Revakcinacija protiv virusa kovid 19 počinje sutra - Sirmiuminfo\nRevakcinacija protiv virusa kovid 19 počinje sutra\nSremska Mitrovica – Preko 8.000 sugrađana, do današnjeg dana vakcinisano je protiv koronavirusa, revakcinacija počinje sutra, saopšteno je danas posle sednice Gradskog štaba za vanredne situacije u Sremskoj Mitrovici.\nJoš uvek vlada veliko interesovanje građana za imunizaciju i do sad je vakcinisano 8.151 lice. Od sutra počinje revakcinacija građanstva i tokom ove nedelje neće biti vakcinisanja prvom dozom. Već sutra, 97 Mitrovčana trebalo bi da dobije drugu dozu vakcine u Petoj zdravstvenoj ambulanti, saopšteno je posle današnje sednice Gradskog štaba.\nKako je rekao dr Adil Elhag načelnik Opšte medicine Doma zdravlja Sremska Mitrovica: „Od ukupno 8.151 Mitrovčanina vakcinisani su Sinofarm kineskom vakcinom 7.745, Fajzer vakcinom 332 i Sputnjik V 109 lica. Sutra je planirano da 97 Mitrovčana dobije drugu dozu vakcine, pozvana su lica koja su vakcinana 19. januara. Vakcinacija će biti u Petoj zdravstvenoj ambulanti u vremenu od 8 ujutru do 15 sati, radiće jedna ekipa. Za sredu će biti pozvano više lica, odnosno 170, takođe radiće se samo u Petoj zdravstvenoj ali će raditi dve ekipe, dok je u četvrtak vakcinacija predviđena za 677 osoba i radiće četvrta, peta i šesta zdravstvena stanica. Svi će biti pozivani od strane kol-centra i reći će im tačno gde i kad treba da dođu radi revakcine, da bi se izbegle gužve. Takođe kad počne revakcina seoskog stanovništva biće pozivani u svoje ambulante, par dana ranije.”\n„Zainteresovanost za vakcinu je mnogo veća nego što smo očekivali, za sada se rade samo revakcine. Vakcinacija prvom dozom će se vršiti posle revakcinacije, možda za nedelju dana. Kad je uporedimo sa vakcinacijom protiv gripa, jesenas smo 4.100 ljudi vakcinisali protiv gripa, a evo sad smo, skoro duplo. Sertifikat da je neka osoba vakcinisana dobiće na kućnu adresu, iz kol-centra kad ih pozovu reći će tačnu adresu i dobiće sertifikat sa QR kodom”, dodao je dr Adil Elhag.\nBroj prvih pregleda u kovid ambulanti bio je oko 30 tokom vikenda, kontrolnih pregleda bilo je u subotu 104 i u nedelju 108. Antigen pozitivnih bilo je u subotu 7 i u nedelju 6 i bile su dve hospitalizacije u subotu.\nEpidemiološka situacija usled širenja infekcije izazvane virusom kovid 19 na teritoriji Grada Sremska Mitrovica i celog Srema i dalje je vanredna, izuzev opštine Irig u kojoj je nepovoljna, u Sremskom okrugu broj aktivnih slučajeva na virus kovid 19 je 631, prema rečima prim. dr Nade Zec Petković direktora Zavoda za javno zdravlje.\n„Na dnevnom nivou u Sremu je zabeleženo 28 novoobolelih, od čega 10 u Sremskoj Mitrovici, 4 u Staroj Pazovi, 11 u Rumi, ni jedno u Inđiji, po jedno lice u Irigu, Šidu i u Pećincima. Broj aktivnih slučajeva zaraženih koronavirusom je 219 u Sremskoj Mitrovici, 170 u Staroj Pazovi, 87 u Rumi, 60 u Inđiji, 7 u Irigu, 37 u Šidu i 51 u Pećincima. Stope prevalencije i incidencije su ostale iste i odgovaraju apsolutnim vrednostima. Broj lica za koja je sanitarnoj inspekciji predat predlog za izolaciju u Sremskoj Mitrovici 225, u Rumi 95, u Inđiji 70, u Šidu 45, Stara Pazova 180, Pećinci 58, Irig 10, Ukupno je za Sremski okrug predat predlog za karantin ili izolaciju za 683 lica”, rekla je dr Zec.\nU zaključku je još jednom pozvala sugrađane da se pridržavaju svih propisanih mera rekavši da jedino na taj način možemo da kontrolišemo prenos infekcije. Podaci govore da je dosta bolja situacije nego u prethodnom periodu, istakla je dr Zec i dodala da i dalje moramo da budemo obazrivi i da vodimo računa o svim našim kontaktima i ponašanju vezanim za ovu infekciju.\nKako je rekao prim. dr Dragan Malobabić v.d. direktora Opšte bolnice Sremska Mitrovica: „U Kovid bolnici Opšte bolnice u Sremskoj Mitrovici, zbrinuto je 95 pacijenata, od kojih je 57 pozitivno, 13 uzoraka se danas šalje, na respiratoru je 8 pacijenata, za 24 sata pregledali smo 54, primili šest i otpustili tri pacijenta. Ovo su ponovo brojevi koji pokazuju smanjenje broja obolelih lica, tako da se nadam da je i redosled govornika na ovaj konferenciji pokazao kako situacija i treba da se razvija, prvo vakcina, onda statistika i nadamo se da ćemo uskoro izaći iz kovid sistema i početi da se bavimo poslovima koji su nam i namenjeni.”\nZainteresovani za vakcinaciju mogu da se prijave preko portala eUprava, u tome im pomažu i u lokalnom kol-centru. Brojevi kol-centra su: 066/8028080; 066/8028081; 066/8028082; 066/8028083 i 066/8028084.


Staviljeci: Uvoz automobila opao za 30 odsto, prihodi kosovske Carine manji za 77 miliona - Radio Kontakt Plus\n14:20, 09.08.2020Izvor: Ekonomia Online, KoSSev\nU prvih 6 meseci ove godine opao je uvoz luksuzne robe, u prvom redu automobila, zbog čega je kosovska carina u ovom periodu ostvarila za 77 miliona manje prihoda nego u istom periodu prošle godine, rekao je za Ekonomia Online portparol kosovske carine, Adriatik Staviljeci (Stavileci).\n„Prihodi carine za ovih prvih šest meseci dostigli su 580 miliona evra. Ako to uporedimo sa istim periodom prošle godine, vidimo smanjenje prihoda od 77 miliona evra, što je rezultat umanjenog uvoza pojedinih proizvoda“, rekao je on za EO, prenosi KoSSev.\nOpao je uvoz nafte i vozila, precizirao je.\n„Ako pogledamo samo uvoz automobila, on je za oko 30 odsto manji, a to je značajan izvor prihoda. Smanjenje imamo i kada je nafta u pitanju, jer je vrednost nafte u svetu opala.\nU uslovima pandemije, građani manje troše na luksuzne proizvode i tu Kosovo nije izuzetak, dodao je.\n„Prihodi su opali i na carinama u regionu, a razlog je jednostavan – smanjena je potrošnja“, rekao je Staviljeci.\nStaviljeci je izneo i podatak da je od ukidanja taksi na uvoz robe iz Srbije uvezeno proizvoda u vrednosti od 72 miliona i da se očekuje da do kraja godine ta cifra dođe na 140, što je i dalje mnogo manje od proseka u prošlosti.\n„Imali smo periode kada je Srbija imala 450 miliona evra izvoz na Kosovo."\nStaviljeci je rekao i da je sa ovim nivoom prihoda očekivano da se u budžet Kosova iz carine slije oko 1 milijardu evra.\nTagovi: Kosovska carinaAdriatik StaviljeciPrivreda


PAPIR O PRIZNANJU BI DOVEO U PITANJE STATUS RS: Dodik pružio bezrezervnu podršku predsedniku Vučiću | Novosti.rs\nSRPSKI član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da su poruke koje je neposredno pred ulazak u Bijelu kuću uputio predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, poruke koje bi trebalo pažljivo i dobro čitati, a iz kojih jasno proizlazi da Srbija želi kompromis, mir, stabilnost i napredak, ne samo u okviru svoje države, već i u celom regionu. Dodik navodi da narod Republike Srpske pruža bezrezervnu podršku Aleksandru Vučiću.\n- Normalno je da će i u razgovorima u Bijeloj kući učiniti sve da zaštiti prvenstveno srpski narod na Kosovu i Metohiji, ali sam siguran da neće učiniti ništa što bi nanijelo štetu bilo kom drugom narodu. U tim naporima da se očuva mir i bezbednost svih na Kosmetu, da se očuva teritorijalni integritet Srbije i da Srbi i Albanci otvore novo poglavlje u odnosima, mi mu pružamo bezrezervnu podršku, naglasio je Dodik.\nDodik je ocenio da najave da bi na stolu moglo da se nađe nešto više od ekonomskih tema koje znače i normalizaciju života na Kosovu, mogu samo da iskomplikuju već ionako složenu situaciju, prenosi RTRS.\n- Ne želimo da verujemo da bi jedna supersila kakva su SAD sebi dozvolila da se pod krovom Bele kuće uđe u nove nesporazume, a to bi jedna takva ponuda i značila. Ne verujemo da bi SAD žrtvovale stabilnost celog regiona jer su upravo oni mnogo uložili u stabilizaciju prilika ovde. Papir na kome bi se tražilo priznanje kosovske nezavisnosti automatski bi povuklo pitanje i statusa Republike Srpske, o čijoj nezavisnosti su SAD razgovarale još dok je trajao građanski rat u BiH, kazao je Dodik.\nDodik je ocenio i da SAD dva meseca uoči američkih predsedničkih izbora nisu spremne za otvaranje još jednog pitanja na Balkanu.\nMilorad Dodik Aleksandar Vučić pregovori Beograda i Prištine Vašington Donald Tramp Ričard Grenel


Tadija, poslednji srpski mutavdžija prestao da tka - juGmedia\nTadija, poslednji srpski mutavdžija prestao da tka\nGADŽIN HAN – Tadija Djordjević (80) mutavdžija iz zaplanjskog sela Koprivnica nedavno je isporučio manastiru Hilandar poslednje proizvode iz svoje mutavdžijske radnje – 80 torbica istkanih od kozjih dlaka.\nDjordjević je skoro sedam decenija proveo za razbojem, a godinama unazad jedini je mutavdžija u našoj zemlji.\nOvim zanatom, medjutim, više se neće baviti. Kaže, došlo je vreme da zauvek odloži razboj i druge alate iz mutavdžijske radnje.\n„Pritisle me godine i poslovi oko kuće i stoke. Nemam više snage da radim i u radnji“, rekao je Djordjević.\nOn se rado priseća vremena kada je kao jedanaestogodišnji dečak počeo da uči zanat u očevoj mutavdžijskoj radnji.\n„Koprivnica je tada imala 170 domaćinstava i petnaestak mutavdžijskih radnji. U susednim zaplanjskim selima, Jagličju, Čagrovcu i Gornjem Dušniku, bilo je po dvadesetak radnji“, objašnjava Djordjević.\nProizvodi koje su izradjivale mutavdžije iz Zaplanja, dodao je Djordjević, bili su godinama veoma traženi širom zemlje.\n„Torbice, bisage, ponjave, pokrove i džakove od kozje dlake prodavali smo najviše na Kosovu i u okolini Leskovca i Vranja. Mogli smo da prodamo robe koliko smo hteli“, naglasio je Djordjević.\nZa zaplanjske mutavdžije, dodao je Djordjević, posla je bilo i šesdesetih, sedamdesetih godina prošlog veka.\n„Sela su tada počela da se maltene preko noći prazne. Ljudi više nisu hteli da se bave stočarstvom i poljoprivredom. Retko kome su još bili potrebni bisazi ili pokrovi za stoku“, rekao je Djordjević.\nČak i kada su sve njegove kolege odustale od mutavdžijskog posla, Djordjević to nije želeo da učini. Sve do sada nije želeo da napusti zanat koji mu je omogućio da podigne dve kuće i iškoluje ćerku i sina.\nIako više neće raditi mutavdžija, razboj za tkanje i sve alate koji uz njega idu, Dordjević kaže da će čuvati i dalje u radnji.\n„Neka ih za uspomenu, jednog dana kada me više ne bude bilo, podsećaće kako sam radio“, zaključuje.\nSKUPŠTINA – Na dnevnom redu odluka o maksimalnom broju zaposlenih i prestanku rada Direkcije\nU 7 saobraćajki povređeno 11 ljudi\nU Centru za kulturu Vladičinog hana sinoć je održana Duhovna akademija povodom obeležavanja gradske slave kao i velikog pravoslavnog praznika –…\nPobednicima konkursa uručene nagrade\nVLASOTINCE – Predstavnici udruženja Sveta Gora Atonska uručili su danas nagrade pobednicima literarno-likovnog konkursa na temu Vaskrsa. (više…)\nSlobodna zona predstavljena u Dubaiju\nPIROT -U Dubaiju se od 11. do 13. maja odrzava prva internacionalna konferencija  novoosnovane Svetske organizacije slobodnih zona. (više…)\n14.11.2016. u 14:35\nLep je kraj Zaplanje, ali nazalost nestaje verovali ili ne 2015.godine u opstini Gadzin Han, bilo je 7557 stanovnika, koliko ce ih biti na sledecem popisu 2021.godine bog samo zna, ali sigurno manje od 5.000. Zalosno i tuzno, ali sta da se radi to je nasa realnost.


