Testovi zimskih guma nemačkih auto magazina za 2014-2015 godinu\nGodinama pratimo rezultate testova nemačkog auto magazine ADAC kao najcenjenijeg evropskog testa guma, ali ovog puta smo se odlučili da damo kratak prikaz pobednika testova zimskih guma na svim nemačkim testovima. ADAC je testirao samo gume za mala gradska vozila i vozila sredje klase u dimenzijama 175/65 R14 i 195/65 R15 dok su ostali nemački magazini testirali gume visokih i ultra visokih performansi (HP i UHP gume) i gume za 4x4 i SUV vozila.\nI ove godine nemački magazini su testirali gume već krajem septembra i početkom oktobra. Testove su obavili magazini ADAC, Auto Bild, AutoBild Allrad, AutoBild Sportscars, auto, motor und sport, ACE/ GTÜ, AUTO Straßenverkehr, Auto-Zeitung, Auto-Zeitung Allrad, OFF ROAD i SUV Magazin. Ovog puta ćemo samo nabrojati pobednike testova, tri prvoplasirane gume. Na testovima nije bilo mnogo različitih modela i lako se može zaključiti koje su gume najbolje. Ako se nekoliko brendova pojavljuje uvek među pobednicima onda možemo biti sigurni da nećemo pogrešiti ako kupimo neku od pobedničkih guma. Da vidimo šta je pokazala analiza rezultata …\nTest putničkih zimskih guma za sezonu 2014-2015\nADAC (Allgemeiner Deutscher Automobil-Club) je najstariji nemački auto klub osnovan 1903. godine koji je u maju 2012. godine imao 18 miliona članova. ADAC izdaje magazine ADAC Motorwelt u tiražu od 15 miliona što je najveći tiraž u odnosu na ostale evropske auto magazine. Automobilski testovi ADAC-a su vrlo popularni, a među njima i testovi auto guma.\nKao i ranijih godina testiranje je obavljeno u septembru i ovog puta u saradnji sa Stiftung Warentest udruženjem za zaštitu potrošača. Dobar plasman guma na ADAC testu ima veliki uticaj na prodaju zbog čega su ovi testovi vrlo zanimljivi proizvođačima guma. Testirane su dimenzije 175/65 R14 T i 195/65 R15 T.\n2. Dunlop SP Winter Reasponse 2\n1. Continental ContiWinterConcat TS 850\n2. Bridgestone Blizzak LM 001\nNemački auto magazin koji izlazi u 36 zemalja u tiražu od više od 7 miliona primeraka.\n3. Continental ContiWinterConcat TS 850\nTest zimskih 4x4 guma za sezonu 2014-2015\nNajveći evropski magazin za off road entuzijaste je u broju za novembar 2014 testirao zimske gume za sezonu 2014-2015.\n3. Bridgestone Blizzak LM-80 Evo\nTest zimskih guma za sportske automobile za sezonu 2014-2015\n1. Pirelli Winter Sottozero Serie 3\n2. Michelin Pilot Alpin A4\n3. Continental ContiWinterConcat TS 850P\nJedan od vodećih nemačkih auto magazina koji izlazi od 1946. godine dva puta mesečno u više evropskih zemalja.\nACE (Auto Club Europa) i GTÜ (nemačka organizacija za tehnički monitoring) i ARBÖ iz Austrije su testirali gume za zimsku sezonu 2014-2015.\n2. Continental TS 850\nAuto magazin koji izlazi od 1990. godine u Istočnoj Nemačkoj sa tiražom od 530 000 primeraka.\nNemački auto magazine koji izlazi dva puta mesečno od 1969 u tiražu od oko 200 000 primeraka.\nTest SUV zimskih guma za sezonu 2014-2015\n3. Goodyear Ultragrip+ SUV\nPrvi nemački auto magazin za 4x4 i SUV vozila poznat širom sveta i van nemačkog govornog područja. Osnovan 1978. godine.\n1. Nokian WR3 SUV\nTestirano je 6 modela SUV guma na ledenom severu Finske.\n1. Nokian WR SUV3\nDimenzije testiranih zimskih guma za putnička vozila\n175/65 R14 – ADAC\n195/65 R15 – ADAC\n205/55 R16 - auto, motor und sport, ACE/ GTÜ, AUTO Straßenverkehr Auto-Zeitung\n225/50 R17 – Auto Bild\nGume veličine 175/65 R14 testirao je samo ADAC.\nGume veličine 195/65 R15 testirao je takođe samo ADAC.\nGume najčešće među pobednicima testa zimskih guma za putnička vozila\nGuma u dimenziji 175/65 R14 je tipični predstavnik guma za male gradske automobile kao što su, na primer, Ford Fiesta, Mitsubishi Colt ili Smart Forfour itd, koji su najčešći na putevima širom Evrope.\nPošto je samo ADAC testirao ove gume među pobednicima su samo ContiWinterContact TS850, Dunlop SP Winter Reasponse 2 i Michelin Alpin A4.\nDimenzija gume 195/65 R15 se koristi za male gradske i automobile srednje klase kao što su BMW-3 serije, Opel Astra, Audi A3 i A4 itd.\nSamo je ADAC testirao ovu dimenziju i među pobednicima su Continental ContiWinterConcat TS 850, Bridgestone Blizzak LM 001 i Dunlop SP Winter Sport 4D.\nPrema tome, u dimenzijama 175/65 R14 i 195/65 R15 koje se u najvećem broju nalaze na evropskim automobilima, među pobednicima se pojavljuje 5 modela, a apsolutni pobednik je ContiWinterContact TS850 sa 2 prva mesta.\nDunlop SP Winter Reasponse 2 ima jedno drugo mesto\nBridgestone Blizzak LM 001 jedno drugo mesto\nMichelin Alpin A4 i Dunlop SP Winter Sport 4D po jedno treće mesto.\nDimenzija 205/55 R16 se koristi na popularnim nemačkim automobilima kao što su Audi A3, Mercedes c-class, Opel Astra i VW Golf. Ovo je najviše testirana dimenzija, čak 4 magazina su je testirala i to auto, motor und sport, ACE/ GTÜ, AUTO Straßenverkehr i Auto-Zeitung.