidar Alić, Ljubomir Kerekeš, Baby Dooks


BTC $62.443 -0,91%\nETH $4.192 +1,39%\nXRP $1,11 +1,90%\nEOS $4,83 +0,58%\nKanadska mobilna aplikacija Kik je nedavno otkrila svoje planove o saradnji sa kompanijom za video igrice Unity Technologies kako bi usmerila svoj kin novčić ka industriji kompjuterskih igrica.\nKao što je portparol kompanije Kik rekao za Cointelegraph, predstojeće partnerstvo će “približiti kriptovalute milionima programera video igrica”, omogućavajući integraciju tokena sa igricama uz pomoć prilagođenog softvera za razvijanje softvera za razvoj igrica (SDK) koji je razvio Kik. Kompanija planira da deli Kin Gaming SDK u Unity Asset Store-u (prodavnica za programere igrica) nakon beta testiranja koje će odobriti partneri Unity Technologies-a. SDK će biti dostupan na platformi za razvoj softvera GitHub.\nKik je u avgustu 2017. otkrio svoje planove za inicijalnu ponudu (ICO) za kin token. U septembru 2017., kompanija je prikupila oko 100 miliona dolara od više od 10.000 učesnika u 117 zemalja.\nKin token, ERC20 token zasnovan na itirijum blokčeinu, trguje se po ceni od 0,000175 dolara i ima tržišnu kapitalizaciju od oko 132 miliona dolara u vreme pisanja teksta. Kik aplikacija je pokrenuta 2009. godine od strane studenata Univerziteta Vaterlo. Unity Technologies, osnovan 2004. godine, jedna je od najkorišćenijih platformi za video igrice na svetu.\nProšle nedelje, Cointelegraph je izveštavao o itirijumovoj igrici CryptoKitties, koja je dobila 12 miliona dolara za finansiranje. U CryptoKitties, korisnici stvaraju i pare virtuelne mačke, koje se mogu kupiti i prodati koristeći ETH, što znači da korisnici moraju da kupe ETH kako bi se igrali.


Zavodu Pazarić prijeti blokada računa — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nČetvrtak, 28. Novembra 2019.\n28. Novembra. 2019. Bosna i Hercegovina, Izdvojeno\nZavodu Pazarić prijeti blokada računa\nAko danas do 16 sati ne bude uplaćen porezni dug od 780.000 maraka, koji su napravile bivše uprave Zavoda Pazarić, Zavodu će biti blokiran račun, poručuje direktor Redžep Salić. U međuvremenu je Klub zastupnika Naše stranke u Parlamentu Federacije u parlamentarnu proceduru uputio Nacrt zakona o zaštiti zviždača. Naveli su kako ovi ljudi nemaju pravnu zaštitu.\nDanas je i sjednica Vlade Federacije koja bi, prema našim saznanjima, trebala da se izjasni o poreznom dugu. Upravni i nadzorni odbor Zavoda Pazarić mogao bi biti formalno razriješen i imenovan novi – privremeni.\nDirektor Zavoda Pazarić Redžep Salić je nadležnim ministrima, te premijeru Federacije poslao pismo da se, kako je naveo, pokušaju oprostiti dugovi.\n“Ukolikо Zavod ne naplati 780 hiljada KM poreza koje je neko bivše\nrukovodstvo utajilo kroz neke svoje račune, Zavodu će biti blokiran račun”, rekao je Salić.\nNakon objave šokantnog videa i fotografija o vezivanju djece u Zаvodu Pazarić, broj svjedoka o zloupotrebi finansijskih sredstava u Zavodu, ali i zlostavljanju djece, povećan je, poručuje zastupnica u Parlamentu Federacije Sabina Ćudić. Kaže da su među svjedocima i roditelji, te postoje i novi dokazi koji nisu objavljeni kako bi se zaštitili uzbunjivači. Ovi dokazi su u Tužilaštvu Kantona Sarajevo radi istrage o ovom predmetu. Ovo ih je navelo na postavljanje zakonskog okvira.\nSABINA ĆUDIĆ, zastupnica Naše stranke u ZD PFBiH\n“Upućujemo prijedlog, ustvari nacrt zakona o uzbunjivačima u Federaciji – zakonodavstvo u BiH ne nudi nikakvo zakonsku zaštitu onima koji to prijavljuju, a koji se danas suočavaju sa političkom odmazdom i političkim pritiscima”, rekla je Ćudićeva.\nĆudić je kritikovala sastanak premijera Novalića s predstavnicima Vijeća uposlenika Zavoda Pazarić na kojem je ponudio bezrezervnu pomoć, bez, kako je rekla, zaključene istrage Tužilaštva.\nNovalić je, osim finansijske pomoći uposlenicima, obećao i da će biti formirana radna grupa koja će, u skladu sa evropskim standardima, predložiti mjere za rješavanje problema. Prioritet je, kako je navedeno, povećanje educiranog kadra, prije svega, njegovatelja.\nNovalić je izrazio spremnost da se osiguraju finansije kojim će se omogućiti i dokvalifikacija postojećeg, kao i zapošlavanje novog stručnog kadra.\nZa četvrti decembra zakazana je i tematska sjednica o stanju u Zavodima za zbrinjavanje djece i odraslih s poteškoćama u razvoju, između ostalog i u Pazariću.