27.03.2008., 20:46 #1\nZashto se uvek zaljubimo u skotove...Evo jedan prelepi prelepi decko na koga se cimam i on na mene i tako neki put izadjemo izkrljamo se itd...mi napise sad sms:"Gde si lepotice moja,sta se radi,pa kako si mi...kad mislis da se again vidimo..hmm..kissiicc'..I ja reko:"Ma nista evo nesto sam se smorila zesce,nije mi do zivota(stvarno nije ljudi,zesce sam pala u bedak)...pa mogli bi jedan dan,a? ,kad on odgvori:"Pa mogli bi sutra,a to sto si ubedacena i ti 3povi me ne zanimaju'...i ja reko:'ni mene ne zanima da se vidimo'...i sad kao nije tako mislio...ja iskljucila telfon...joj bre...ne mrzim vise muskarce,kolko mrzim sto sam zensko...\n27.03.2008., 20:52 #2\nAj ne zebaj'\n27.03.2008., 20:56 #3\nOzbiljno...Ne volim sto sam zesnko,sto moram da cutim i trpim,i patim,i slusam...**** mi se brate...Jos kad vidim devojke kako je jure za momcima i naskacu na svakog drugog-stidim se sto prpadam tom rodu...a da sam musko pa ****** bih sve glupace bez grama grize savesti\n27.03.2008., 21:05 #4\nah ta syrova stvarnost...\nbash smo prokletnitze smrtzzzzz...\n27.03.2008., 21:05 #5\nMeni je najaci tip djevojke "vaucerke"\n27.03.2008., 21:06 #6\nkako da te bude sramota? treba da se ponosish time!!! (shto si zhensko)\n27.03.2008., 21:08 #7\nIh , ponosa velikog\n27.03.2008., 21:09 #8\nSramota me kad vidim raspopaljenu devojku koja ima 17-18 godina kako polu gola skace po nekome ko je ne **** ni 2%,tad se stidim sto sam zesnko...a ovako kad mi se mose da ih zajebavam,obzavam ulogu zene...mada to nije tema,ako je potrebno otvricmo je nego...sto volimo skotove...valjda sto ih to cini neodoljivim...ja volim te takve frajere,al ***...\n27.03.2008., 21:10 #9\n27.03.2008., 21:11 #10\nako ovo nije ironija,moram da kazem da ne treba da zalimo same sebe...\n27.03.2008., 21:13 #11\nu postu iznad si napisala da se nekad stidish same sebe shto si zensko.\na sad kazesh da ne treba da zalimo same sebe.\n27.03.2008., 21:15 #12\nomg tzyro chitash li malo sebe...mrzish shto si zensko shto je zalosno...al' ono valjda svakoj to sine y glavy kad yvidi koliko sy tzyre glype...a sad ne treba da same sebe zalimo...koj' q ti hotjesh sa ovom temom?\n27.03.2008., 21:15 #13\n***, majke mi, zashto moram da se zaljubim u imbecile? A bili smo tako happy...\n27.03.2008., 21:17 #14\nPa eto stidim sto zalimo sebe...Treba da umiremo od smeha sto nam se MOZE,al mi smo jadne dobre,nezne pa ne nam se NE MOZE,i ako nam se moze...kapires???...joj tesko za obajsniti...TREBA DA BUDEMO JACE,ali psoto ja to nekad ne umem u tim situacijama mrzim sto sam zensko\n27.03.2008., 21:23 #15\ntreba ovo treba ono...ma vazi...prihvati chinjenitzy da smo glype po tom pitanjy i nosi se sa tim do kraja zivota...ofc ne znachi da sy oni pametni vetj je svako glyp na svoj nachin...tzyre pljyjy momke oni obrnyto...milion povredjenih srtza...sve je tako tzrno...blax...\n27.03.2008., 21:25 #16\nPa zato se se istidim sto smo glupe...Ali veruj mi,muskarci su jos gluplji...\n27.03.2008., 21:27 #17\n27.03.2008., 21:28 #18\nEto...o tome pricam...\n27.03.2008., 21:28 #19\nKao sad su zene nadrkane bez razlga,oni samo sede i gledaju nas ko mache neko,a mi ribe pucamo na visokooo\n27.03.2008., 21:29 #20\nJao Ana, aj ne serri, molim te.\n27.03.2008., 21:30 #21\nveciti kontras please za minut cutanja\n27.03.2008., 21:30 #22\nkad ti je Tihana ovo rekla onda znaj da je stvar ozb...mis'im ona je fina i qltyrna tzyra (ovaj shtreber)\n27.03.2008., 21:32 #23\n[font=Verdana]Јој што серендате као грлице... шта се који мој дописујете СМС-ом назовите се лепо па ћете знати да ли сте мислили овако или онако, а не ту као преко поруке ви можете да протумачита шта је ко мислио [/font]\n27.03.2008., 21:34 #24\nA kad nazovem on pola prica samnom pola sa ortakom...Jaki ste preko poruka,a ovamo kad vas pitamo licno,ne preko zice,nego u oci...onda ma to ja haha...cimanje...jee..aa...huhu..dzdz...\n27.03.2008., 21:39 #25\n[font=Verdana]Па онда је он скот, а не сви мушкарци и није скот него пизда.[/font]\nGood girls or bad girls? pitanje je sad...\nPoslednja poruka: 08.06.2009., 23:13\nAutor hejti u forumu Televizija, radio i novine\nPoslednja poruka: 25.11.2008., 23:37\nPoslednja poruka: 17.04.2006., 19:26


Web stranica Vlade TK - Ostvarene poslovne ideje mladih Doboj Istoka\nPredstavnicima Ministarstva za kulturu, sport i mlade Tuzlanskog kantona Investicijske fondacije IMPAKT i JU Služba za zapošljavanje Tuzlanskog kantona prezentovane su ideje za poslovne poduhvate mladih sa područja općine Doboj Istok.\nU sklopu zajedničke saradnje sa 5 nerazvijenih i manje razvijenih lokalnih zajednica na području Tuzlanskog kantona (Čelić, Sapna, Teočak, Kladanj i Doboj Istok) u 2021. godini realizira se program IMPAKT inkubator poslovnih ideja. Projektom je obuhvaćen program preduzetničke obuke i finansijska, stručna i mentorska podršku za do 20 novih poslovnih poduhvata koje su pokrenuli mladi ovih općina.\nOd četiri polaznika sa područja općine Doboj Istok koji su stekli pravo na prezentovanje, sva četiri su osvojila finansijsku podršku fondacije IMPAKT, kao i podršku stručnjaka iz različitih oblasti i mentora u daljnjem rastu i razvoju njihovih biznisa.\nKandidat koji su osvojili bespovratne grantove u iznosu od 5.000 KM su: Emina Mujić - Mulalić "Proizvodnja prirodnih mješavina začina i supa bez dodatak aditiva" , Maida Mujkić - "Prerada i dorada voća i povrća isključivo na tradicionalan način i izrada i obrada predmeta od drveta gdje prevladava ručni rad i restauracija starih predmeta", Haris Mulalić - "Tepih centar Citrus" i Edin Dedić - "Prodaja i reparacija turbina".\nProgram se realizuje uz podršku Švicarske agencije za razvoj i saradnju (SDC) i jedan je od planiranih projekata u okviru Strategije za mlade Tuzlanskog kantona.


film Archives - www.025.rs\nwww.025.rs / film\nNa početku nove filmske sezone u bioskope je stigao novi film o jednom od najpoznatijih antiheroja…\nPočetkom oktobra, počelo je snimanje filma „Dara iz Jasenovca“, prvog igranog ostvarenja o najbrutalnijim ustaškim zločinima…\nPrikvel nam poručuje da, iako džentlmeni po izgledu, organizacija Kingsman nije nužno počela s dobrim namerama…\nU samom programu učestvovati stručnjaci i stvaraoci iz sveta književnosti, likovnih umetnosti, muzike, filma, pozorišta, stripa,…\nU Beogradu je počelo snimanje filma “Hotel Beograd” u režiji Konstantina Statskog koji predstavlja nastavak popularnih…\nFilmsko ostvarenje koje nas je ostavilo bez daha, a mnoge u suzama, film “Kralj Petar Prvi”…\nPremijera dan ranije. “Delirijum tremens”, novi film čuvenog srpskog reditelja i scenariste Gorana Markovića, stiže u…\nZbog filma malog Jakova i njegove porodice ceo svet će čuti za Svetog Savu\nIza sjajnog kratkog filma o životu Svetog Save i o stvaranju Srpske pravoslavne crkve zapravo stoji…\nAnimirani film kompanije Volt Dizni iz 1998. godine, inspirisan kineskom legendom o drevnoj ratnici Mulan, u martu naredne godine biće premijerno prikazan u svojoj igranoj verziji. Ovaj 36. Diznijev crtani film,…\nPostoji mogućnost kako ćemo ponovo gledati Hadson u ulozi Endi Anderson i Mekonahija kao Bendžamina Berija. Romantična…


Moldavski predsednik odbija da raspusti parlament - B92\nMoldavski predsednik odbija da raspusti parlament\nKišinjev -- Moldavski proruski predsednik Igor Dodon poništio je potpisan ukaz o raspuštanju parlamenta te zemlje.\nIzvor: Beta/AFP utorak, 11.06.2019. | 22:40\nU Moladivi se sukobljavaju dve vlade, od kojih svaka polaže pravo na legitimitet.\nOva zemlja je zapala u politièku krizu od parlamentarnih izbora u februaru na kojima nije izabrana jasna parlamentarna veæina.\nSituacija je postala konfuzna tokom vikenda kada se formirala koalicija izmeð proruskih i prozapadnih stranaka koju podržavaju i Moskva i Evropljani. Cilj koalicije je da se zajednièki suprotstave moænom lokalnom oligarhu èije pristalice su pokušale da se nametnu uz podršku Ustavnog suda.\nSud ga je zamenio premijerom Pavelom Filipom, politièkim protivnikom koji je odmah raspustio parlament i zakazao izbore.\n"Smatramo odluke Ustavnog suda nelegitimnim i nasumiènim. One su suprotne osnovnim pravilima zemlje i predstavljaju pretnju za bebzednost Moldavije", rekao je danas Dodon posle sastanka Nacionalnog saveta za bezbednost .\nManevar Pavela Filipa, èlana Demokratske stranke oligarha Vlada Plahotniuka, imao je za cilj da se poništi koalicija koju su u subotu formirale proruska Socijalistièka partija Igora Dodona i proevropska alijansa ACUM Maje Sandu.\nNaznaèen cilj alijanse je da se udalji od vlasti Vlad Plahotniuk, sporna liènost koja se godinama optužuje da iz senke vlada Moldavijom.\nOd tada dve vlade polažu pravo na legitimnost i zasedaju paralelno, vlada Pavela Filipa na vlasti od 2015. i vlada koju je u subotu imenovao Parlament predvoðena Majom Sandu.\n"Postoji samo jedan legitiman predsednik koga je narod izabrao 2016. godine. Postoji samo jedna vlada ona koju je nedavno imenovala parlamentarna veæina", rekao je Dodon u intervjuu za Frans pres.\nMoldavija, zemlja od 3,3 miliona stanovnika na granici EU podeljena je izmeðu pristalica približavanja Moskvi i onih koji su za bliskije veze sa Evropljanima.\n"Nova vlada i nova parlamentarna veæina u potpunosti podržavaju evropski put. Naš stav je jasan, svi sporazumi sa EU æe ostati, ništa neæe biti poništeno", rekao je Dodon i dodao da æe vlada takoðe ponovo uspostaviti normalne eknomske veze sa Rusijom.\n"S obzirom da je naša zemla podeljen, jedino rešenje da se svi zadovolje je imati uravnoteženu spoljnu politiku", rekao je on.\nPet velikih evropskih zemalja, meðu kojima i Francuska danas su navele da u sadašnjo ustavnoj krizi smatraju moldavski parlament predstavnikom moldavskog naroda i najprikladnije mesto za raspravljanje o politièkim pitanjima, èak i najspornijim, i podržavaju ga takav kakav je.\nUŽIVO Kina lider u svetu; skoro 600 mrtvih u Rusiji\nUŽIVO Trampovi napustili Belu kuæu; Vašington je danas kao tvrðava; "Ovo je poput zelene zone u Bagdadu"\nPožar praæen eksplozijom u mornarièkoj akademiji u Libiji, ima nastradalih


22mikana je Limundovac - Limundo.com\nPoslednja aktivnost: 1. 12. 2021. u 09:17\nMona kožna jakna br.52\nTegovi Rovera 2kg\nElkom sk boki\nOsram AG 3b\nHoya 52mm Close Up +2 Filter\nCena: 24.300 RSD (kupi odmah)\n24.300 RSD Kupi odmah\nČizme koža 37\nNudie Jeans 33 /32 slim fit\nUlje, Kavaja !\nDiesel CHIEF DZ4422 ,ORIGINAL\nCena: 13.500 RSD (kupi odmah)\n13.500 RSD Kupi odmah\nRiver Island fazonirane 32\nViler originalni goblen\nVilerov originalni goblen\nVilerov goblen original\nTAJNA VECERA Vilerov goblen\nCena: 80.000 RSD (kupi odmah)\n80.000 RSD Kupi odmah\nSomotski sako 50\nPlisani sako M\nBenetton S perjana jakna\nO članu 22mikana\nOcene člana 22mikana\n346 pozitivnih i 0 negativnih\nPitanje za člana "22mikana"


Ruski demineri nastavljaju čišćenje Dejr el Zora - 28.10.2017, Sputnik Srbija\nRuski specijalisti Međunarodnog centra za uklanjanje mina u Dejr el Zoru uništili su 534 eksplozivna predmeta, proverili 34 hektara teritorije, više od devet... 28.10.2017, Sputnik Srbija\n© Ministerstvo oboronы RF / Uđi u foto-galerijuRuski deminer razminira istorijski deo Palmire u Siriji\n24 Oktobar 2017, 21:58\n„Za 24 časa provereno je 34 hektara teritorije grada i njegove okoline, više od devet kilometara puteva, 45 zgrada, otkriveno je i uništeno 534 eksplozivna predmeta“, navodi se u saopštenju.\nCentar za pomirenje je naveo da ruski oficiri nastavljaju da pružaju humanitarnu pomoć narodu Sirije. U naselje Tubne u provinciji Dera isporučen je humanitarni teret težine 4,2 hiljade kilograma. Stanovnicima je predato 400 prehrambenih setova. Ruski vojni lekari pružili su ambulantnu medicinsku pomoć za 86 lokalnih stanovnika, uključujući 37 dece.\n28 Oktobar 2017, 09:38\nTakođe se radi na stabilizaciji situacije i razvoju mirovnog procesa u Siriji, navodi se u saopštenju. Na inicijativu sirijske vlade, Odbor za nacionalno pomirenje zone deeskalacije broj 4, u saradnji sa ruskim oficirima u gradu Dera, održan je turnir u malom fudbalu „Fudbal za mir".