\nU vrhu su se pojavljivale samo 4 gume, a broj prvih mesta koja su osvojili pojedini modeli guma izgleda ovako:\nContiWinterContact TS850 – Tri prva mesta i jedno drugo\nGoodyear Ultragrip 9 – Tri druga mesta i jedno treće\nDunlop SP Winter Sport 4D – Dva treća mesta\nNokian WR D3 – Jedno prvo i jedno treće mesto\nMeđu pobednicima se pojavljuju samo 4 modela. I u ovoj kategoriji je apsolutni pobednik ContiWinterContact TS850.\nOva dimenzija se nalazi na luksuznim i sportskim automobilima kao što su Audi A6, BMW serija 1, BMW serija 5, Audi TT itd, testirao ju je samo Auto Bild. Među pobednicima su Dunlop SP Winter Sport 4D, Michelin Alpin A4, Continental ContiWinterConcat TS 850. Pobednik u ovoj kategoriji je Dunlop SP Winter Sport 4D.\nGume najčešće među pobednicima testa zimskih guma za za 4x4 i SUV vozila\n235/65 R17 - AutoBild Allrad, Auto-Zeitung Allrad\nDimenzija 235/65 R17 je zastupljena na popularnim nemačkim SUV vozilima kao što su BMW X5, VW Touareg, Porsche Cayenne itd. Među pobednicima je bilo čak 5 različitih modela i to:\nPirelli Scorpion Winter – jedno prvo mesto\nNokian WR SUV 3 – jedno prvo mesto\nDunlop SP Winter Sport 4D – dva druga mesta\nGoodyear Ultragrip+ SUV - jedno treće mesto\nBridgestone Blizzak LM-80 Evo - jedno treće mesto\n215/65 R 16 - OFF ROAD, SUV Magazin\nOva dimenzija je zastupljena na manjim 4x4 i SUV vozilima kao što su Honda CRV, VW Tiguan, Nissan X-Trail, Nissan Qashqai itd. Gumu su testirali magazini OFF ROAD i SUV Magazin, a pobednici su na oba testa bili isti, Nokian WR3 SUV, Dunlop SP Winter Sport 4D i Pirelli Scorpion Winter.\nApsolutni pobednik u ovoj kategoriji je Nokian WR3 SUV\nNa testovima su bili najbolji takozvani premium brendovi, Continental, Goodyear, Dunlop, Bridgestone, Michelin i Pirelli. Jedini izuzetak je finski Nokian, specijalista za zimske gume, koji ne pripada premium gumama, a visoko se plasirao. To više nije iznenađenje jer samo izuzetno dobra guma može biti u ovakvom društvu.\nU klasama guma za male gradske automobile i automobile srednje klase – dimenzije 175/65 R14, 195/65 R15 i 205/55 R16 najbolja je bila guma Continental ContiWinterConcat TS 850. Bez obzira što se Continetal specejalizovao za ovu kategoriju guma ovako ubedljiva pobeda ne znači da su gume Continetal zaista toliko najbolje već da su kriterijumi testiranja skrojeni prema Continental-ovim gumama. Sigurno je da nećete pogrešiti ako kupite bilo koju od guma koje su pobedile na testu bez obzira na redosled.\nU klasi sportskih automobile – dimenzija 225/50 R17 najbolji je bio Dunlop SP Winter Sport 4D. Kao što se Nokian specijalizovao za zimske gume tako su uža specijalnost Dunlop-a sportske gume i gume za luksuzne automobile ultra visokih performansi (u nazivima većine modela Dunlop-ovih guma figurira reč “Sport”). Ne bi bilo iznenađenje da ja Michelin bio prvi ili da se mesto među pobednicima našlo i za Bridgestone.\nU klasi guma za 4x4 i SUV vozila – dimenzije 235/65 R17 i 215/65 R16 ubedljivu pobedu sa sva tri prva mesta je odnela guma Nokian WR SUV 3 sa sva tri prva mesta.\nNadamo se da smo ovom kratkom analizom uspeli da olakšamo izbor prave zimske gume za vaš automobil.\nTest zimskih guma ADAC 2011\nUporedni prikaz testova zimskih guma 2011\nTest zimskih guma ADAC 2012\nNemački testovi zimskih guma za 2012. godinu\nTest zimskih guma ADAC 2013\nTest letnjih guma ADAC 2014


BRAVIA XR X90S/P | 4K Ultra HD | Pametni televizor | Sony RS\nXR Triluminos Pro uz Cognitive Processor XR™ omogućava da X90S/P ima pristup za preko milijardu boja i da svaku reprodukuje sa suptilnim razlikama kao u stvarnom svetu. Zajedno sa našom širokom gamom boja i procesorom prilagođenim ljudima, može da detektuje boju na osnovu zasićenja, nijanse i osvetljenosti kako bi svaki detalj imao prirodne nijanse.\nUz XR 4K povećavanje rezolucije, uživaćete u zabavi bliskoj 4K kvalitetu za svaki sadržaj i izvor. Cognitive Processor XR™ pristupa velikoj količini podataka i inteligentno vraća izgubljene teksture i detalje radi realističnog prikaza slike.\nZvuk sa ekrana precizno se uklapa uz slike\nNaša tehnologija Acoustic Multi-Audio™ obuhvata visokotonce za pozicioniranje zvuka i omogućava da zvuci visoke frekvencije dolaze s pravog mesta u okviru scene. Zahvaljujući visokotoncima za pozicioniranje zvuka na ovom BRAVIA XR Full Array LED televizoru, zvuk se savršeno uklapa sa onim što se prikazuje na ekranu da biste imali istinski realističan doživljaj.\nPrilagodite Dolby Atmos® doživljaj kombinujući nosivi zvučnik SRS-NS7 i BRAVIA XR™ modele i uživajte u okružujućem zvuku. Uz izabrane Sony slušalice, možete da uživate uz simulirani okružujući zvuk 360 Spatial Sound sa bežičnim predajnikom WLA-NS7 (prodaje se zasebno).