Opozicija: Novi zakon neće pomoći najugroženijima : Nadlanu.com\nOpozicija: Novi zakon neće pomoći najugroženijima\nBEOGRAD, 3. marta 2011. (Beta) - Vladajuća koalicija i poslanici Liberalno demokratske partije ocenili su u četvrtak da će predloženi Zakon o socijalnoj zaštiti poboljšati položaj i primanja najsiromašnijih gradjana, dok je opozicija poručila da je novi zakon deo predizborne kampanje vlasti i da neće pomoći ugroženima.\nOpozicija je poručila da zakonska rešenja neće pomoći najugroženijim kategorijama jer su planirana sredstva mala i da je inflacija već "pojela predvidjene novčane iznose".\nMinistar rada i socijalne politike Rasim Ljajić rekao je poslanicima da zakon predvidja veća novčana davanja za najsiromašnije gradjane i naveo da je pomoć za radno nesposobnog pojedinca u februaru ove godine bila 6.043 dinara, a da će sada biti 7.251 dinar, dok će samohrani roditelj sa dvoje dece umesto 10.054 primati 12.170 dinara.\nPredsednik Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja i poslanik grupe "Za evropsku Srbiju" Meho Omerović rekao je da u Srbiji 70.000 porodica, odnosno 170.000 ljudi, prima socijalnu pomoć. On je kazao da je za stabilne izvore prihoda za najugroženije gradjane potrebna "zdrava privreda" i naveo da država nema dovoljno stimulativan privredni ambijent da bi svaki čovek mogao da obezbedi svoju egzistenciju.\nPoslanici Demokratske stranke Srbije (DSS) ocenili su da novi zakon nema rešenja koja će adekvatno pomoći najugroženijim kategorijama stanovnika jer je inflacija već "pojela povećane novčane iznose". Poslanici Srpske napredne stranke (SNS) naveli su da predloženi zakon "služi kao deo kampanje u predizbornoj godini" i ocenili da nije dovoljno samo doneti zakon ako ne postoje finansijska sredstva za njegovo sprovodjenje.