Intervju Pomak Split - Sport Makarska\nNaslovnicaNogometMakarska CupIntervju Pomak Split\nIntervju Pomak Split\nNK Pomak Split : Nakon Rima, Maribora ,Herceg Novog ,Zagreba i Šibenika, odabranici trenera Čaića će pokušati “pokupiti” odličje i u Makarskoj!\nSM: Kako i zašto NK Pomak na Makarska Cupu 2017.g ?\nNa Makarska Cup dolazimo zbog: – zadovoljstva djece i kluba cijelim događajem – odličnih odnosa sa susjedima iz Makarske – kvalitetnog turnira kako u organizatorskom tako i u igračkom smislu – stjecanja novih iskustava i prijateljstava\nSM: Očekivanja od Makarska Cupa 2017.g u igračkom smislu, ali i organizatorskom?\nU organizatorskom smislu već dugi niz godina smo sudionik ovoga turnira i vjerujemo da će organizator ispuniti sva očekivanja i kao i inače omogućiti nam da uživamo u cijelom događaju, a u igračkom smislu veseli nas vidjeti veliki broj klubova kako stranih tako i domaćih, sto znaci veću kvalitetu i potvrđuje da ce pobjednik ovoga turnira biti NOGOMET!\nSM: Neke posebne želje za svoju ekipu ?\nŽelje su nam naravno da odigramo sto vise utakmica, a da su popraćene veseljem i uživanjem kako u terenu tako i van njega.\nSM: Neka poruka sudionicima ?\nPoruka sudionicima: Neka pobjednik ovoga turnira bude nogomet t i sklopljena nova prijateljstva!\nSM: S kojim sve kategorijama dolazite ?\nDolazimo s kategorijom 2007.\nSM: Da li bi izdvojili nekog od svojih igrača da “odskače” od ostalih ?\nNe bih nikoga izdvajao, jer u nas funkcionira Svi za jednoga jedan za sve, jedino sto bih vas zamolio ukoliko nas budete predstavljali da uz ime NK Pomak bude naveden i popularni naziv kluba Romantičari s Bačvica\nSM:Vaša iskustva sa drugih turnira i za kraj poruka roditeljima ?\nŠto se tiče iskustava s drugih turnira, pa u principu nastojimo svake godine posjetiti što veći broj kvalitetnih turnira ,naravno u skladu s našim mogućnostima, pa smo tako dosad sudjelovali na mnogobrojnim turnirima kao npr. u Rimu,Mariboru,Herceg Novom,Zagrebu,Šibeniku itd.. Sa svih turnira nosimo dosta odličja ali i ono najbitnije, puno dobrih i lijepih iskustava!\nI za kraj poruka roditeljima: dođite podržite svoju djecu i njihove ekipe fer i korektnim navijanjem ,na njima nogomet i svijet ostaje – temeljito će Ivan Čaić trener koji će sa svojom ekipom pokušati i u Makarskoj uzeti koje odličje!\nPrethodni članakIntervju HNK Dubrovnik i DNK Talent\nSljedeći članakIntervju NŠK Sv. Mihovil


Metropolitenski muzej umetnosti: U stalnoj kolekciji dela iz drevnog Egipta! - Zanimljivosti - Ostalo - Vesti - Svet Plus\n09:07 13. APR 2021.\nMuzej umetnosti Metropoliten u Njujork Sitiju je najveći muzej umetnosti u SAD i jedan od najposećenijih muzeja na svetu. U njegovoj kolekciji se nalazi više od 2 miliona dela, podeljenih u 17 odeljenja. Glavna zgrada se nalazi na istočnom kraju Central parka i po površini je jedna od najvećih umetničkih galerija na svetu. Takođe postoji još jedan ogranak u gornjem Menhetnu u kom se nalazi srednjevekovna umetnost.\nMitropolitenski muzej umetnostiGooglezanimljivosti


Peščanik Stradija - Nadežda Milenković - Peščanik\nPosted By Nadežda Milenković On 04/03/2013 @ 11:00 In Ispod Slajdera,Tekstovi | Comments Disabled\nŽivot piše drame, politika satire.\nMleko je opet, kako nam je ministar poljoprivrede i obećao, za samo sedam dana postalo zdravo za ljudsku upotrebu. Ali ne baš na način koji nam je obećavao. Zaražena stočna hrana nije zamenjena nezaraženom niti je u nju dodat onaj famozni sastojak koji omogućava izbacivanje toksina iz krava. Ali je zato pravilnik promenjen jednom uredbom Vlade pa je zabranjeni procenat toksina naprasno postao dozvoljen. Jer – pa šta, tako je i u nekim neevropskim državama, a na ovaj nizak procenat su nas ionako naterali ovi iz Evrope. Da li to onda znači da ćemo mleko izvoziti u te države koje dozvoljavaju deset puta veći procenat toksina jer ove evropske u koje smo do sada izvozili odbijaju i naš kukuruz i naše mleko? Ha-ha, slatko ste me nasmejali. Pa naravno da u neevropske države ne izvozimo mleko. Pa šta će onda biti sa tim viškom proizvedenog mleka, nećemo valjda da ga prosipamo? Možda će država da ga, kao u Hrvatskoj, otkupi i preradi u gorivo ili već nešto takvo? Ha-ha, kao da mi imamo takva postrojenja. A i da ih imamo, nismo ludi da bacamo dobro mleko. A dobro je jer pravilnik kaže da je dobro.\nPa kako onda da nam ne propadne višak, kako da opet izvozimo, kako da opstanu mali, srednji i veliki proizvođači, kako da se ne uruši ionako krhka i slabo razvijena privreda?\nJednostavno. Doneće novu uredbu. ”Ovom uredbom Vlada Srbije, a u cilju očuvanja nacionalnog interesa i pospešivanja opšteg društvenog rasta i napretka, posebno privrednog i poljoprivrednog, propisuje građanima da imaju piti duplo više (deset puta toksičnijeg) mleka.”\nPa da vidimo ko je rodoljub, a ko izdajica. Ko odbije da udvostruči kupovinu biće notiran od strane kasirke, a ukoliko one naprave propust, država je već spremila kampanju kojom će novčano stimulisati komšiluk da otkuca nesavesne, kao onda za fiskalne račune. A zatim će to biti i obelodanjeno – zaduženi za pravljenje spiskova već su spremili plakate pod radnim naslovom ”Građani i nevladine organizacije, plaćenici stranih vlada koje nisu ruska vlada, koji su odbili svetu srpsku obavezu dobrovoljnog trovanja.”\nAli nije ministar poljoprivrede povukao nogu. Samo je nastavio ustaljenu tradiciju parodiranja državničkog ponašanja. Pre njega problem pretrpanih zatvora rešili smo – puštanjem zatvorenika na slobodu. A još pre toga problem preduzeća koja će bankrotirati ako plate sudsku odštetu radnicima rešili smo naredbom sudovima da obustave sporove. A pre toga toga smo problem otuđenog Kosova rešili tako što smo u preambuli Ustava napisali da je Kosovo deo Srbije. A pre toga smo problem inflacije rešili doštampavanjem nula na novčanicama.\nU državi u kojoj je sve moguće jedino nije moguće živeti normalno.\nURL to article: https://pescanik.net/stradija/


ĐOKOVIĆ NE KRIJE VIŠE NIŠTA: Nije to nikakva tajna! Hoću da prestignem Nadala i Federera i postanem rekorder!\nNovak Đoković jasno stavlja do znanja da je cilj da postane rekorder po broju Gren slem titula, Foto: EPA/Dave Hunt\nSrpski teniser je poručio da sada pred sobom ima dva cilja\nObjavljeno: 02.02.2020. 17:52h\nNovak Đoković je odbranio titulu na Australijan openu i stigao do svog 17. Gren slem trofeja u karijeri.\nUpravo je to većim delom bila tema na njegovoj konferenciji za novinare koja je održana dobrih dva i nešto sata nakon završetka finala na "Rod Lejver areni".\n- Zahvalan sam što imam priliku da osvojim još jedan trofej na Australijan openu. Logično, ja sam u periodu karijere kada se Gren slemovi najviše cene i oni su mi prioritet. I pre početka sezone ja svoju formu tempiram da na Gren slemovima budem u najboljoj formi, mentalnoj i fizičkoj. Ponosan sam na statistiku, ali ona ne diktira moju karijeru. Mnogo je istorije u igri. Imam svoje profesionalne ciljeve. Gren slemovi su glavni razlog što se i dalje takmičim i što igram cele sezone, jer pokušavam da dođem do istorijskog prvog mesta (po broju Gren slem titula prim. aut.) što mi je najveći cilj. Stavio sam sebe u odličnu poziciju u ovom trenutku i presrećan sam zbog toga. Dobro sam počeo sezonu i pozicionirao se dobro za njen nastavak. Privilegija je osvojiti ovaj trofej po osmi put. Početi sezonu osvajanjem Gren slem titule podiže samopouzdanje i očekivanja postaju viša. Ali šta god da se desi, sezona je već uspešna. I dalje mogu mnogo toga da popravim na teniskom terenu i na tome radim svakog dana, treniram i izlazim na teren i to me motiviše - rekao je Đoković na početku posle uobičajene šale sa italijanskim novinarom Ubaldom Skanagatom.\nNovak Đoković je osvojio svoj 17. Gren slem trofejfoto: EPA/Dave Hunt\nNovak je i ovom prilikom ponovio da ne može da govori o tome kroz koje sve emocije prolazi kada ostvaruje ovakve uspehe i osvaja Gren slem titule i da će to moći tek kad bude imao vremena za sebe.\n- Bio je ovo uspešan, ali izuzetno dug mesec za mene u Australiji. Verovatno neću biti u stanju da shvatim dostignuća koja sam ostvario u karijeri, posebno na Gren slemovima, sve dok se ne budem penzionisao. Intenzitet teniske sezone, posebno ako ste posvećeni da igrate celu sezonu kao ja godinama unazad, vam ne dozvoljava se osvrćete nazad i uživate u uspehu zbog osvajanja Gren slemova. Ništa ne uzimam zdravo za gotovo, srećan sam i zahvalan i blagosloven, ali u isto vreme neću moći da prođem kroz sve emocije dok ne budem imao vremena i opustim se sa svojom porodicom i gledam u horizont kopajući po emocijama.\nNovak Đoković kaže da nije svestan svih emocija kroz koje prolazifoto: EPA/Francis Malasig\nS obzirom da je imao određenih fizičkih problema tokom meča zbog čega je uzimao i dve pauze za toalet i tokom njih uzimao određene preparate, a kasnije i tokom meča pio neke napitke, novinare je zanimalo da li može da im otkrije kakvi su to napici koje je njegov tim pripremao i skupljači loptica mu ih donosili u pauzi između gemova?!\n- Ta tečnost je magični napitak koji moj fizioterapeut Uli (Ulises Badio prim. aut.) priprema u svojoj laboratoriji. To je sve što mogu da ti kažem - kroz smeh je rekao Đoković.\nNovak Đoković je pričao o svom magičnom napitkufoto: EPA/Dave Hunt\nNovak sada zaostaje dve Gren slem titule za Rafaelom Nadalom i 3 za Rodžerom Federerom, tako da je cilj da ih prestigne i postane rekorder i po broju osvojenih najvećih trofeja u karijeri.\n- U prvom delu svoje karijere sam se koncentrisao da osvojim što više Gren slemova, ali kada sam počeo da svake godine osvajam po nekoliko Gren slemova tada sam osetio da mogu da pokušam da prestignem Rodžera i Samprasa po broju titula. Da budem rekorder po broju titula na Gren slemovima nije bilo u mojoj "jednačini" i ne mogu da definišem tačan momenat kada sam osetio da mogu da i ja postanem najtrofejniji. To je jedan od dva moja najveća cilja, svakako. Nema nikakve tajne.\nNovak Đoković ne zna u kom trenutku je shvatio da može biti bolji od Rodžerafoto: EPA/Dave Hunt\nS obzirom da je pio neku crvenu tečnost na konferenciji neki su pomislili da nije u pitanju neki alkohol uz koji će proslaviti trofej.\n- Nije to vino, to je samo hidrirajući napitak sa puno oksidansa. Neću piti alkohol, jer ne pijem, ne volim. Ali moja braća verovatno hoće.\nNeizostavno je bilo i da se postavi pitanje o svađi sa sudijom u stolici u pauzi između drugog i trećeg seta nakon što ga je najpre dva puta upozorio da je prekoračio vreme za pripremu servisa i potom mu oduzeo i poen.\n- Mislim da drugo upozorenje nije bilo potrebno. Za prvo je okej, ali drugo baš nije bilo potrebno u takvim okolnostima. Po mom mišljenju je mogao bolje da reaguje u toj situaciji. Znate kako to promeni momentum u meču, bilo je 4:4, bio je važan gem. Napravio sam brejk i vratio se u drugi set i onda sam izgubio taj gem i Tim je osvojio drugi set i to je promenilo momentum u meču.\nNovak Đoković je razjasnio situaciju sa sudijomfoto: EPA/Dave Hunt\nNovak ističe da nije znao da je zabranjen dodir sudije i da se to kažnjava.\n- A to što sam ga dodirnuo, njegovu cipelu. Nisam znao da je to zabranjeno. Mislio sam da je to lep, prijateljski dodir, nisam bio agresivan ili ga gizički uznemiravao, samo nisam mogao da verujem da me je kaznio i to me je uznemirilo. Razmenili smo neke reči, nije bilo uvreda, jer da sam ga upozorio dobih bih upozorenje. Sada kada ste mi rekli to, hvala mu što mi nije dao upozorenje zbog dodirivanja njegove patike - poručio je srpski teniser.\nSAM KREM SVETSKOG SPORTA SE UTRKUJE U ČESTITKAMA NOLETU! Toti, Mirotić i Vavrinka su samo neki od velikana!\nTRADICIJA MORA DA SE NASTAVI! Novak opet pravio šou sa italijanskim novinarom: Ajde izgovori to, molim te!\nBIO SAM NA IVICI PORAZA: Đoković otkrio koji je bio prelomni trenutak finala, pa ispričao tajnu svoje jake glave!\nNIKAD GA NE OTPISUJTE, ON JE TAJ KOJI ODLUČUJE, A PORAZ ZA NJEGA NIJE OPCIJA! Kakve reči legende o Novaku Đokoviću!\nNovak ĐokovićRafael NadalRodžer FedererAustralijan openAustralijan open 2020Finale Australijan openaGren slemRekorder po broju Gren slemovaNovak Đoković rekorderTenisTeniserSrpski teniser