\nBRAVIA CAM omogućava korak dalje ka još boljem prikazu\nPovežite BRAVIA XR TV i BRAVIA CAM, koji se prodaje zasebno, da biste se još bolje uživeli u doživljaj gledanja. BRAVIA CAM prepoznaje gde se nalazite u prostoriji i koliko ste daleko od televizora, a zatim prilagođava postavke zvuka i slike vašim potrebama. Zvuk je jasniji, a osvetljenost slike prilagođena okruženju u kom gledate.\nKomunicirajte s prijateljima i porodicom na velikom ekranu. Uživajte u više zabave kad uparite televizor i BRAVIA CAM.\nBrže pronađite nov omiljeni sadržaj pomoću glasovne pretrage. Pređite pravo na seriju ili film jednostavnim izgovaranjem ili pretražujte glasom, npr. „find action movies“. Pritisnite dugme za glas na daljinskom da biste počeli.\nBRAVIA XR televizori dizajnirani su tako da pružaju realističan doživljaj gledanja, ali i da čuvaju životnu sredinu. Posvećeni smo smanjenju upotrebe nove plastike pri proizvodnji i pakovanju televizora. Serija X90S/P koristi do 30% održivog materijala za okvir i našu jedinstvenu reciklažnu plastiku SORPLAS™ uz vodeću stopu recikliranja od 89% za komponente.\nPovežite uređaje da biste obogatili doživljaj na BRAVIA televizoru\nUživajte u zadivljujućem doživljaju Google televizora sa prelepim bojama i kontrastom na ovom 4K televizoru koji ima Full Array LED ekran sa podrškom koju pruža Cognitive Processor XR™.\n3Ovaj proizvod poznat je i kao XR-50X90S/P, XR50X90SPAEP


hamartia: mali krug\nZanimljivi su ti krugovi koje napravim na trčanju, kada ih kasnije pogledam na karti.\nOko manjeg od 7-8km nacrtam veći od 12-15km pa vidim kako su mi se ambicije skupile od jutra do popodneva kao kad ubaciš vuneni džemper u veš mašinu na 90 stepeni.\nDa, manje kašljem, da, još uvek osetim blagu drhtavicu u celom telu nakon svakog intenzivnijeg napora, da, deluje da mi je iz dana u dan sve lakše da trčim (to jest ne *deluje* nego su pauze sve kraće ili ih nema i više ne postoje nesavladive uzbrdice zbog slabosti u butinama), i opet da, nisam još ni na 90% a kamoli na 100% normalnog zdravog osećaja i svaki napredak može da bude samo korak napred nakon čega usledi pola koraka unazad i cvrc.\nNo juče sam na kraju dana ipak bio zadovoljan.\nNešto što je ranije bilo samo par minuta igre pre par dana je postao Trening iz snova, onaj famozni kilometar koji sam kroz ubrzanja otrčao kao u najboljim danima, pa samo malo sporije.\nShodno tome svestan sam da čak i ono čime sam nezadovoljan i smatram ga mizernim i sramotnim, uopšte nije mačiji kašalj za nekog ko još uvek vuče tragove bolesti, pa i tih 9+7=16km znače da bih tako "jadnim" kilometražama za mesec dana nakupio 16x31=496km što je na ovim temperaturama više nego dovoljno i za ambicioznog elitnog atletičara, jer usput dosta pređem i na bicikli.\nApetit mi se smanjio sâm od sebe, traži mi se tečnija hrana, manje voće a više povrće tj razne salate, a sve slatko me već mesec dana stravično odbija.\nJuče sam sebe naterao da pojedem proteinsku pločicu koju sam dobio na nekoj trci i koliko god sve to bilo sa nekim specijalnim vrstama šećera u minimalnim količinama, opet sam je izdrobio i pomešao sa jogurtom i nekim anti-slatkim dronjcima ne bih li je maksimalno razblažio.\nVeć mi je postalo uobičajeno da za užinu skuvam kafu i uz to pojedem nešto sira ili kuvano jaje ili nešto ribe/mesa, a ništa od ugljenih hidrata od kojih mi samo šećer kljokne ispod nule kada je za to najgori trenutak.\nJuče sam u šorcu od 200g i sa telefonom od 150g (tako sam stao na vagu) imao 66.6kg što je eto napokon bliže 66 nego 68 pa mi se kad ozdravim možda i koraci produže, ipak će nogama biti lakše da odbace manji teret.


Film "Leto kada sam naučila da letim" osvaja srca publike – Teenstar.rs\nFilm „Leto kada sam naučila da letim“ osvaja srca publike\nPriča o odrastanju i pomirenju: Film Leto kada sam naučila da letim priča nam toplu priču o dvanaestogodišnjoj Sofiji koja sanja o letovanju sa svojim vršnjacima i prvom poljupcu.\nAli želja joj se ipak ne ostvaruje budući da leto provodi u porodičnoj kući na Hvaru sa svojom bakom Marijom i sestrom njene bake Luce. Bez pristupa internetu i bez svojih prijatelja Sofija je ubeđena da će njen raspust biti i više nego dosadan.\nMeđutim, stvari će se odigravati malo drugačije, monotoniju će prekinuti nova poznanstva i dugo čuvana porodična tajna.\nOno što već danima puni bioskopske sale širom zemlje je priča obojena emocijama i najiskrenijim osećanjima. Zato je film namenjen svim generacijama od onih najmlađih koji će se identifikovati sa glavnom junakinjom Sofijom do onih starijih koje će film podsetiti na njihovo detinjstvo i vratiti ih u prošla vremena.\nLeto kad sam naučila da letim imaće i međunarodnu premijeru u martu ove godine na festivalu BUFF u Malmeu. Nominovan je za dve nagrade, Nagradu za najbolji film grada Malmea i Nagradu Evropske asocijacije filmova za decu.\nAko si ljubitelj ovakvih filmova obavezno idi u bioskopi i pogledaj ovu zanimljivu porodičnu priču kroz koju se prepliću nova poznanstva, simpatije i avantura. Uveri se da splet događaja može da nam donese mnogo više nego što možemo da zamislimo.\nSRODNE TEME: Olga Odanović