Наш циљ је да вам помогнемо да разумете како можете предузети кораке да спречите настанак обољења и живите здравији и дужи живот.\nМото овогодишњег Светског дана борбе против рака је : "Заједно је могуће", јер само уколико свака особа, организација, влада појединачно раде свој део посла свет ће бити у стању да смањи прерану смртонст од рака и других хроничних незаразних обољења за 25% до 2025. године.\nЗАВОД ЗА ЈАВНО ЗДРАВЉЕ КИКИНДА ПРОТИВ РАКА\nУ току претходне године запослени у ЗЗЈЗ Кикинда одржали су 17 здравствено- васпитних семинара на тему превениције карцинома ученицима основних школа са тетиторије Северно-банатског округа следећег садражаја:\n2. Основни појмови о ћелији и ћелијској деоби (кратак филм)\n3. Основни појмови о настанку карцинома (кратак филм)\n4. Основни појмови о процесу стварања метастаза (кратак филм)\n5. Фактори ризика –основни појмови\n6. Правилна исхрана у превенцији настанка карцинома\n7. Физичка активност у превенцији настанка карцинома\n8. Употреба дувана као ризико-фактора за настанак карцинома\n9. Употреба алкохола као ризико-фактора за настанак карцинома\n10. Прекомерно излагање сунчевој светлости као ризико-фактор за настанак карцинома\n11. Најзначајнији канцерогени у окружењу\n12.. Инфекције за које постоје докази да утичу на развој карцинома\nТакође у току 2011. године запослени у ЗЗЈЗ Кикинда одржали су 8 организационих састанка на којима је здравственим установам са територије СБО дато стручно- методолошко упутство везано за реализаију здравствено-васпитних активности на тему превенције карцинома. Одржано је и 10 организационих састанака са представницима основних школа са територије СБО на исту тему.\nСарањда са медијима резултирала је једним чланком о превенцији карцинома у локанлим новимама. Чланак можете погледати и на веб-страни Кикиндских новина:\nTVOJ ŽIVOT. TVOJE OKRUŽENJE. NEMA MESTA ZA DROGE\nTema i slogan kampanje povodom Svetskog dana borbe protiv zloupotrebe i krijumčarenja droge za 2011.godinu je:\n" Globalna akcija - zdravo okruženje bez droga "\nZavod za javno zdravlje Kikinda, Crveni krst Kikinda i Lokalna samouprava obelžiće ovaj datum na gradskom trgu organizovanjem javne tribine 24.6.2011. godine u periodu od 10 -11h. Sa mladima, roditeljima i građinama na ovu temu će razgovarati i odgovarati na pitanja klinički psiholog kikindske bolnice Djordje Popović.\nZavod za javno zdravlje Kikinda obezbedio je zdravstveno promotivni materijal za gradjane, obezbeđeni su i priručnici za učenike i za roditelje o prevenciji upotrebe psihoaktivnih sredstava.\nOrganizovanje nastupa i institucionalnih događaja za obeležavanje 26 juna, Svetskog dana borbe protiv zloupotreba i krijumčarenja droge\nObaveštavanje o kampanji preko sopstvene mreže i kontakata koristeći slogan i logo u promotivne svrhe, veb sajt i državne medije.\nDoniranje sredstava lokalnim nevladinim organizacijama u cilju podrške prevenciji i lečenju droga.\nIpak, uprkos izazovima koje droga donosi, uticaj može biti ublažen. Preuzimanjem uravnoteženog pristupa koji se bavi snabdevanjem lekova i preventivnim akcijama, društvo može da smanji negativan uticaj droga sprečavanjem zlouporebe droga, lečenjem i negom.UNOCD zajedno sa vodećim organizacijama promoviše pristup koji osnažuje i daje podršku zajednici kroz strategije koje stavljaju ljude u centar aktivnosti.\nNajuspešniji pristup u prevenciji narkomanije je ključna uloga koju imaju porodice, škole i zajednica u celini kako bi se obezbedilo bezbedno i zdravo detinjstvo adolescenata kao i sredstva za normalan život odraslih. Kada je reč o sprečavanju zloupotrebe droga i borbi protiv trgovine drogom, zajednica ima centralno mesto u rešavanju problema.\nNe postoji jedan odgovor, ni rešenje u borbi protiv droga. Svaka zajednica ima jedinstven skup problema i okolnosti. Stoga su akcije koje se sprovode takve da učestvuju svi sektori društva - od porodice, škole, lokalnih zdravstvenih stanova- to su najbolje opcije u rešavanju problema u vezi sa drogom. Na nivou lokalne zajednice bitna je i finansijska podrška. Sprovođenje svih akcija u zajednici može da rezultitra stvaranjem okruženja bez droga.\nZAJEDNICE MOGU PREDUZETI AKCIJU\nPoruka Jurija Fedotova, izvršnog direktora UNOCD povodom 26. juna, Svetskog dana borbe protiv zloupotrebe droga\n"Upotreba droga je globalni problem. Prevancija počinje u zajednici koja brine o ugroženim , a to podrazumeva učešće porodice, nastavnika, omladinskih lidera i mentora. Upotreba droge je globalni problem.\nMoramo da počnemo da razmišljamo globalno, a da delujemo lokalno na suzbijanje upotrebe i trgovine drogom. Zajedno možemo da radimo u pravcu efikasnije strategije za rešavanje problema.“\nNedelja zdravlja usta i zuba 2011


Jeftini letovi iz Somalije za Saint Kits i Nevis - Avionske karte Somalija Saint Kits i Nevis - eSky.ba\nLetovi iz Somalije za Saint Kits i Nevis\nPretražite letove iz Somalije za Saint Kits i Nevis\nProvjerite najbolje ponude letova iz Somalije za Saint Kits i Nevis\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Somalije za Saint Kits i Nevis na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Somalije za Saint Kits i Nevis?\n✔ Ako rezerviram let iz Somalije za Saint Kits i Nevis, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Somalije za Saint Kits i Nevis?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Somalije za Saint Kits i Nevis uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


SREDNjA ŠKOLA U SRBIJI BIĆE OBAVEZNA: KO NE MISLI TAKO, MORAĆE PAPRENO DA PLATI. KAZNE DO 100.000 :: Semberija INFO ::\nSREDNjA ŠKOLA U SRBIJI BIĆE OBAVEZNA: KO NE MISLI TAKO, MORAĆE PAPRENO DA PLATI. KAZNE DO 100.000\nRadi se i na uvođenju dvogodišnjeg srednjeg obrazovanja, i to za oko 40 zanimanja\nSrednja škola u Srbiji biće obavezna, a onim roditeljima učenika koji ne ispune ovu obavezu sleduje kazna po džepu do 100.000 dinara, kaže ministar prosvete Mladen Šarčević. Dodaje da je Nacrtom strategije obrazovanja 2030. predviđeno da srednje obrazovanje bude obavezno u našoj zemlji.\nOn je podsetio da 95 odsto dece upisuje srednju školu, a pošto očekuju da će dvogodišnji ciklusi obrazovanja privući učenike iz marginalizovanih grupa, ima još posla.\n- Mreža učeničkih domova je dobra, ali nije još 100 odsto završena. Ako dete koje živi u Surdulici želi neki profil u Leskovcu, mora mu se omogućiti da bude smešteno u domu u tom gradu. Takođe, ima još da se poradi na organizovanom prevozu - objasnio je ministar.\nKO ĆE U NEMANjINU: MESTO ZA KISIĆ TEPAVČEVIĆEVU, MAJA GOJKOVIĆ MINISTARKA KULTURE, A STEFANOVIĆ IDE IZ MUP-A?