Kokosovo mleko – lekovita svojstva, upotreba i recept\nKada je reč o kokosovom mleku, prvo što je važno istaći, jeste da je to proizvod koji se dobija preradom mesnatog dela kokosa i da to nije isto što i kokosova voda. Kokosova voda je tečni sadržaj koji se nalazi u unutrašnjosti svežeg ploda kokosovog oraha.\nVažnost poznavanja ove činjenice je to što kokosovo mleko i kokosova voda, ne sadrže iste sastojke, pa samim tim nemaju ni ista lekovita svojstva niti istu upotrebnu vrednost i istu namenu.\nKokosovo mleko, možete napraviti sami i to krajnje jednostavno u svom domu, a ukoliko želite da saznate kako, pročitajte ovaj tekst do kraja.\nU sadržaju teksta, osim recepta za pripremu kokosovog mleka, pronaći ćete i informacije vezane za lekovita svojstva i za način upotrebe kokosovog mleka.\nKako da pripremite kokosovo mleko?\nDa bi ste sami u svom domu pripremili kokosovo mleko, potrebno vam je:\n– Jedan svež kokos srednje zrelosti,\n– Nekoliko odgovarajućih posuda za pripremu,\n– Pristup rerni,\nProces pripreme kokosovog mleka:\nKada ste obezbedili sve što vam je potrebno za pripremu kokosovog mleka, uradite sledeće:\nUzmite kokos i razbijte ga tako da dođete do njegovog unutrašnjeg sadržaja- Kada ste to uradili, kokosovu vodu koja je sadržana u unutrašnjosti kokosa, sipajte u odgovarajuću posudu i na kratko odložite.\nKada ste to uradili, pažljivo iz kokosa izdvojte mesnati deo kokosa. Kako bi ste lakše izdvojili mesnati deo kokosa od kokosove kore, kokos ubacite u rernu i na kratko ga zagrejte. Zagrevanje treba da traje toliko koliko je potrebno da se mesnati deo kokosa dubinski zagreje, ali da ne počne da se peče.\nKada je kokos dovoljno zagrejan, primetićete da ćete krajnje jednostavno i lako uspeti da izdvojite njegov mesnati deo. tako izdvojen mesnati deo kokosa, isecite ili izlomite na sitnije komade i ubacite ga u blender kako bi ste ga usitnili. Nakon što ste usitnili mesnati deo kokosa u blenderu, otvorite blender i u njega dodajte i kokosovu vodu koju ste predhodno izdvojili iz kokosa i ostavili je sa strane. Zatim, ponovo uključite blender i ponovite usitnjavanje tako da dobijete homogenu mešavinu. Takvu mešavinu, izvadite iz blendera i procedite je koristeći gazu koju ste nekoliko puta presavili.\nProces ceđenja može da traje i nekoliko sati (recimo čitave noći) ukoliko pustite da se kokosovo mleko samo ocedi, a taj proces možete i ubrzati i zavriti ga za par minuta, ukoliko rukama pritisnete i iscedite sadržaj u gazi.\nTako isceđeni sadržaj predstavlja kokosovo mleko spremno za upotrebu.\nKako upotrebljavati kokosovo mleko?\nPrvo što je važno napomenuti kada je u pitanju upotreba kokosovog mleka, jeste da se ono koristi dok je sveže pripremljeno i zato ga i treba pripremati neposredno ili najviše 24 sata pre upotrebe.\nKonkretno, kokosovo mleko se može upotrebljavati kao svež napitak, koji predstavlja odličan eliksir zdravlja. Takođe, kokosovo mleko se može upotrebljavati i kao dodatak jelima. Recimo, može se upotrebljavati za pripremu određenih vrsta slatkih testa (kao zamena za kravlje mleko) ili kao dodatak vitaminskih obroka koji se pripremaju sa voćem.\nOsim za ishranu, kokosovo mleko se može upotrebljavati i za spoljašnju upotrebu, za umivanje ili kao sastojak za pripremu hranljivih maski za lice i za kosu.\nOno što je takođe važno napomenuti, a vezano je za upotrebu kokosovog mleka, jeste da ono u svom sastavu sadrži dosta kalorija. Zbog toga, treba ka konzumirati tako što ćete ga pripremati i koristiti u ishrani tek na nekoliko dana, a ne svakodnevno. Čak i povremeno konzumiranje kokosovog mleka ima izuzetno delotvoran i pozitivan uticaj na zdravlje.\nLekovita svojstva kokosovog mleka:\nLekovita svojstva kokosovog mleka su:\n– Za razliku od kravljeg mleka, ne sadrži laktozu i zato se posebno preporučuje u ishrani osoba osetljivih na laktozu, kao i osobama koje sprovode vegetarijanski režim ishrane,\n– Predstavlja bogat izvor mineralnih materija kao što su: magnezijum, kalcijum, fosfor, gvožđe i selen,\n– Utiče na regulisanje funkcije štitne žlezde,\n– Olakšava i reguliše funkciju varenja,\n– Ima izuzetno efikasan i snažan uticaj na funkciju koštanog sistema,\n– Jača imunitetn i otpornost organizma na gotovo sve poznate vrste štetnih virusa i štetnih bakterija.


Krov nad glavom Zorki Milovanović - Glas Podrinja\nDEVETA REDOVNA SEDNICA SO VLADIMIRCI\nKrov nad glavom Zorki Milovanović\nI ovo okupljanje odbornika da ispoštuju brigu o sredini u kojoj žive proteklo je ekspeditivno. Prvo je ispravljena tehnička greška u planu Opštine Vladimirci u selu Zvezd. Potom je donet predlog odluke o saglasnosti da se da na korišćenje plac i kontejner za stanovanje bez naknade:\nBitno je reći da se rešava pitanje kuća tik uz Posavotamnavsku srednju školu. Zorka Milovanović je sama izabrala lokaciju nedaleko od škole gde će se preseliti u kontejner za stanovanje, naravno bez nadoknade jer je to u interesu i žiteljke opštine ali i samog uređenja prostora oko rečene škole, pojasnio je ovaj pažnje vredan gest predsednik Skupštine opštine Rade Kovačević.\nUsvojen je i predlog rešenja o davanju saglasnosti na cenovnik komunalnih usluga koje pruža JKP „Izvor“ Vladimirci – prečišćen tekst a u odborničkim pitanjima i inicijativama Sanja Đuričić je pohvalila stav predsednika opštine Gorana Zarića da će se štete od poplava pokušati koliko je to moguće popraviti od strane lokalnesamouprave ali i od same države će se tražiti pomoć. Odbornica je ponudila svoju pomoć, kao magistar poljoprivrede, da se gde god je to moguće zatečeno stanje reši.\nVladimirci u Leposaviću\n“Poletarci” u novom prostoru\nBudžet, bušotina, asfaltiranje...\nKrupnim koracima napred uz diku precima


Šta zapravo stoji iza nove ‘antibriselske’ alijanse? – Magazin Plus\nHome/Kolumne/Šta zapravo stoji iza nove ‘antibriselske’ alijanse?\nŠta zapravo stoji iza nove ‘antibriselske’ alijanse?\nPiše: Rikard Jozwiak (u Briselu, 10. januar 2019. godine), priredila: Maša Durkalić\nPosmatrači u Briselu su sa strahom, ali i sa fascinacijom, svjedočili kako su se italijanski ministar unutrašnjih poslova i lider krajnje desničarske stranke Sjeverna liga, Matteo Salvini, priklonili vodstvu poljske partije Zakon i pravda u Varšavi.\nGovoreći u Varšavi, Salvini je pozvao na „novo evropsko proljeće“, koje bi predvodile Italija i Poljska, i koje bi zamijenilo ono što je nazvao „francusko-njemačkom osovinom“. Obećao je da će ovo dovesti do „ponovnog rođenja pravih evropskih vrijednosti“.\nI nakon što je postalo vrlo moguće da će mađarski premijer Viktor Orban u Budimpešti podržati novu potencijalnu alijansu Varšave i Rima, čini se da se pojavljuje antibriselska koalicija koja se širi kontinentom.\nU teoriji to ima smisla. Zakon i pravda, Sjeverna liga, kao i Orbanova partija Fidesz, protive se „briselskoj eliti“ i njihovoj jasnoj liberalno-socijalnoj, kao i ekonomskoj agendi. Ali, EU se također ističe u dvije očite stvari: da nacionalisti koji svoje aktivnosti šire na međunarodni nivo često vrlo ubrzo počnu smetati jedni drugima, i da su uspostavljene političke suradnje u Evropskoj uniji mnogo stabilnije nego što to ljudi misle.\nČini se da se pojavljuje antibriselska koalicija koja se širi kontinentom: Rikard Jozwiak\nRazmotrimo prvu tvrdnju. Postoje dvije stvari koje se možda čine nepovezivim kada je u pitanju prijateljstvo stranaka Zakon i pravda i Sjeverna liga. Prva je Rusija. Dok Salvini hvali Putina i aktivno se zalaže za uklanjanje EU sankcija protiv Moskve, lider stranke Zakon i pravda, Jaroslaw Kaczynski, smatra da je ruski predsjednik ubio njegovog brata blizanca, bivšeg poljskog predsjednika Lecha Kacyznskog, u avionskoj nesreći koja se 2010. godine desila u Smolensku. A ako bi se pitalo Poljsku, EU sankcije protiv Rusije bi bile znatno povećane. Dijametralno suprotna mišljenja ovih partija o ključnom pitanju poput Rusije otežavat će dublju suradnju.\nIsta situacija se tiče još jednog bitnog pitanja s kojim se bori EU, a radi se o imigraciji. Dok se ove dvije političke partije protive ideji da u Evropu dođe još imigranata, istovremeno se njihova mišljenja o tome šta treba uraditi sa onima koji su već stigli razlikuju. Salvini želi da se istočne zemlje članice EU solidarišu sa Italijom i prihvate izbjeglice koje su tamo stigle pod sistemom kvota kojeg je kreirala EU. Za Zakon i pravdu bi barem mali pomak od odluke da ne prihvate nijednu osobu pod sistemom kvota najvjerovatnije značio kršenje jednog od najvećih izbornih obećanja koje je ovu partiju dovelo na vlast i očuvalo njenu popularnost.\nA onda su tu i političke porodice.\nU Briselu, potencijalni pakt između Salvinija i Kaczynskog se posmatra kroz predstojeće parlamentarne izbore u EU koji će se desiti u maju.\nAko u ovu kombinaciju dodamo Fidesz, imamo tri različite političke grupe. Sjeverna liga pripada krajnjoj desnici ENF (Evropa nacije i slobode), maloj porodici političkih partija koje nemaju velikog utjecaja na EU zakone. Zakon i pravda pripada ECR-u (Evropski konzervativci i reformisti), porodici formiranoj od strane Britanske konzervativne partije koja je, iako pripada euroskepticima, treća po veličini i već ustanovljena sila u Briselu.\nFidesz pripada EPP-u (Evropska narodna partija), najvećoj i najsnažnijoj grupi u EU politici. Iako mnogi pozivaju EPP da izbaci Fidesz prije izbora, to se neće desiti. Ovoj su grupi potrebni mađarski glasovi kako bi ostala najveća i kako bi mogla utjecati na izbor predsjednika Evropske komisije, kao i na ključne pozicije u komisiji. Orban voli pokroviteljstvo koje mu je dodijeljeno i ne bi izdao svoju političku porodicu.\nOrban ne bi izdao svoju političku porodicu, piše Jozwiak\nA to neće učiniti ni Zakon i pravda. Bivanje članicom ECR-a im daje i kredibilitet i utjecaj. I uprkos činjenici da će britanski konzervativci vjerovatno napustiti grupu nakon Brexita, čini se da će ova skupina dobiti veći broj zastupnika evropskog parlamenta sa švedskim demokratama, češkim ODS-om i belgijskom flamanskom alijansom, kako bi osigurala uspjeh u maju. Ovdje se pojavljuju Salvini i njegova Sjeverna liga, što objašnjava zimski flert sa Varšavom.\nOn zna da ENF možda neće postojati kao grupa nakon maja ili će postati prilično nebitna. Pokušaji od strane ljudi poput bivšeg stratega Bijele kuće, Stevea Bannona, da kreiraju nove nacionalne snage u Evropi, dosad nisu bili uspješni.\nAli, vrata ECR-a ostaju otvorena, i ako većina u grupi želi da se Italijani pridruže, to bi se moglo desiti. Salvinijev put u Varšavu se stoga može posmatrati kao način za testiranje budućeg članstva u grupi. Zamijeniti britanske konzervativce Sjevernom ligom značilo bi da bi se ECR mogao početi manje protiviti Kremlju, ali i više suprotstavljati slobodnoj trgovini.\nTo bi također značilo da bi se Sjeverna liga ustoličila u glavnim tokovima evropske politike i da bi postala veći igrač u briselskoj mašineriji trgovanja i političkog cjenkanja koje je još uvijek potrebno kako bi se zakoni oblikovali i usvajali na razlomljenom kontinentu.