eKapija | Nova pravila o kakao i čokoladnim proizvodima u Srbiji - Bez životinjskih masti, prerađevina koje ne potiču od mleka, brašna od žitarica i skroba\nIzvor: Blic | Ponedeljak, 15.04.2019.| 12:00\nNova pravila o kakao i čokoladnim proizvodima u Srbiji - Bez životinjskih masti, prerađevina koje ne potiču od mleka, brašna od žitarica i skroba\nDa bi se neki proizvod mogao nazvati čokoladom, mora da bude napravljen od kakaoa i šećera, mora da ima bar 35% ukupne suve materije kakao delova, uključujući najmanje 18% kakao-maslaca i najmanje 14% bezmasne suve materije kakaoa. Ovo su uslovi za sve proizvođače čokolada koji žele da je prodaju u Srbiji, a novih pravila moraće da se pridržavaju od 1. jula 2020.\n- Sve je bolje nego što je bilo ranije, ali treba biti obazriv, jer uvek postoji pritisak proizvođača i praksa će pokazati kako će to funkcionisati. Analize, kontrola i sadržaj kakaoa su bili nešto što je najspornije u priči o kvalitetu čokolade. Pored donošenja novog pravilnika, bojim se da će to ostati i dalje problem - izjavio je Goran Papović, predsednik Nacionalne organizacije za zaštitu potrošača.\nČokoladama se tako ne smeju dodavati životinjske masti i njihove prerađevine koje ne potiču od mleka, kao ni brašno od žitarica, ni skrob.\nKoličina dodatih biljnih masti u čokoladi ne sme da bude veća od 5% mase gotovog proizvoda.\nStručnjaci kažu će ovaj pravilnik pomoći i domaćim proizvođačima, koji bi sada trebalo da budu konkurentniji velikim stranim firmama koje izvoze te proizvode na naše tržište. Goran Mitrović, direktor firme Candy D iz Obrenovca, smatra da bi sada trebalo da jedemo kvalitetniju čokoladu. Dodaje i da građani poslednjih godina sve više paze šta kupuju, čitaju deklaracije i u tim novim navikama domaći kvalitetni proizvođači treba da traže šansu.\n- Nezavisno od novih propisa, naše čokolade svakako nemaju ispod 40% kakaoa, vodimo računa o šećeru, a biljne masti ne koristimo. Što se tiče biljnih masti, u Evropi postoje dve struje, jedni se zalažu za granicu do 5%, drugi da ta granica bude do 7%. Naše tržište je šarenoliko, nisam siguran da su sve deklaracije ispravne. Veliki strani proizvođači koji ovde prodaju bez carina imaju biljnih masti u svojim slatkišima, jer one menjaju najskuplji sastojak u čokoladi, kakao-puter - kaže Mitrović.\nPošto su sirovine za proizvodnju čokolada jeftinije u Evropi, a naši proizvođači na njih još plaćaju carine, Mitrović smatra da svakako ne možemo biti konkurentni s cenom.\nProizvod dobijen od prerađenog kakao-zrna i šećera koji sadrži najmanje 35% ukupne suve materije kakao-delova, uključujući najmanje 18% kakao-maslaca i najmanje 14% suvih nemasnih kakao-delova.\nProizvod dobijen od prerađenog kakao-zrna i šećera i sadrži najmanje 40% ukupne suve materije kakao-delova, od čega najmanje 18% suvih nemasnih kakao-delova i najmanje 7% dodatog kakao-maslaca računato na suvu materiju proizvoda.\nProizvod dobijen od prerađenog kakao-zrna, šećera i mleka ili mlečnih proizvoda, koji sadrži: najmanje 25% ukupne suve materije kakao-delova; najmanje 14% suve materije mleka; najmanje 2,5% suvih nemasnih kakao-delova; najmanje 3,5% mlečne masti računato na suvu materiju gotovog proizvoda; najmanje 25% ukupne masti (kakao-maslac i mlečne masti) računato na suvu materiju gotovog proizvoda.\nCandy D d.o.o. Obrenovac\nnovi pravilnik o kakao i čokoladnim proizvodima


Kup prijateljstva | Sarajevo u finalu posle penala\nSarajevo je prvi finalista Kupa prijateljstva evropskih klubova 2018 pošto je posle boljeg izvodjenja jedanaesteraca savladalo Vojvodinu – 1:1 (4:2)! Momci u bordo dresovima su bili nepogrešivi sa bele tačke, dok su na drugoj strani Nešković i Bjeković promašili penale u timu Novosadjana.\nNakon dramatičnog prolaska u polufinale turnira, igrači Sarajeva su odigrali još jedan uzbudljiv meč sa, po njih, srećnim krajem. Kapiten tima Salčin doveo je bordo tim u vođstvo u 27. minutu, i tim rezultatom se otišlo na poluvreme.\nIpak, Vojvodina se nije predavala. Novosadjani su stezali obruč ispred gola protivnika, čak su i promašili nekoliko vrlo dobrih prilika, ali su u 64. minutu konačno uspeli da stignu do izjednačenja preko Savića. Imala je Vojvodina i veliku šansu u finišu da dođe do pobede, međutim Nešković je loše zahvatio loptu na 5 metara od gola rivala.\nPošto je regularni deo utakmice završen nerešenim rezultatom, pristupilo se izvodjenju jedanaesteraca, a tu su igrači Sarajeva bili mnogo uspešniji. Momci u bordo dresovima su bili nepogrešivi sa bele tačke, dok su na drugoj strani Nešković i Bjeković promašili penale u timu Novosadjana.\nSarajevo će u finalu Kupa prijateljstva evropskih klubova 2018 igrati protiv boljeg iz duela Partizan – Espanjol.