Na osnovu člana 19. stav (2) Zakona o Vladi Federacije Bosne i Hercegovine ("Službene novine Federacije BiH", br. 1/94, 8/95, 58/02, 19/03, 2/06 i 8/06), člana 43. Zakona o izvršavanju Budžeta Federacije Bosne i Hercegovine za 2019. godinu ("Službene novine Federacije BiH", broj 11/19), na prijedlog Federalnog ministarstva prostornog uređenja, Vlada Federacije Bosne i Hercegovine, na 177. sjednici, održanoj 25.04.2019. godine, donosi\nO ODOBRAVANJU RASPOREDA SREDSTAVA SA\nDonatorska sredstva uplaćena od strane Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) na poseban namjenski transakcijski račun Projekta broj 1027080000027702 otvoren kao podračun u okviru JRT Federalnom ministarstvu prostornog uređenja, u iznosu od 52.665,48 KM rasporedit će se na ekonomske kodove:\n- 613100 -Putni troškovi (kod projekta 3001082)\n- 613300 -Izdaci za komunikaciju i kom. usluge (kod projekta !001082)\n- 613400 - Nabavka materijala i sitnog inventara (kod projekta 5001082)\n- 613500 - Izdaci za usluge prevoza (kod projekta 3001082)\n- 613900 - Ugovorene usluge (kod projekta 3001082)\nZa realizaciju ove odluke zadužuju se Federalno ministarstvo finansija - Federalno ministarstvo financija i Federalno ministarstvo prostornog uređenja, svako u svojoj nadležnosti.\nV broj 420/2019


NOVI NEWSWEEK Biljana Plavšić: Sve o čemu sam ćutala\nU novom Newsweeku čitajte ispovest Biljane Plavšić, prvi intervju lične sekretarice Đinđića, priču o Ljubiši Preletačeviću Belom i odnosu humora i politike u Srbiji, portret Azema Vlasija, ispovest upravnika Okružnog zatvora u Beogradu i mnoge druge priče\nObjavljeno: 30.03.2017. 08:00h\nFoto: Newsweek br 77\nU fokusu novog Newsweeka Boban Karović donosi veliki intervju s Biljanom Plavšić. U životnoj ispovesti, prva posleratna predsednica Republike Srpske i haška osuđenica otkriva nepoznate detalje o sukobima u BiH devedesetih i ključnim akterima tog vremena - Karadžiću, Mladiću, Miloševiću i Arkanu, ali govori i o danima provedenim u Hagu, te metodama tadašnje glavne tužiteljke Tribunala.\nU prvom intervjuu datom medijima, lična sekretarica ubijenog premijera Zorana Đinđića objasnila je Želimiru Bojoviću zašto Srbija nikada ne bi ovako izgledala da je Đinđić živ, otkrila je kako se mnogi pozivaju na njegovo prijateljstvo iako ga nisu poznavali i ispričala mnoga intrigantna sećanja na čoveka kojeg je pratila kroz čitavu političku karijeru.\nU tekstu inspirisanom fenomenom Ljubiše Preletačevića Belog, saznajte da li ćemo sutra nakon izbora plakati kao što se danas smejemo. Humor prijatno pada na prazan stomak, a bilo bi poželjno da ovaj organ zameni srce, kojim se do sada glasalo, piše Ljilja Jorgovanović u "Zašto nam je sve smešno u politici: Jevanđelje po Luki".\nO pokušaju ubistva među Albancima u Prištini, koji je odjeknuo u celom regionu, i tome ko je zapravo meta - Adem Vlasi, nekadašnji najviši funkcioner na Kosmetu i čovek koga je Slobodan Milošević proglasio krivcem za sve srpske nevolje u pokrajini - čitajte u "Portretu za ram" Momčila Petrovića.\nU priči "Nepoznato o životu iza zatvorskih zidina: Kako je Ljuba Zemunac izbegao davljenje... i druge tajne", Vojislav Tufegdžić donosi ispovest Branka Šormaza, čoveka koji je dve decenije radio kao upravnik zatvora kroz koji su prošle najveće srpske zvezde - od ozloglašenih kriminalaca, preko glumaca i bankara, do političara koje je nemoguće svrstati.\nPored ovih tema, u novom izdanju mesečnika Newsweek pročitajte intervju s Natašom Jeremić, intimna sećanja pet dama na Dragana Gagu Nikolića, intervju s glumcem Nikolom Ristanovskim, priču o "svim našim predsednicima", kolumnu Paula Koelja, priču o velikoj jugoslovenskoj špijunki Gordani Čavić, tekst o boravku bliskog prijatelja Kenedijevog ubice u Jugoslaviji kao i mnoge druge analize, intervjue, ljudske priče, eseje i reportaže.\nTagovi Biljana PlavšićLjubomir Magaš Ljuba ZemunacIspovestZoran ĐinđićSrbijaLjubiša Preletačević BeliHumorIzboriNewsweek


SNS PLJUVAČICA NASTAVLJA "Đilas prao pare, a ne prozore" | Politika | Direktno\n22. 02. 2021. 18:00 65\nČlanica Glavnog odbora SNS Sandra Božić ponovo dominira svojim "rijaliti rečnikom" i uvredama na račun političkih neistomišljenika, među kojima se izdvajaju političari iz Stranke slobode i pravde. Ovog puta na udaru je bio lider te stranke Dragan Đilas. Božićka je, naime, reagujući na njegov intervju gde je Đilas između ostalog istakao da je svojevremeno zarađivao kao perač prozora, kazala da je on "krao i prao narodne pare, a ne prozore".\n- Dragane Đilase, nisi ti prao nikakve prozore, ti si prao i krao samo pare, i to narodne. Sram bilo i tebe i te bednike koji ti prave miškovićevske, romansirane, oprane biografije - istakla je Sandra Božić, jedna od najudarnijih igala SNS-a, bar kada su uvrede u pitanju.\nOvog puta Božićka je bila za nijansu blaža u svojim uvredama, upotrebivši izraz "bednik". Ranije je, pak, u svom vokabularu koristila termine: "đubre", "bolesnik", "narikača", "narkoman", "pacer", fašista" i ostale "zadrugarske izraze" koji ne priliče čak ni učesnicima rijaliti programa, a kamoli političarima, poslanicima u parlamentu.\nDragan Đilas Sandra Božić\nĐilas: Tabaković, šaljete inspekciju posle hajke tabloida!\n24. 02. 2021. 6\n"Vreme je da se opozicija spoji i da nestanu podele"\nBalašević: Da svi izađemo na izbore... (VIDEO)


Fočanka na krovu Evrope – Jelena se popela na Elbrus | Palelive.com\nPočetna Regija Foča Fočanka na krovu Evrope – Jelena se popela na Elbrus\nFOČA – Planinarka i alpisnistkinja iz Foče Jelena Simović popela se na najveći vrh Evrope, na planini Elbrus na Kavkazu, u Rusiji, koji se uzdiže 5.621 metar iznad mora.\nU kratkom javljanju Srni nakon silaska sa vrha, dvadesetrogodišnja Jelena, poznata po nadimku “fočanska vučica” rekla je da je ponosna što je postala najmlađa žena iz BiH koja je uspjela da se popne na “planinu smrti”.\n“Elbrus nosi naziv planina smrti zbog temepratura koje se ljeti spuštaju ispod minus 30 stepeni Celzijusa. Bilo je naporno, ustajanje u ponoć, hodanje po jakom vjetru i nevremenu. Ipak, jutro je obećavalo, tako da nas je sunce ispratilo sa planine, iako smo prethodno šest dana u šatorima čekali lijepo vrijeme. Zadovoljna sam i ponosna na sebe. Tijelo funkcioniše drugačije iznad 5.000 metara nadmorske visine, ali hvala Bogu nisam imala problema sa visinom”, ispričala je Jelena.\nPrethodni članakNa trećoj “Prasićijadi” 77 ekipa\nNaredni članakBrčaci pobjednici međunarodnog takmičenja u kajaku i kanuu


eKapija | Vlada RS mijenja način korištenja turističkih vaučera - Smanjuje se minimalni broj noćenja\nIzvor: Nezavisne novine | Subota, 15.08.2020.| 06:10\nVlada RS mijenja način korištenja turističkih vaučera - Smanjuje se minimalni broj noćenja\nVlada Republike Srspke izmijeniće uredbu o Uslovima i načinu korištenja turističkih vaučera u ugostiteljskim objektima koja se odnosi na broj noćenja potrebnih za ostvarivanje prava na turistički vaučer, saopšteno je u petak, 14. avgusta iz Vlade.\n- Na ovaj način smanjuje se propisani broj noćenja potrebnih za ostvarivanje prava na dodjelu turističkog vaučera, jer je prema trenutno propisanim uslovima potrebno realizovati tri noćenja na destinaciji za jedan, odnosno četiri noćenja za dva vaučera - saopšteno je iz Vlade RS.\n- Vlada Republike Srpske kontinuirano prati uticaj štetnih posljedica pandemije virusa korona na privredu Republike Srpske i u stalnom je kontaktu sa predstavnicima Privredne komore Republike Srpske, Unije udruženja poslodavaca i udruženjem privrednika - istakli su iz Vlade.\nbroj noćenja sa vaučerima


Čuli smo šta je rekao o Novaku, a kakav je Vilanderov komentar posle Nadalovog poraza? - Sportske.net\nČuli smo šta je rekao o Novaku, a kakav je Vilanderov komentar posle Nadalovog poraza?\nIstakao je ključni detalj.\nSmena generacija u muškom tenisu se polako, ali sigurno približava, jedino Rodžer Federer i dalje prkosi godinama. Endi Marej i dalje pauzira zbog povrede, juče je Novak Đoković zaustavljen u osmini finala, a Rafael Nadal je danas poklekao u četvrtfinalu protiv Čilića, pošto zbog povrede nije mogao da završi meč u petom setu.\nNedugo posle ovog duela, svoj komentar je u emisiji ''Gem, set i Mats'', kao i obično, dao Mats Vilander, nekadašnji švedski teniser.\nOn je istakao ključni detalj koji se dogodio u četvrtom setu, kada je Nadal zatražio medicinski tajm-aut, koji, međutim, nije dao željene efekte.\n''Pri 4:1 u četvrtom setu, tada se dogodila ta ključna situacija. Ne znam o kakvoj se povredi konkretno radilo, ponašao se veoma dobro na terenu i kada bilo dosta istezanja, ali kada se sve nekako sabere, više je posla morao da uradi u prethodnim mečevima od ostalih igrača.\nMarin Čilić je i posle izgubljenog prvog seta igrao ekstremno agresivno.\nOn je znao da ostane dovoljno agresivan i to je sve čisto funkcionisalo. Takođe i dubina njegovih udaraca bila je čista, posebno taj forhend koji je jak i brz. On je visok teniser i uspeo je da stekne tu prednost u odnosu na Nadala.\nRafa nije odigrao nijedan turnir prethodno, i tu treba tražiti razloge. U 31. godini se to odražava i na vašu formu i igru'', izjavio je Vilander.\nOrganizatori: Australijan open će se održati prema planu\nŠta je sa Nadalom? Srpski navijači ga baš izbacili iz takta!


Gradonačelnik Kasumović uručio opremu Policijskoj upravi Zenica\nDanas je u kabinetu gradonačelnika Fuada Kasumovića upriličena primopredaja opreme za savremeni nadzor ulaska/izlaska vozila koja će biti instalirana na raskrnicama/kružnim tokovima u gradu Zenica.\nRiječ je o vrijednoj donaciji Grada Zenica Policijskoj upravi Zenica koju je gradonačelnik Kasumović predao policijskom komesaru MUP-a ZDK-a gosp. Semiru Šutu.\n"Paket opreme koji je obezbijedila Gradska uprava i Gradonačelnik je veoma značajan u tehnološkom smislu i u smislu unaprjeđenja dosadašnjih video nadzora koji je grad Zenica imao na raspolaganju. Tako ćemo ovih dana pustiti u rad jedan savremeni sistem tzv. LPR kamerama – prepoznavanje registarskih tablica. Radi se o kamerama koje će u svim vremenskim uslovima na sedam ključnih mjesta snimati kompletan protok saobraćaja, pješaka, prepoznavati registarske tablice koje će biti pohranjene u zato pripremljenim bazama", rekao je komesar policije Ministarstva unutrašnjih poslova ZDK-a Semir Šut. Dodao je da se kamere mogu koristiti za kontrolu i protok saobraćaja ali da postavljanje kamera može doprinijeti i rasvjetljavanju teških krivičnih djela što se i dosad pokazalo kao korisno.\n"Gradska uprava na čelu sa mnom je zadovoljna radom policijske uprave na teritoriji grada Zenica. Moja je želja da Zenica bude evropski grad a što podrazumijeva visok nivo sigurnosti građana. Tako smo prema potrebama policijske uprave Zenica 50.000,00 KM opredijelili za nabavku opreme za savremeni nadzor s ciljem povećanja efikasnosti rada. Gradska uprava će nastaviti u okviru svojih mogućnosti pomagati policijsku upravu kako bi se održao visok nivo sigurnosti građana Zenice", kazao je gradonačelnik Kasumović.\nGradonačelnik je podsjetio da je povodom Dana policije ZDK-a Grad Zenica novčano nagradio četvoricu policajaca ali je istakao kako će i povodom 20. marta Dana Zenice biti nagrađeni najuspješniji policijski službenici PU I Zenica. Tokom susreta razgovarano je i o drugim projektima koje Gradska uprava i Kabinet gradonačelnika poduzimaju na poboljšanju sigurnosti ali i uopće kvalitete života u našem gradu.\nSvečanosti primopredaje opreme prisustvovao je i načelnik PU I Zenica gosp. Admir Gazić.\nPrisutni su saglasni da će se uspješna saradnja Gradske i policijske uprave grada Zenica nastaviti i u budućnosti.


MojPosao.net - Pokušaj uvođenja doprinosa solidarnosti u Hrvatskoj izaziva polemike\nHomepage › News › Aktualno › Pokušaj uvođenja doprinosa solidarnosti u...\nMeđu rijetkim zemljama u kojima funkcionira doprinos solidarnosti, nalaze se Švedska, Danska, Švicarska i Bugarska.\nNaime, žele li da se i na njih primjenjuju odredbe kolektivnog ugovora koji su sindikati dogovorili s poslodavcem, nečlanovi sindikata plaćaju svojevrsni porez.\nDoprinos solidarnosti najrašireniji je na području anglosaksonskih zemalja. U dijelu skandinavskih zemalja pitanje doprinosa solidarnosti zapravo predstavlja sastavni dio tradicije sindikalnog rada i organiziranja, jednako kao što je, primjerice u Austriji, pitanje tradicije radnička komora u koju sredstva izdvajaju i sindikati i nečlanovi sindikata.\nPlodovi svakog rada imaju svoju cijenu. Nema besplatne vožnje, nema besplatne hrane. Ne može netko uživati plodove tuđeg rada, rezolutan je Vilim Ribić, predsjednik Velikog vijeća Sindikata znanosti koji je i najgorljiviji zagovornik uvođenja doprinosa solidarnosti.\nPrema podacima koje je Ribić prikupio, modeli doprinosa solidarnosti mogu se svrstati u tri grupe. Tako nečlanovi plaćaju za korištenje povoljnosti kolektivnog ugovora, ili za sindikalnu organiziranost njihove tvrtke, ili za rad podupirućih organizacija u cilju razvoja stručnog rada sindikata. Druga je opcija da nečlanovi sindikata ne plaćaju nikakav doprinos solidarnosti, ali država i poslodavci stimuliraju sindikalnu organiziranost kroz povrat dijela sindikalne članarine. Ima i primjera u kojima nečlanovi sindikata ne plaćaju nikakav doprinos solidarnosti, ali su u daleko nepovoljnijem položaju od sindikalno organiziranih radnika.\nProteklih se godina u više navrata spominjala ideja prema kojoj bi se na nečlanove sindikata primjenjivale samo osnovne odredbe kolektivnog ugovora, bilo da je riječ o iznosu plaće, trajanju godišnjeg odmora, standardnim dodacima na plaću.\nNo, trinaesta plaća ili božićnica, primjerice, primjenjivali bi se samo na članstvo sindikata potpisnika kolektivnog ugovora.


Zabluda… iliti kako ubiti komarce* – Citati i po neka priča\nObjavljeno 23. oktobra 2006. 23. oktobra 2006. Autor Ivan MinicKategorije Kapi umaOznake avaj, biti, bol, burek, cesce, cije, dana, dane, deca, dna, dobro, drugi, gle, god, godina, godine, jedna, jedne, jednu, kaze, kim, kod, koga, koliko, komentar, kraj, kroz, lako, lepo, lik, ljudi, maj, man, masi, meni, mesec, minut, minuta, misli, mnogo, moc, mogu, moguce, mora, muzika, najbolje, napravio, neces, neko, nekoliko, nemam, nešto, niko, nista, njen, njih, njima, novi, oko, opste, pita, pitanja, posle, poslednji, poslednjih, post, potrebno, put, putem, radi, razum, razvija, reci, san, sav, slika, stvar, stvari, sva, svako, svakog, takodje, tek, toga, treba, uma, vice, vreme, vrste, zaista, zeli, zivot, zivota, znaci, znaju, znan, zvuci\nPrethodno Prethodni članak: The Green Mile Is So Long\nSledeće Sledeći članak: Ustav i prava gradjana


WRC - Ogier testirao Ford Fiestu RS WRC 2017 i slupao je! (FOTO) - Automagazin\nWRC - Ogier testirao Ford Fiestu RS WRC 2017 i slupao je! (FOTO)\nAktuelni šampion sveta u reliju, Sebastien Ogier, prethodnih dana u Francuskoj je testirao svoj novi automobil - Ford Fiesta RS WRC. Tim je imao više posla nego što je planirao, jer je Francuz izleteo sa staze i oštetio svoju novu "igračku"...\nTest je održan u okviru programa priprema za predstojeći Rallye Monte Carlo 2017. Ogier je vozio u uslovima koji na najrealiniji mogući način "simuliraju" reli Monte Carlo, a to je vlažan i ledom prekriven kolovoz, uz povremeno padanje snega. Ogier je izleteo sa staze, levom stranom automobila udario u drvo pored puta i odvalio zadnji levi točak.\nProbija granice, ispituje dokle može automobil to je normalno kod takvih vozača, to samo znači da je isprobao limite. Bolje na testu nego na reliju


Neolt Electro Strong Trim – New Name\nElektro Strong Trim je električni rezač dizajniran za svakodnevne zahtevne potrebe preduzeća sa srednjim/velike veličine od 165 do 320 cm i srednje/visoke debljine. Dostupnost srednjih veličina od 210 do 260 cm pokriva sve mogućnosti unutar digitalne štampe.\nElectro Strong Trim ima robusnu reznu glavu sa dvostrukim rotirajućim sečivom od kaljenog čelika i fiksno sečivo unutra od obojenog nerđajućeg čelika montiran na ojačani rezni sto. Dizajniran je za rezanje podloga do 4,5 mm zahvaljujući svojim kolica sa promenljivom brzinom i dvosmernim operacijama. Radna površina je osvetljena kako bi olakšala rad rukovaocu. Metalni delovi sa epoksidnim premazom garantuju maksimum otpornost na posekotine i ogrebotine.\nStandardna verzija uključuje postolje za pozicioniranje na tlo, kontejner za sakupljanje otpada, pokretne referentne vodiče lampa preko područja sečenja, fluorescentna žica za prikaz linije sečenja i držač lista.\n* Proizvođači zadržavaju pravo da promene tehničke i estetske specifikacije bez najave.\nCategories: Elektro, Neolt, Trimeri\nNeolt Manual Trim POWER\nNeolt Manual Trim STRONG


Tema: Kako i na koji način pomoći ugroženim životinjama\nMislim da je ovakva tema vredna otvaranja, jer se sa njom otvaraju mogućnosti da svi ljudi dobre volje stave ideje na jedno mesto.\nPrvo, svaka čast ljudima koji posvećuju svoje vreme i ulažu sredstva kako bi pomogli ugroženim životinjama. To je izuzetno plemenito i zahteva veliku žrtvu.\nVerujem da bi mnogi ljudi želeli da pomognu, ali okupirani svakodnevnim brigama i ličnim problemima, nemaju ni snage ni volje da se posvete problemu napuštenih životinja.\nVerujem da postoje ljudi koji imaju želju da pomognu - ali ne znaju kako, a pri tome nemaju mogućnosti za usvajanje životinja..\nKoliko sam uspela da vidim na ovom Forumu - postoji određeni broj prihvatilišta za napuštene životinje - ali sva ta prihvatilišta - osim sa prostorom imaju problema i sa hranom.\nMoj predlog je da se obiđu lokalni restorani. Poznato je da restorani svakodnevno bacaju veliku količinu hrane. To je velika šteta - naspram broja gladnih životinja kojima bi ta hrana dobro došla. Treba pričati sa vlasnicima restorana i jednostavno ih zamoliti da svu tu hranu odlažu u posebnu kantu, sud ili šta već i da je čuvaju za napuštene životinje.\nSledeće što treba uraditi - jeste okupiti na jednom mestu (virtuelnom) ljude koji su voljni da pomognu i napraviti organizaciju distribucije hrane. Ako bi se skupilo u bg na primer više od 730 ljudi, to znači da bi svaki dan 2 različite osobe obavljale distribuciju - a žrtvovale bi za taj posao 1 dan godišnje - što i nije puno--- A da ne pričam šta bi bilo ako bi se skupile hiljade ljudi.\nMislim da je ova akcija realna i da sa dobrom organizacijom u svim gradovima u Srbiji ima šanse da se ostvari-- Pa ajde za početak da ih nahranimo a za ostale potrebe ćemo vremenom smisliti još neka rešenja.\nP.S. ako je vlasnik restorana toliko bezobrazan da mu je draže da baca hranu nego da je pokloni gladnoj životinji onda sa punim pravom možete da bojkotujete taj isti restoran i da ga javno bacite na stub srama.\nHvala na pažnji i nadam se još nekim novim idejama.\nRe: Kako i na koji način pomoći ugroženim životinjama\nLepo je to sto zelis da pomognes zivotinjama ali kao sto si rekla nemoguce je to izvesti sa samo malim brojem ljudi.....A sa druge dtrane niko nije spreman da se ukljuci u akciju....ko god voli zivotinje voli ih da bi ih gnjavio i mazio i tako to ali ni jednog momenta se ne zapitaju kako se te iste zivotinje osecaju...Ali boze moj valjda ce se ovaj narod opametiti jedared...\nSlazem se za restorane ali o5 ne znam koliko to restorana trebamo da imamo da bi se nahranile sve napustene zivotinje???Malo ih je.....\nJa kad bih bio gradonacelnik u svom gradu bih organizovao prvo da uz svaki racun npr. za komunalije dodam deo od 50 dinara koji kada bi platili svi gradjani bio znatno veci od 50.....tu svotu bih svakog meseca poklanjao azilu za zivotinje a oni da biraju kako da utrose taj novac...\nDalje bih u skolama JEDNOM nedeljno organizovao cas od sat vremena pomozimo zivotinjama na kome ce narod posecivati gradske azile zblizavati se sa zivotninjama i situacijom u kojoj se nalaze(pomagali bismo im u sredjivanju ,,obora,, , ciscenju,zabavljanju psa itd, sta god je potrebno)\nToliko za sada, ako mi inspiracija nanese jos nesto recicu vam....\nRestorana, picerija, fast food restorana u bg ima na svakom ćošku - više nego dovoljno da se prehranjuje 2.5 miliona ljudi - a verujem i pasa.\nEvo nekoliko dobrih izvora informacija:\nJa sam prilično optimistična po pitanju ove ideje i verujem da bi se uz pomoć grupe inicijatora i mediji mogli zainteresovati za ovakvu humanitarnu akciju i spremna sam da ih kontaktiram i cimam... Pa ako kod jednih ne uspe - naći će se kod kojih će da uspe.\nŠto se tiče ljudi koji bi da pomognu - i njih ima dovoljno. Barem ako posmatram ovaj forum ili facebook gde ima grupa za zaštitu životinja koja broji sada već 24 hiljade članova - i tamo sam ostavila ovaj post... Sve je dalje samo pitanje volje, aktivacije i vremena kada će ova akcija da zaživi.. A što se tiče uvođenja dodatnih taksi - od toga nema vajde jer će to opet da ode nekom političaru u džep... Znači pare ne pomažu ovim životinjama - resursi pomažu.\nA slažem se za škole da treba uvrstiti u nastavu... I tu planiram da vršim pritisak preko medija, ali idemo korak po korak...\nNece otici pare politicaru ako se sve lepo organizuje i ne bude korumpiranih!\nOriginal postavio koca chiemist Nece otici pare politicaru ako se sve lepo organizuje i ne bude korumpiranih!\nAko država propiše taksu za kučiće samo će da se stvori još veći broj besnih ljudi koji će svoj gnev i nezadovoljstvo da istresaju još više na nedužnim životinjama...\nProsečan čovek, sa uskim shvatanjima i malom platom će da mrzi i proklinje ova plemenita bića - a takvih ljudi u Srbiji je mnogo...\nZatim, ako država stoji iza tog fonda - veruj mi da će da stavi svoje lepljive prstiće na te pare. Ne postoji tako nešto što se zove dobra organizacija a da je vezano za državu.\nA ako se pak cela akcija svede na humanitarnu iza čega ne stoji politika - bojim se da fond neće biti dovoljan jer u ovoj zemlji postoje ljudi kojima je neophodna pomoć, operacije, pomagala i stalno se skupljaju pare - ali ljudi jednostavno nemaju da daju i to je tragedija za sebe...\nJa se ne bih uzdala u platežnu moć ljudi u ovoj zemlji jer platežna moć ne postoji samo platežna slabost.\najde da se fokusiramo na nešto što je realno. Ja pričam ovde o otpadcima hrane koji završavaju na divljim deponijama i hrane pacove. Zašto se ta hrana, umesto na đubrištu, ne bi našla u nekom azilu.\nTim udarcem ubijamo 3 muve - nahranićemo životinje iz azila, smanjićemo obim đubreta po deponijama i nećemo doprineti razvoju Pacova.\nObrisani podaci iz Recycle Bin, kako i na koji nacin vratiti iste\nAutor qoqa u forumu Operativni sistemi\nPoslednja poruka: 17.03.2007., 18:48


Za nepoštovanje samoizolacije kazna do 150.000 dinara – Radio Galaxy – 89.3MHz\nZa nepoštovanje samoizolacije kazna do 150.000 dinara\nZbog kršenja samoizolacije priveden je muškarac iz Varvarina, koji po povratku iz inostranstva, nije postupio po naredbi graničnih sanitarnih inspektora da ostane kod kuće i javi se kruševačkom zavodu za javno zdravlje, već je odmah po dolasku posetio obližnju kafanu.\nUhapšen je u Ćićevcu i stavljen u izolaciju pod prismotrom policije, dok je krizni štab odmah angažovao komunalnu inspekciju kako bi preduzela sve zdravstveno-sanitarne-higijenske mere u objektu u kom je boravio uhapšeni.\nOvakvo postupanje nesavesnih građana, karakteriše se kao krivično delo “Nepostupanje po zdravstvenim propisima za vreme epidemije” i kažnjivo je zatvorom do tri godine ili novčano.\n“Uvodimo, za sada, novčane kaznene mere za sve koji prekrše zabranu samoizolacije. Kazna je maksimalno 150 hiljada dinara. Razmišljali smo da li da krenemo sa tim ili sa zatvorskom kaznom, zaista je nezahvalno naše građane koji prekrše karantin stavljati u zatvor, a nije ni bezbedno u ovom trenutku da ne bi unosili koronavirus u zatvorske jedinice”, rekla je premijerka Ana Brnabić.\nSamoizolacija je obavezna za sve koji dolaze iz inostranstva i traje 14 dana, dok su stroža pravila za one koji stižu iz žarišta epidemije i za njih ne važi samoizolacija, već karantin od 28 dana.\nZabeležen je i slučaj širenja panike u Novom Sadu. Uhapšen je muškarac zbog sumnje da je, na radnom mestu, posle svađe s kolegom, neistinito izjavio da je bio u društvu sa zaraženima koronavirusom, što je izazvalo strah i paniku među zaposlenima. Određeno mu je zadržavanje do 48 sati, nakon čega će, uz krivičnu prijavu, biti priveden Osnovnom javnom tužilaštvu u Novom Sadu,