ДРАГАН ПАШИЋ: Чл. 64а измена Закона о пољопривредном земљишту проблематичан | Porota\n29. novembra 2015. 21:41\nLIČNI STAV: ADVOKAT DRAGAN PAŠIĆ, MAGISTAR PRAVNIH NAUKA, O ČLANU 64a PREDLOGA IZMENA I DOPUNA ZAKONA O POLJOPRIVREDNOM ZEMLJIŠTU KOJI JE VLADA UPUTILA U SKUPŠTINSKU PROCEDURU\n-Mislim da predloženi novi član 64a Zakona o poljoprivrednom zemljištu nije u skladu sa Zakonom o poljoprivrednom zemljištu i to sa članom 62. Naime, taj član 62 predviđa da se poljoprivredno zemljište u državnoj svojini može dati u zakup koji ne može biti kraći od jedne, niti duži od 20 godina, a za ribnjake i vinograde 40 godina. Ovim predloženim članom 64a predviđa se zakup zemljišta na period do 30 godina- znači, deset godina duže od onog što propisuje već citirani član 62. Zbog te nesaglasnosti, ukoliko bi se podnela inicijativa Ustavnom sudu za ocenu zakonitosti i ustavnosti ovog člana, mislim da bi takva inicijativa bila prihvaćena i da bi Ustavni sud utvrdio da ovaj predloženi član 64a nije u saglasnosti sa celokupnim tekstom Zakona o poljoprivrednom zemljištu.\nPitanja se otvaraju i u vezi tvrdnji ratara i njihovih udruženja da ovakvo rešenje pogoduje krupnom kapitalu i da će naši mali poljoprivrednici izgubiti trku s velikim investitorima. Dakle, ima li prostora za takavu bojazan?\nSmatram da ima. Postoje indicije da, zaista, takav nacrt izmena zakona pogoduje krupnom kapitalu i stranim kompanijama, a da su predstavnici paorskih udruženja s razlogom zabrinuti, jer to svakako ne ide ratarima u prilog i opravdana bojazan postoji. E, sad, nije sporno da Zakon o poljoprivrednom zemljištu zabranjuje prodaju zemljišta stranim fizičkim i pravnim licima. Dakle, vlasnik poljoprivrednog zemljišta ne može biti strano fizičko, odnosno pravno lice. Tako je sadašnjim zakonskim rešenjima to regulisano. Znači, što se tiče sadašnjeg zakona, nemaju razloga da budu zabrinuti, u smislu da će stranci postati vlasnici.\nMeđutim, s obzirom da je Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju koji je Srbija potpisala sa Evropskom unijom 2008. godine predviđeno da se od 2017. godine državljanima zemalja članica Evropske unije omogući da pod istim uslovima kao i domaći kupuju poljoprivredno zemljište, i ta bojazan domaćih ratara se čini realna.\nPredložene izmene pogoduju strancima i tajkunima\nTakve okolnosti nose izazove i u pogledu plasmana proizvodnje koju bi ostvario mali poljoprivrednik koji obrađuje, recimo, desetak, pa i dvadesetak hektara zemlje i mali domaći uzgajivači tovne stoke.\nTaj naš mali poljoprivrednik bio bi u situaciji da svoje proizvode prodaje onome ko ima monopol na tržištu, jer bi taj određivao pravila igre, a to bi onda bile ultimativne cene i iznuđene cene, dakle, cene koje bi on odredio. To je nešto što u svakom slučaju ne ide na ruku seljacima, a znamo da je poljoprivredna proizvodnja i poljoprivreda u našoj zemlji nešto što je realno moguće da se razvija i da opstane. A na ovaj način, smatram da to samo pogoduje određenoj interesnoj grupi, stranim kompanijama, tajkunima, a nikako ljudima koji žive na selu.\nDakle, postoji bojazan da se 2017. godine promeni imperativna zakonska norma koja zabranjuje prodaju zemljišta stranim fizičkim i pravnim licima, što znači da ipak postoji mogućnost da postanu vlasnici i lakše će postati ako uđu u tako dugoročan zakup. U nekim takvim okolnostima, parafraziraću reči ratara, oni bi stvarno postali najamnici kod nekih stranih kompanija i tajkuna. U svakom slučaju na taj način bi se dobila jeftina radna snaga, a ne bi se iskoristili postojeći kapaciteti koje imaju sadašnji vlasnici i korisnici poljoprivrednog zemljišta.\nS druge strane, potencijalno u slučaju takvog sleda, ima i te kako razloga da se strahuje da bi to moglo uticati na povećanje pražnjenja sela. Ionako imamo problem sa migracijom selo-grad, a na ovaj način bi se to pražnjenje sela rapidno povećavalo. Po mom mišljenju, onda bi s razlogom ljudi koji žive na selu postavili pitanje njihove perspektive, tako da bi zaista imali uništena sela. Postoji realna bojazan da će doći do toga. Država bi morala da vodi računa o tome. Moraju da se štite interesi našeg seljaka, ljudi koji su vlasnici i korisnici poljoprivrednog zemljišta tako da se unapredi poljoprivredna proizvodnja i da se još više razvijaju sela, i da se ljudi motivišu da žive na selima, jer mi i te kako zavisimo od poljoprivredne proizvodnje. Ako se sela prazne i seljaci odlaze, onda to svakako nije dobro, dugoročno gledano i uopšte što se tiče prosperiteta i našeg društva.