MEĐUNARODNO-PRAVNI POLOŽAJ SVETE GORE ATONSKE\nSveta Gora Pravni status Međunrodni položaj\nPredavanje dr Ivana Jankovića, pravnog zastupnika Svetog manastira Hilandara i Zadužbine Svetog manastira Hilandara, održano u Društvu prijatelja Svete Gore Atonske u Beogradu, 25. novembra 2004. godine\nOdmah treba reći da Sveta Gora nije niti je ikada bila subjekt međunarodnog prava. Subjektima međunarodnog prava se, naime, smatraju samo oni entiteti koji mogu (a) sticati međunarodna prava i obaveze i (b) isticati međunarodne zahteve. Otkako je, u 10. veku, nastala kao uređena monaška zajednica sa svojim organima vlasti, Sveta Gora je uvek bila sastavni deo i subjekt unutrašnjeg pravnog poretka pojedinih država: Vizantije do 1430, Turske od 1430. do 1913. i, najzad, Grčke, od 1913. do danas.\nAli, iako sastavni deo teritorije suverenih država, Sveta Gora je uvek imala i jedan stepen teritorijalne i personalne autonomije, naročito u verskim i duhovnim stvarima. Dalje, to što Sveta Gora nikada nije imala međunarodnopravni subjektivitet ne znači da ona nije predmet međunarodnopravnih normi i međunarodnih ugovora i, naročito, predmet interesâ subjekata međunarodnog prava - državâ i međunarodnih organizacija. Naš cilj je da razmotrimo sadašnji položaj Svete Gore u ujedinjenoj Evropi. Da bi se taj položaj bolje razumeo, mora se prvo reći nešto o (1) okolnostima pod kojima je Sveta Gora potpala pod suverenitet Grčke i (2) ustavnom statusu Svete Gore u okviru grčke države.\n1. Sve do Prvog balkanskog rata, suverenitet Turske nad Svetom Gorom bio je opštepriznat. pak, slabljenje Otomanskog carstva dovelo je do internacionalizacije položaja Svete Gore, prevnstveno u okviru interesovanja evropskih sila za položaj hrišćana u Turskoj.\nPrva međunarodnopravna odredba koja se tiče neposredno Svete Gore, a ne hrišćana u Turskoj uopšte, sreće se u Sanstefanskom ugovoru između Rusije i Turske od 1878. godine. Rusija je htela da učvrsti svoj uticaj na Svetoj Gori, i to preko ruskih kaluđera, kojih je tamo ionako bivalo sve više. Otuda odredba čl. 22: „Svetogorski monasi ruskoga porekla zadržaće svoje pređašnje posede i povlastice, te će i dalje uživati, u tri konventa koji im pripadaju i u od njih zavisnim zajednicama, ista prava i prerogative kao što su i oni koji su zajamčeni drugim verskim ustanovama i konventima na Svetoj Gori“.\nKao i ceo Sanstefanski ugovor, tako je i ova odredba revidirana Berlinskim ugovorom. Član 62 je ukinuo ekskluzivnost zaštite ruskih monaha i izjednačio sve svetogorce, bez obzira na državljanstvo: „Svetogorski monasi, bez obzira na zemlju porekla, zadržaće svoje pređašnje posede i privilegije te će, bez ikakvoga izuzetka, uživati potpunu jednakost u pravima i prerogativima“.\nKrajem 19. i početkom 20. veka, na Svetoj Gori najmnogobrojniji su bili ruski monasi, a rublja glavna moneta. Računajući sa skorim povlačenjem Turske iz Evrope i rasparčavanjem njenih teritorija, Rusija se nadala da će na SvetojGori uspostaviti svoj suverenitet ili, barem, protektorat. S druge strane, već uveliko nezavisna Grčka računala je sa Svetom Gorom kao sastavnim delom svoje buduće teritorije.\nGrčka je okupirala Svetu Goru 2. novembra 1912. godine. Ali, iako je tada ustanovljen faktički suverenitet grčke države na atonskom poluostrvu, pravna sudbina Svete Gore ostala je još dugo neizvesna.\nO rezultatima balkanskih ratova stvarno je odlučivala Ambasadorska konferencija velikih sila u Londonu. Ona se, uglavnom na traženje Rusije, bavila statusom Svete Gore, razmatrajući najrazličitije predloge: internacionalizaciju, neutralnost, zajednički suverenitet ili zajednički protektorat Rusije i pravoslavnih balkanskih država. Na kraju je odlučeno da se ne odluči o Svetoj Gori, čime je do daljeg prećutno priznat faktički suverenitet Grčke na toj teritoriji. Londonski mirovni ugovor od 30. maja 1913. predvideo je da će o statusu Albanije, egejskih ostrva i Svete Gore naknadno odlučiti velike sile. Ali, iako su velike sile kasnije zaista odlučile o granicama Albanije i o sudbini egejskih ostrva, nikakvu novu odluku nisu donele u pogledu Svete Gore.\nZato je umesno pitanje: kada je na Svetoj Gori de jure uspostavljen grčki suverenitet? Neki smatraju da se to dogodilo 14. novembra 1913, kada je u Atini potpisan mirovni ugovor između Grčke i Turske. Većina autora, međutim, drži da se to zbilo 25. avgusta 1913, kada je ratifikovan Bukureški mirovni ugovor. U prilog ovom, preovlađujućem mišljenju želimo da navedemo i presudu Stalnog arbitražnog suda u predmetu Arbitraža između Francuske i Grčke o svetionicima od 24. jula 1956, koja do sada nije pominjana u literaturi. Prema toj presudi: „sa stanovišta međunarodnog prava, treba smatrati da je teritorija kontinentalne Nove Grčke zapadno od La Meste uključujući Svetu Goru odvojena od Otomanskog carstva 30. maja 1913, a da je pripala Grčkoj 25. avgusta 1913, posle jednog među-balkanskog ko-imperiuma od oko tri meseca“.\nSledeće pitanje je: da li je Grčka, kada je stekla Svetu Goru, preuzela i neke međunarodne obaveze u vezi sa njom? Kao što je već pomenuto, Berlinski ugovor iz 1878. obavezivao je Tursku da pruža jednaku zaštitu svim svetogorcima, bez obzira na nacionalnost. Ta obaveza je prešla na Grčku posebnim ugovorom, koji je ona zaključila sa silama-pobednicama u Prvom svetskom ratu (Engleska, Francuska, Italija i Japan) u Sevru 10. aprila 1920. Članom 13, Grčka se obavezala da „priznaje i održava tradicionalna prava i slobode koje ne-grčke manastirske zajednice Svete Gore uživaju na osnovu člana 62 Berlinskog ugovora od 13. jula 1878“. Dakle, ova obaveza tiče se samo odnosa grčke države prema ne-grčkim monasima i manastirima, a ne prema svetogorskoj zajednici u celini. Dalje, ona postoji prema drugoj ugovornoj strani, koju čine tadašnje četiri sile pobednice. Utoliko se može reći da su 1920. godine Engleska, Francuska, Italija i Japan garantovali određena prava stranim (ne-grčkim) monasima i manastirima na Svetoj Gori, ne obećavajući nikakvu posebnu zaštitu grčkim monaškim zajednicama niti Svetoj Gori u celini. Odredba čl. 13 Sevrskog ugovora inkorporisana je, u okviru Protokola XVI, u Lozanski mirovni ugovor od 24. jula 1923.\nDa rezimiramo: Sanstefanski ugovor (1878) obavezivao je Tursku da štiti ruske monahe; Berlinski ugovor (1878) obavezivao je Tursku da pruža jednaku zaštitu svim monasima; Sevrski (1920) i Lozanski ugovor (1923) obavezivali su Grčku da štiti ne-grčke monahe.\nDa li ovi ugovori važe i danas? Mislimo, ne. Njihov ratio bila je zaštita manjina, u okviru međunarodnopravnog sistema koji je počivao na Društvu naroda. Današnji svet, okupljen u Ujedinjenim nacijama, daje prednost zaštiti individualnih, ljudskih prava nad pravima manjina.\n2. Sadašnja svetogorska autonomija počiva na Ustavu Grčke i Ustavnoj povelji Svete Gore.\nPrema Ustavu, svi svetogorski monasi i iskušenici automatski stiču grčko državljanstvo, a zabranjuje se nastanjivanje na Svetoj Gori „inovercima i shismaticima“. Svetogorskim vlastima se daje ograničena sudska nadležnost, zabranjuje se eksproprijacija zemljišta, a Svetoj Gori se garantuju carinske i poreske olakšice.\nUstavnu povelju su sačinili sami svetogorci, na osnovu „carskih hrisovulja, patrijaršijskih sigilija, sultanskih fermana ... i drevnih monaških zakona i poredaka“. Povelju je usvojio Vanredni dvostruki sabor maja 1924, a grčka država ju je potvrdila septembra 1926. godine.\nOd brojnih posebnih povlastica koje Sveta Gora uživa prema grčkim zakonima, navodimo samo ove: (1) svetogorci – monasi i iskušenici podjednako – oslobođeni su vojne obaveze; (2) ostavinu lica umrlih na Svetoj Gori bez zakonskih naslednika nasleđuju manastiri ili Sveta opština, a ne grčka država; (3) šume Atonskog poluostrva izuzete su iz primene grčkog zakona o šumama, a ulov ribe za lokalne potrebe slobodan je od ograničenja i poreza;\n(4) uvoz roba i usluga za potrebe Svete Gore podleže značajnim carinskim oslobođenjima, a na robno-novčane transakcije se ne plaća porez na dodatu vrednost;\n(5) plate i nadnice oslobođene su poreza.\nPored ovih povlastica, postoje i zabrane koje su od posredne ili neposredne ekonomske koristi monaškoj zajednici. Najopštija takva zabrana je ona koja se tiče osnivanja preduzeća i radnji - u manastirima bezuslovno, a u Kareji se radnje mogu osnivati i voditi samo uz posebnu dozvolu Svete opštine. (Pod ovaj režim potpadaju, na primer, laici-taksisti, kojih je sve više na poluostrvu). Tu spada i zabrana prodaje ikona i umetničkih rukotvorina izrađenih izvan Svete Gore, pri čemu je laicima zabranjeno i da ih izrađuju na Svetoj Gori. Za neke druge zabrane, pored ekonomskih postoje i ideološki razlozi, kao što je slučaj sa monopolom na osnivanje štamparija, koji pripada Svetoj opštini. Najzad, veliki broj zabrana počiva isključivo na verskim i ideološkim osnovama. Takva je, na primer, zabrana „prozelitskih i propagandnih akcija“ i osnivanja udruženja.\nOd posebnog interesa (za članove ovoga Društva) su, međutim, ograničenja koja se tiču ulaska na Svetu Goru. Opšte pravilo je da je za svaku posetu potrebna dozvola (diamonitirion) Epistasije (svetogorske „vlade“). U jednom periodu, međutim, pravljena je razlika između grčkih državljana i stranaca, pa su ovi drugi morali ishoditi i dodatnu dozvolu Ministarstva za severnu Grčku, što je bilo skopčano sa zametnim birokratskim postupkom. Ovog režima, čije se trajanje poklapa s vremenom hladnog rata, nerado se sećaju mnogi među nama. On je ukinut 1998. godine, donošenjem Pravilnika (građanske) Uprave Svete Gore. Sada je „ulazak u Svetu Goru i poseta manastirima i njihovim područnim ustanovama slobodan za svakog muškarca koji stanuje, boravi ili je legalno ušao na grčku teritoriju“, a dozvola se dobija direktno od organa Svete epistasije, Ureda za hodočasnike, koji ima kancelarije u Solunu i Uranopolisu.\nNajpoznatija zabrana ulaska je valjda ona koja se tiče žena. Propisana je u čl. 186 Povelje: „Pristup ženskih osoba na svetogorsko poluostrvo se zabranjuje po odvajkada vladajućem redu“. Zanimljivo je da, koliko smo mogli da ustanovimo, ova odredba u pisanom obliku ne postoji pre 1924. godine.\nDrugo je pitanje da li su, od kada i u kom obliku, na Svetoj Gori postojala nepisana pravila o ulasku žena. Ono prevazilazi granice naše večerašnje teme, a odgovor na nj pripada istoričarima. Kao puki amateri, mi možemo samo da ukažemo na sledeće: Odnos prema ženama menjao se je od pozne antike do kraja srednjeg veka, kako u društvu uopšte, tako i u monaškim zajednicama. Ranohrišćanska monaška pravila bila su manje mizogina od srednjovekovnih. Mnogi ranohrišćanski manastiri primali su žene u goste, pa čak i na noćenje, a ponekad su osnivana po dva manastira u okviru iste zadužbine i/ili u neposrednom susedstvu – jedan za muškarce a drugi za žene.\nS druge strane, u ranohrišćanskim monaškim pravilima se sreću odredbe usmerene protiv homoerotizma, koji je morao predstavljati snažno iskušenje kada su u manastirima boravili dečaci i mladići - efebi, pa i evnusi, čiji broj u to vreme nije bio mali. Zahvaljujući takvim pravilima, ždo početka devetog veka 'bezbradi mladići' bili ŠsuĆ formalno isključeni iz mnogih vizantijskih manastira, iako su u praksi često bili još uvek prisutni». Tako je moralo biti i na Atonskom poluostrvu, čiji prvi tipici (Cimiskijev iz 971. i Monomahov iz 1045) ne sadrže nijedan pomen o ženama, ali zabranjuju primanje i postrig evnuha i golobradih mladića.\nAli u srednjovekovnim tipicima, naročito onima koji pripadaju evergetidskoj tradiciji, dakle od XI do XV veka, odredbe o ženama su uobičajene. Ženama je pristup u manastir i manastirsku crkvu ili veoma ograničen ili potpuno zabranjen, a često im se ne dopušta da dolaze pred manastirsku kapiju radi milostinje, kao što to mogu muškarci. Ponekad su te zabrane surovo stroge, poput ove iz tipika Atanasija Meteorita (druga polovina XIV veka): Žena ne sme da pređe propisanu granicu oko manastira. Ne sme joj se dati ništa za jelo, pa čak ni ako umire od gladi». Slična promena se oseća i u atonskim tipicima iz istog perioda. U Manojlovom tipiku iz 1405. godine, „zabrana ulaska evnuha i golobradih na Goru se ne tiče tog njihovog svojstva po sebi, kao što je to bilo u starim tipicima, nego se takva zabrana donosi iz straha da se ne bi neka žena odenula kao jedan od njih i na taj način ušla na Aton“.\nSlično je i sa zabranama koje se odnose na ženke životinja. Prvi svetogorski tipici imaju za cilj da spreče ispašu na Svetoj Gori životinja koje pripadaju stanovnicima okolnih mesta, ali ne zabranjuju monasima da drže životinje nego gledaju da ograniče njihov broj. Oni držanje životinja osuđuju zato što ono vodi razvoju ekonomije i bogaćenju manastira, na uštrb duhovnog usavršavanja monaha. Nasuprot ovome, Manojlov tipik naglašava pol životinja i zabranjuje držanje ženki iz čisto moralnih razloga. Ustavna povelja iz 1924. ne zabranjuje uvođenje i držanje ženki životinja, ali je 1956. godine Vanredni dvadesetočlani sabor uveo tu zabranu i za prekršaj propisao, kao kanonsku, kaznu globom i pritvorom do pet dana.