Košarkaški klub Mega Mozzart » MEGA U FINIŠU ISPUSTILA POBEDU U BARU\nMega preokrenula, ali Mornar u finišu stigao do pobede!\nKošarkaši Mega Mozzarta su u okviru 10. kola ABA lige posle uzbudljivog finiša izgubili na gostovanju od ekipe Mornar-Barsko zlato sa 79:75 (14:10, 23:26, 22:21, 20:18). Izabranici trenera Vladimira Jovanovića su serijom 0:9 u poslednjoj četvrtini uspeli da stignu do minimalnog vođstva, ali je domaća ekipa bila koncentrisanija u poslednja dva minuta igre i na kraju stigla do pobede.\nNajefikasniji u redovima Mege su bili Karlo Matković sa 16 poena i Malkolm Kazalon sa 14. U ekipi Mornara se istakao Nemanja Gordić sa 14 poena.\nPosle deset odigranih kola regionalnog takmičenja Mega Mozzart ima skor 4-6 dok je Mornar zabeležio 3 pobede i 7 poraza. Mega Mozzart će u narednom kolu u nedelju 12. decembra dočekati Split.\nVladimir Jovanović je započeo meč sa sledećom petorkom: Smit, Đurišić, Jović, Rudan i Matković. Nekoliko promašaja na obe strane na početku utakmice, Mornar sa linije slobodnih bacanja dolazi do početne prednosti, dok prve poene za Megu postiže Đurišić iz ulaza. Obe ekipe uglavnom iz reketa dolaze do poena, ali domaća ekipa na tri minuta do kraja četvrtine ima prednost 12:6. Mega uspeva posle dobre odbrane da flouterom Smita i zakucavanjem Kazalona priđe na dva poena, a rezultat posle prve četvrtine je 14:10.\nPosle dosuđenog faula na šutu za tri poena i polaganjq Luisa pod faulom, domaća ekipa stiže do dvocifrene prednosti, 20:10. Ubrzo je usledio tajm-aut trenera Mege posle kojeg je ekipa zaigrala odlično na obe strane. Nekoliko odličnih odbrana je usledio iz kojih je Mega dolazila do lakih poena uz odličnu saradnju Rudana i Jankovića da bi zakucavanjem Jovića prišla na samo poen zaostatka, 22:21. Igralo se koš za koš u narednim minutima, Smit trojkom donosi izjednačenje, Matković iz alej-up zakucavanja i poenima posle skoka u napadu ne dozvoljava Mornaru da se odlepi, a potom i Rudan na minut i po do kraja pogađa trojku za vođstvo Mege, 32:33. Mornar uspeva da vrati prednost a Smit flouterom o tablu u poslednjom sekundi postavlja rezultat na poluvremenu, 37:36.\nJović pogađa trojku na startu treće četvrtine, ali odmah istom merom uzvraća Mihailović. Ekipe se smenjuju u vođstvu, dok je u odbrani Balcerovski u dva navrata odlično blokirao protivnike. Jović pogađa tešku trojku preko ruke za plus tri, ali Mega propušta priliku da dođe do osetnije prednosti. Matković se posle skoka u napadu iz teške pozicije u reketu dolazi do poena. Kazalon pogađa trojku, potom i sjajno blokira šut za tri Jeremića, ali Mornar ipak stiže do prednosti trojkom Mićovića za 56:54. Kazalon pogađa jedno slobodno bacanje, Đurišić krade loptu za lako polaganje, ali Luis teškom trojkom iz ugla donosi prednost domaćoj ekipi pred poslednjih 10 minuta igre, 59:57.\nPovreda Rudana na početku poslednje deonice posle koje se više nije vraćao u igru i gde Mornar posle dosuđene tehničke greške Jovanoviću stiže do plus šest. Usledilo je sjajno „alej-up“ zakucavanje Matkovića pod faulom, Smit pogađa oba slobodna bacanja za 67:64. Dobro je igrala Mega u odbrani, ali je u napadu nekoliko minuta bila bez poena što je domaća ekipa iskoristila da dođe do plus 8, 72:64. Balcerovski i Kazalon su sigurni sa slobodnih bacanja pa Mega spušta na minus četiri na tri minuta do kraja. Nastavila je Mega sa odličnom odbranom, dok na drugoj strani Kazalon pogađa trojku a Jović oba slobodna bacanja za vođstvo Mege, 72:73. Ipak, Mornar koristi greške Mege na obe strane terena i u finišu serijom 5:0 stiže do 77:73. Matković ispravlja promašaj saigrača, Jeremić na drugoj strani pogađa prvo slobodno bacanje za 78:75 da bi posle promašaja drugog bacanja na 20 sekundi do kraja Mega krenula u napad za izjednačenje. Ipak, Kazalon iz ugla gazi liniju za tri poena i promašuje šut, posle čega je Lazić pogodio jedno slobodno bacanje za pobedu domaće ekipe 79:75.\nMornar-Barsko zlato: Mihailović 12, Luis 9, Mićović 9, Jeremić 5, Živanović, Šehović 4, Smit 9, Gordić 14, Rakočević, Lazić 8, Miković, Mozli 9.\nMega Mozzart: Balcerovski 6 (8 skokova), Ružencev, Jović 10 (8 skokova), Rudan 5, Kočović, Smit 11 (7 asistencije), Janković 2, Cerovina, Matković 16 (9 skokova), Kazalon 14, Đurišić 9, Simanić 2.


Zbog susreta Trumpa i Jong-una zatvara se zračni prostor iznad Singapura | Kriza na Korejskom poluotoku Vijesti | Al Jazeera\nTrump i Kim Jong-un sastat će se 12. juna u hotelu "Capella" na otoku Sentosa u Singapuru (Reuters)\nVazdušni prostor iznad Singapura bitće zatvoren tokom samita SAD-a i Sjeverne Koreje slijedeće sedmice, javlja Reuters pozivajući se na upozorenje koje su izdale vlasti iz avijacije.\nOva jugoistočna azijska država grad koja će 12. juna biti mjesto historijskog susreta između američkog i sjevernokorejskog lidera Donalda Trumpa i Kim Jong-una, pojačala je mjere sigurnosti širom teritorije.\nU upozorenju Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO) i Administracije federalnog zrakoplovstva (FAA) navedeno je da će zračni prostor iznad Singapura biti djelimično zatvoren 11, 12 i 13 juna.\nTrump i sjevernokorejski lider Kim Jong-un sastat će se 12. juna u hotelu “Capella” na otoku Sentosa u Singapuru, saopćila je glasnogovornica Bijele kuće Sarah Sanders.\n“Zahvaljujemo našim sjajnim domaćinima u Singapuru na njihovoj gostoljubivosti”, navela je Sanders na Twitteru, objavljujući mjesto susreta dvojice lidera, prenosi Reuters.\nSingapur je ranije uvrstio južni turistički otok Sentosa u specijalna područja tokom samita Trumpa i Kima, koji će biti održan naredne sedmice, saopćila je singapurska Vlada na internetskoj stranici svog službenog lista.\nSingapur je proglasio svoju centralnu regiju, u kojoj se nalaze Ministarstvo vanjskih poslova, američka ambasada i nekoliko hotela, specijalnom zonom od 10. do 14. juna, prenio je Reuters.\nPripreme za samit američkog predsjednika i sjevernokorejskog lidera teku dobro, saopćila je u nedjelju Bijela kuća.\nTrump i Kim sastat će se u hotelu ‘Capella’ na otoku Sentosa\nSingapur je uvrstio južni turistički otok Sentosa u specijalna područja tokom samita američkog predsjednika i sjevrnokorejskog lidera.\nOsam dana nas dijeli od najavljenog historijskog samita u Singapuru. Taj grad ugostit će delegacije SAD-a i Sjeverne Koreje predvođene Donaldom Trumpom i Kim Jong-unom u nadi da će pregovori riješiti jedan od gorućih svjetskih problema – denuklearizacije Korejskog poluostrva. Pripreme za samit odvijaju se potpunoj tajnosti. Izvještava Scott Heidler.


Vojin Ćetković otkrio zašto se serija “Nemanjići” snima baš u Smederevskoj tvrđavi – Semendria\nVojin Ćetković otkrio zašto se serija “Nemanjići” snima baš u Smederevskoj tvrđavi\n20. maj 2017. KULTURA – Izvor: Blic – Popularni glumac koji tumači lik Stefana Prvovenčanog otkrio nam je zbog čega je baš Smederevska tvrđava poslužila za snimanje pojedinih ključnih scena i koliko je ta serija bitna u njegovom životu.\nVodilo se računa o kostimima i najadekvatnijim lokacijama\n– Ova lokacija je jedan od najautentičnijih, najpribližnija je tom vremenu i zato je odabrana. Znamo da su velika očekivanja gledališta, ali i nas samih, jer ovo je veliki izazov za sve nas – kaže Vojin Ćetković, koga smo jedva uhvatili između snimanja dve scene u autentičnim kostimom.\nI zaista, ambijent drevnog zdanja u Smederevu, nastao u petnaestom veku, za ovu priliku su učinili još malo starijim. Tamo su se u petak snimale scene ispred bugarskog dvora, a kasnije će poslužiti i kao scenografija za događaje iz Vukanovog dvorca.\nVukan je bio prvorođeni sin Stefana Nemanje, lišen raškog prestola, na koji je umesto njega zaseo mlađi brat Stefan Nemanjić. Lik Stefana Nemanjića Prvovenčanog tumači upravo Vojin Ćetković.\nDragan Mićanović kao Rastko Nemanjić\nNjegovu suprugu Anu Dandolo tumači Vojinova supruga, glumica Sloboda Mićalović, a njegovu polusestru Rašku igra Nada Šargin.\nReditelj je i u slučaju Svetog Save, odnosno Rastka Nemanjića, vodio računa o tome da pronađe glumca koji će najviše da podseća pomoću kostima i maske na prosvetitelja. Odluka je pala na Dragana Mićanovića.\nOca Stefana mlađeg i Vukana Nemanjića igra glumac Mladen Nelević, a majku Anu igra Dubravka Mijatović, i ona je prva glumica koja je ponela ulogu supruge Stefana Nemanje.\nInače, pre nešto više od mesec dana pala je prve klapa u okolini manastira Studenica, jednoj od oko 240 lokacija na kojima će serijal biti sniman. Igrana serija “Nemanjići – rađanje kraljevine” imaće 12 epizoda, režira je Marko Marinković, a radi se prema scenariju Gordana Mihića. Planirano je da snimanje traje četiri meseca, a početak emitovanja prve epizode RTS je najavio za kraj godine, u kojoj se obeležava 800 godina od krunisanja Stefana Prvovenčanog.\n« Sanja Domazet na tribini “O ljubavi”\nJasna Avranović podnosi ostavku? »


Horor „Videćeš večeras“ pretpremijerno u Dvorani Kulturnog centra – Filmske radosti\nFilmske radosti > Vesti > Horor „Videćeš večeras“ pretpremijerno u Dvorani Kulturnog centra\n14. juna 2019. 14. juna 2019.\nNovi kratkometražni film Momira Miloševića, horor „Videćeš večeras“, biće pretremijerno prikazan u Dvorani Kulturnog centra u petak, 14. juna 2019. godine, sa početkom u 19 časova, a ulaz je slobodan.\n„Videćeš večeras“ otkriva osnovni zapelet: troje tinejdžera provodi noć bez sna na Novom Beogradu, otkrivajući jezivu misteriju iz susedstva. Milošević pojašnjava ovu postavku: „Želeo sam da napravim film koji počinje tako što glavni junak odluči da eskivira subotnje veče u gradu, seda na poslednji autobus i vraća se u svoj kraj na Novi Beograd gde potom, sasvim neplanirano, ušeta u rešavanje mračne blokovske misterije. Prvobitno sam video projekat kao dugometražni film, a onda sam, kada se posle nekoliko meseci ukazala prilika da snimim kratki metar, shvatio da ovu priču mogu prilagoditi toj formi. Sve je sada sabijenije i sažetije, pa su samim tim manje šanse da film publici bude dosadan.“\nU filmu glavne uloge tumače debitanti Mateja Dimitrijević, Sara Matić i Strahinja Popović. „Isprva sam planirao da glavne likove u filmu tumače osobe mojih godina“, kaže Milošević. „Ne sećam se tačno u kom trenutku sam se opredelio za naivne, harizmatične i pomalo opasne šesnaestogodišnjake, ali se ova odluka ispotavila kao jedna od najboljih tokom rada na ovom filmu“. Pored udarne trojke koju sačinjavaju mladi debitanti, veoma važnu ulogu u filmu timači iskusni Slobodan Beštić o čijem će se nastupu u „Videćeš večeras“ još dugo pričati.\nKuća „Mashina&Zec“ Luke Bursaća bila je zadužena za produkciju, a Milošević je, pored režije, napisao scenario i zajedno sa Bursaćem producirao film. Montažu je radila Ana Žugić, kostimograf Aleksandra Kovačevića, scenografkinja Katarina Plavša i Dragan Manislavić i dizajner zvuka Dane Vlaisavljević. Za vizuelne efekte je bio zadužen Petar Milić, dok je specijalnu šminku uradio Miroslav Lakobrija.\nMomir Milošević (1989) je 2011. godine diplomirao na Londonskoj filmskoj akademiji. Pažnju filmofila skrenuo svojim dugometražnim prvencem „Otvorena“ (2016), crno-belim art-house hororom koji je uspešno prikazivan u zemlji i inostranstvu. Pre „Otvorene“, režirao je kratke filmove „Intenzivni udarac u glavu“ (2012), „Mrak“ (2014) i „Mrkli mrak“ (2015). „Videćeš večeras“ traje 23 minuta i predstavlja Miloševićev povratak kratkoj formi.\nTagged in : Dvorana kulturnog centra kratkometrazni film Momir Milošević Videćeš večeras\nPorodični vikend u bioskopima\nKompas Slobodne zone i drugi prateći programi filmskog festivala\nPrevious Previous post: Film „Aleksi“ najbolji na festivalu u Nju Džerziju\nNext Next post: Glumica Jovana Stojiljković u žiriju Takmičarskog programa SFF\npetak 14 juna, 2019