\nŠto se tiče zabrane ulaska za žene, ona je, kada je doneta, bila lex imperfekta, jer nije bila propisana sankcija za prekršaj. Tačnije rečeno, svetogorske vlasti su prekršiocu mogle izreći kakvu god kanonsku sankciju, ali kanonske sankcije mogu da se primenjuju samo na pravoslavne. Dakle, protestantkinja ili ateistkinja koja bi ušla na Svetu Goru mogla je biti sa nje proterana, ali nije mogla biti kažnjena. Postojanje ove pravne praznine se upadljivo manifestovalo aprila 1953. godine, kada su se nekolike učesnice IX Međunarodnog vizantološkog kongresa u Solunu demonstrativno iskrcale na Svetoj Gori. To je bio povod da Grčka država propiše kaznu za prekršaj člana 186 svetogorske Ustavne povelje. Ovo je učinjeno Zakonskom uredbom 2623/1953, koja je propisala posebno krivično delo neovlašćenog ulaska žena na Svetu Goru, kažnjivo zatvorom od dva meseca do godinu dana. Izvršilac krivičnog dela može biti samo žena, ali saučesnik, pomagač ili podstrekač može biti svako lice, bez obzira na pol. Radnja dela se sastoji u boravku corpore na teritoriji Svete Gore, uključujući stenje u priobalju, ma koliko taj boravak bio kratkotrajan, ali ne obuhvata preletanje vazduhoplovom ili prilazak svetogorskoj obali plovilom. Za ovo delo je od 1953. godine bilo ukupno šest optuženja i nije doneta nijedna osuđujuća presuda. Opštinski sud u Solunu je u svim slučajevima kao odbranu uvažio stanje krajnje nužde (iskrcavanje zbog nevremena ili havarije), a optuženim strankinjama je uzeo u obzir odsustvo svesti o protivpravnosti ponašanja. (U vezi s ovom temom dodajmo još samo da je Vanredni dvadesetočlani sabor 1980. godine propisao da brodovi na kojima ima žena moraju ploviti na udaljenosti od najmanje 500 metara od svetogorske obale. Državnu sankciju je ovaj propis stekao zahvaljujući odgovarajućim odlukama grčkog Ministra trgovačke mornarice.)\n3.Međunarodnopravni položaj Svete Gore u najvećoj meri zavisi od činjenice da je Grčka članica različitih međunarodnih organizacija, a naročito dveju osnovnih evropskih integracija: Saveta Evrope i Evropske Unije.\nSavet Evrope je najstarija evropska organizacija, stvorena 1949. godine; danas ima 46 članica, a izvan nje je samo jedna evropska zemlja – Belorusija. Njen osnovni instrument je Evropska konvencija o ljudskim pravima. Da li država ispunjava svoje obaveze iz Povelje ili ne, pitanje je koje spada u nadležnost Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu.\nVeć na prvi pogled je vidljivo da neke odredbe svetogorske Povelje (a time i grčkog zakona kojim je ona ratifikovana) nisu u skladu s odredbama Evropske konvencije o ljudskim pravima. Navešćemo samo nekoliko primera: Zabrana osnivanja udruženja (čl. 189 Povelje) očigledno je suprotna proklamovanoj slobodi okupljanja i udruživanja iz čl. 11 Konvencije. Zabrana prozelitizma (čl. 184 Povelje) suprotna je proklamovanoj slobodi izražavanja (čl. 10) i slobodi veroispovesti (čl. 9 Konvencije). Obavezno sticanje grčkog državljanstva (čl. 105 st. 1 Ustava i čl. 6 Povelje) predstavlja diskriminaciju na osnovu državljanstva, u smislu čl. 14 Konvencije. Najzad, čitav niz ograničenja koja Povelja nameće jereticima, žshizmaticima», inovernicima i ženama mogu predstavljati povredu čl. 14 Konvencije, koji zabranjuje diskriminaciju u pogledu prava zaštićenih Konvencijom.\nNaravno, prima facie suprotnost između odredaba Konvencije i Povelje nije sama po sebi dovoljna za zaključak da svetogorska Povelja i praksa svetogorskih organa vlasti krše ljudska prava. Jer, ljudska prava nisu apsolutna nego ograničena, i to, pre svega, pravima i slobodama drugih, ali i javnim (opštim) interesom, koji obuhvata, u zavisnosti od konkretnog prava: nacionalnu bezbednost, teritorijalni integritet države, javni red i mir, zaštitu zdravlja i morala, kao i još neke vrednosti. No, ključno je da sva takva ograničenja moraju biti (1) zakonom propisana i, kada se radi o određenim pravima, (2) neophodna u demokratskom društvu. Tokom decenija, za tumačenje Konvencije su razrađena brojna načela, od kojih su, za našu temu, najznačajnija: načelo proporcionalnosti i doktrina polja slobodne procene. Ova druga ostavlja mogućnost domaćim sudovima da primenjuju lokalne moralne standarde i da cene žneophodnost» ograničenja prava s obzirom na lokalne standarde demokratije.\nPrema dosadašnjoj praksi strazburškog suda, države članice mogu u vrlo širokom obimu da ograničavaju ljudska prava kada je to potrebno da bi se sačuvala verska i, uopšte, moralna osećanja većine stanovništva u pojedinim regionima. Doduše, ove presude su se ticale ograničenja slobode izražavanja, a ostaje da se vidi kakav bi stav sud zauzeo u pogledu ograničenja slobode udruživanja ili diskriminacije prema ženama na Svetoj Gori. Koliko je nama poznato, takvih tužbi protiv Grčke još nije bilo, niti se Savet Evrope bavio pitanjima vezanim za Svetu Goru.\nEvropska unija je znatno ekskluzivniji klub od Saveta Evrope i, za razliku od ovog potonjeg, ima vrlo kompleksan pravni sistem (evropsko pravo), koji je nadređen nacionalnim pravnim sistemima država-članica. Nastala je svojevremeno kao ekonomska zajednica, čiji je osnovni cilj bio da stvori jedinstveno tržište na osnovu slobodnog kretanja roba, kapitala i radne snage. Danas, sa svojih 25 članica, Evropska unija je ne samo ekonomski nego i politički organizam, sa jedinstvenim državljanstvom, žzajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom», i žsaradnjom u oblastima pravosuđa i unutrašnjih poslova». Evropski sud pravde obezbeđuje jedinstveno tumačenje i primenu evropskog prava u svim državama članicama. Evropska konvencija o ljudskim pravima čini sastavni deo evropskog prava.\nGrčka je potpisala ugovor o pristupanju Evropskoj uniji (tada: Zajednici) 28. maja 1979. godine, a 1. januara 1981. postala je deseta članica. Posebnost položaja Svete Gore uzeta je u obzir prilikom pristupanja Grčke zajednici, prihvatanjem Zajedničke deklaracije broj 4 uz Završni akt Ugovora o pristupanju Republike Grčke Evropskoj ekonomskoj zajednici. Tekst Deklaracije glasi: Priznajući činjenicu da se specijalni status, koji član 105 Ustava Grčke daje Svetoj Gori, zasniva isključivo na duhovnim i verskim osnovama, Zajednica će taj status uzimati u obzir prilikom kasnije primene i razrade odredaba prava Zajednice, naročito u pogledu carina, poreskih olakšica i prava nastanjivanja». Vrlo sličan tekst usvojen je, opet u obliku Zajedničke deklaracije, uz Završni akt ugovora kojim je Grčka pristupila Konvenciji o sprovođenju Šengenskog ugovora, 25. juna 1991. godine.\nDa li zajedničke deklaracije obavezuju organe Evropske unije na poštovanje svetogorske autonomije? Svi autori su saglasni da zajedničke deklaracije, za razliku od aneksa i protokola, ne čine sastavni deo ugovora kome su pridodate, a većina autora smatra da one nemaju obavezujuću snagu nego samo interpretativnu funkciju i da čine deo konteksta ugovora.\nKako bilo da bilo, izvesno je da zajednička deklaracija ima manju snagu od protokola ili aneksa, a kad je reč o deklaraciji broj 4 iz 1979, izvesno je da ona ne predstavlja potpuno i obavezujuće priznavanje specijalnog statusa Svete Gore. Zato je Grčka pokušala da dobije čvršće garancije u obliku posebnog protokola uz Amsterdamski ugovor od 1997. godine, kojim je izmenjen i dopunjen Ugovor o Evropskoj Uniji. Nacrt protokola nastao je na Svetoj Gori, a sadržao je izričit stav da zabrana ulaska žena na Svetu Goru žnema karakter protivpravne diskriminacije», kao i da su ograničenja slobode udruživanja i verskih sloboda na Atosu opravdana. Predloženi protokol nije usvojen, a odbijen je grčki predlog zajedničke deklaracije, kojom bi se Evropska unija obavezala da poštuje i uzima u obzir posebni status Svete Gore, koji je opravdan iz duhovnih i verskih razloga i koji predstavlja specifičan izraz zajedničkog kulturnog nasleđa». Na kraju, Grčka je uz Amsterdamski ugovor priložila unilateralnu deklaraciju, u kojoj samo podseća na Zajedničku deklaraciju iz 1979.\nU ovih četvrt veka od pristupanja Grčke Zajednici, zajednička deklaracija broj 4 funkcionisala je vrlo efikasno. U pogledu poreza, Sveta Gora je, zajedno s nekim drugim regionima, izuzeta iz teritorije Evrope na kojoj se primenjuje porez na dodatu vrednost. Slično je i sa carinskim povlasticama, iako su one manje radikalne od poreskih. Naime, Sveta Gora čini deo jedinstvene carinske teritorije EU, a povlastice se odnose na svetogorska fizička i pravna lica. U pogledu treće oblasti koju Zajednička izjava o specijalnom statusu posebno izdvaja, a to je pravo nastanjivanja, nije bilo nikakve dalje zakonodavne delatnosti Evropske unije niti je taj problem otvaran u praksi evropskih organa.\nIpak, stav Evropske unije prema Svetoj Gori počeo je da se menja krajem 1990-ih godina. Ta promena se za sada ogleda u vrsti i tonu poslaničkih pitanja u Evropskom parlamentu, ali i u rezolucijama toga parlamenta.\nU početku, za Svetu Goru su se interesovali uglavnom grčki poslanici, a njihova pitanja su se ticala različitih mogućnosti da se Svetoj Gori pruži pomoć, naročito u novcu. Predmet interesovanja bili su sprečavanje šumskih požara, zaštita kulturno-istorijskih spomenika i građevinska obnova manastira. Od 1987. godine, za Svetu Goru je iz evropskog budžeta izdvojeno više desetina miliona evra.\nKasnije, pitanja o Svetoj Gori počinju da postavljaju i drugi, pa i grčki, poslanici s levice, ali sasvim drukčijim tonom. Tako se 2001. godine čulo pitanje: „Da li Evropska komisija može da kaže kako se zabrana ženama da posete Svetu Goru uklapa u ugovore na kojima se zasniva Evropska unija? Koje korake Komisija namerava da preduzme kako bi otklonila tu anomaliju?“. U nešto izmenjenom obliku, isto pitanje je u Evropskom parlamentu postavljeno još bar tri puta. Odgovor Evropske komisije se nije menjao od 2001. godine i nedvosmisleno ide u prilog Svetoj Gori. Ukratko, on glasi: Specijalni status Svete Gore priznat je Zajedničkom deklaracijom broj 4, i to isključivo na duhovnim i verskim osnovama. Pošto je zabrana ulaska za žene „jedna na religiji zasnovana tradicija koja seže preko hiljadu godina u prošlost“, Komisija ne planira nikakve mere da tu zabranu ukine.\nDalekosežniji od poslaničkih pitanja su stavovi izneti u izveštajima o stanju ljudskih prava u Evropi, koji se svake godine podnose Evropskom parlamentu. Na osnovu tih izveštaja, parlament donosi rezolucije kojima poziva države-članice da ukinu nacionalne propise koji vređaju ljudska prava i/ili da izmene praksu svojih organa ukoliko ona nije u skladu s evropskim standardima ljudskih prava. Rezolucije nisu pravno obavezujuće, ali imaju nesumnjiv politički značaj.\nPrva rezolucija koja pominje Svetu Goru doneta je 2003. godine i glasi: „Evropski parlament zahteva da se ukine zabrana da žene ulaze na Svetu Goru u Grčkoj, geografsko područje od 400 kvadratnih kilometara, gde je ženama ulazak zabranjen u skladu s jednom odlukom koju su 1045. godine doneli monasi iz dvadeset manastira s tog područja – odlukom koja danas krši opštepriznato načelo jednakosti polova, zakone Evropske Zajednice o zabrani diskriminacije i jednakosti, kao i propise o slobodi kretanja u okviru Evropske unije“. Rezolucija je usvojena majušnom većinom od samo pet glasova: za je glasalo 274, protiv 269, a uzdržalo se 14 poslanika.\nIste godine doneta je još jedna rezolucija, koja glasi: Evropski parlament zahteva da vlada Grčke ukine kaznenu odredbu iz člana 43 grčke Zakonske uredbe broj 2623/1953/A-268, koja propisuje kaznu zatvora od dva do dvanaest meseci za žene koje prekrše zabranu ulaska na Svetu Goru; ponavlja svoj zahtev da se ukine zabrana da žene ulaze na Svetu Goru i primećuje da ta zabrana krši načela i međunarodne konvencije o ravnopravnosti polova i zabrani diskriminacije na osnovu pola, kao i odredbe o slobodi kretanja ljudi koje su usvojene u Ustavu Grčke i pravu Evropske Zajednice».\nNajjaču podršku su ove rezolucije dobile među borcima za ljudska prava i, naročito, feminističkim organizacijama, koje su skupštinsku odluku ponekad tumačile kao da će žene odmah početi da ulaze na Svetu Goru. Najjači otpor, pak, došao je iz pravoslavnih crkvenih krugova, ali i od predstavnika grčke države. Pored grčke, protestvovala je i ruska crkva: na primer, mitropolit Smolenska i Kalinjingrada Kirilo uputio je otvoreno pismo Žiskaru Destenu, a Sveta Epistasija je izdala jedno oštro saopštenje u odbranu specijalnog statusa Svete Gore. Grčki ministar kulture, Venizelos, odmah se u Briselu sastao s predsednikom parlamentarnog Odbora za kulturu i izneo svoj stav da je zabrana ulaska žena pravno utemeljena, dodajući da je celo poluostrvo u svojini dvadeset manastira, tako da na njemu nema državnih ni javnih površina; uz to je izrazio čuđenje što se Evropski parlament bavi diskriminacijom žena na Svetoj Gori a ne obraća pažnju na Vatikan koji, iako član Saveta Evrope, kao svoje predstavnike u međunarodnim organizacijama ima samo muškarce.\nNeraspoloženje prema svetogorskoj autonomiji, koje se u Evropi oseća u poslednjih sedam-osam godina može se dovesti u vezu s nekim opštijim procesima koji utiču na obrazovanje javnog mnenja...