Još dve Andrićeve zbirke priča | SerbianForum\nJoš dve Andrićeve zbirke priča\nU godini u kojoj se navršava 50 godina otkako je Ivo Andrić dobio Nobelovu nagradu za književnost, izdavačka kuća "Laguna" objavila je još dve njegove knjige i time zaokružila ekskluzivnu kolekciju od šest tematski raspoređenih zbirki priča znamenitog književnika.\nKomplet sadrži "Priče o osobenjacima i malim ljudima", "Beogradske priče", "Sarajevske priče", "Priče o moru", "Turske priče" i "Priče o selu", navadeno je u saopštenju "Lagune".\nPosle objavljivanja prve četiri knjige - "Priče o osobenjacima i malim ljudima", "Beogradske priče", "Sarajevske priče" i "Priče o moru", iz štampe su izašla još dva naslova koja zaokružuju ovu ediciju - "Turske priče" i "Priče o selu".\nJedanaest pripovedaka iz zbirke "Turske priče" po egzotičnosti tema i udaljenom istorijskom trenutku nalikuju, smatra izdavač, kakvom rukavcu iz "Hiljadu i jedne noći".\nU njima Andrić rasvetljava istorijske, verske, kulturološke i socijalne specifičnosti jednog tegobnog prostora stvorenog u patnji i krvi.\nAndrićeve "Priče o selu" pripovedaju o seoskom životu, stradanju, dramama, muci, ali i o razumevanju, snazi i istrajnosti seljaka, dajući sasvim novu dimenziju razumevanja bogatog pripovedačkog stvaralaštva ovog pisca.\nZbirke Andrićevih dela objavljuju se već godinama, a u "Laguni" smatraju da "mladi ljudi, pripadnici nove generacije, zaslužuju da pročitaju Andrića u novom ruhu".\nEdicija je rađena u saradnji sa Zadužbinom Ive Andrića iz Beograda.


Konaković o pečenju jagnjeta u centru Sarajeva: Primitivizam, urbicid, prekršaj i cirkus\nNaslovnica NAJNOVIJE Politika Konaković o pečenju jagnjeta u centru Sarajeva: Primitivizam, urbicid, prekršaj i cirkus\nPremijer Kantona Sarajevo Elmedin Konaković smatra da građani s pravom kritikuju jučerašnje pečenje jagnjeta u sarajevskoj ulici Ferhadija.\nPremijer sarajevskog kantona je na svom Facebook profilu saopćio da sinoć nije imao informaciju o dešavanjima na glavnoj sarajevskoj šetnici s obzirom na to da je cijeli dan odmarao s porodicom bez društvenih mreža.\n“Kući smo stigli oko 20 sati i vidio sam ovaj hit dana na društvenim mrežama, tagovalo me na desetine ljudi. Ispred ugostiteljskog objekta u centru grada ljudi okrenuli jagnje na ražnju. Primitivizam, urbicid, prekršaj, cirkus”, naveo je Konaković.\nDodaje da ljudi s pravom kritikuju takvo ponašanje te da je on nakon saznanja poslao SMS poruku direktoru Kantonalne uprave za inspekcijske poslove Kantona Sarajevo u kojoj ga je pitao da li je neko prijavio ovaj događaj.\n“Odgovor je niko. Kaže i da su inspektori koji su danas radili proveli dan na izletištima na kojim se očekivao prekršaj ovog tipa, spremni da sankcionišu.\nU centru grada to bas niko nije očekivao i niko nije prijavio”, istakao je Konaković.\nZaključio je da će se mijenjati premijeri, načelnici, gradonačelnici i dežurni krivci, ali da društvo mora “razvijati svijest da je ova borba zajednička”.\n“Jedan telefonski poziv inspekciji u ovakvim slučajevima ili poziv kad vam ne izdaju račun, pitanje je društva u cjelini”, rekao je Konaković.\nPodsjećamo, Aziz Gluščević Zisko, pjevač i dugogodišnji showman iz Goražda danas je u centru Sarajeva “okrenuo” jagnje i napravio feštu za slučajne prolaznike i turiste koji su zastajali da se fotografišu.


PROTEST U BEOGRAD: PROTIV TERORA VLASTI - Magločistač\nPočetna U fokusu PROTEST U BEOGRAD: PROTIV TERORA VLASTI\nIzvor: N1 (arhiva)\nPROTEST U BEOGRAD: PROTIV TERORA VLASTI\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 18 aprila, 2017 Kategorija: U fokusuNema komentara\nUčesnici 16. po redu protesta “Protiv diktature” u Beogradu završili su protestnu šetnju večeras oko 21 čas ispred Doma Narodne skupštine i najavili da će se sutra ponovo okupiti na istom mestu.\n“Dole diktatura”, “Sutra opet u 18 sati”, skandirali su okupljeni ispred Doma narodne skuštine posle čega su počeli polako da se razilaze.\nKolona je tokom šetnje sa Trga Nikole Pašića prošla Bulevarom kralja Aleksandra, Beogradskom ulicom, Trgom Slavija, Ulicom Kralja Milana, Terazijama, Knez Mihailovom ulicom, Pariskom, Uzun Mirkovom, Studentskim i Trgom Republike, Dečanskom, i ponovo stigla na mesto odakle je i krenula.\nUčesnici su celom trasom duvali u pištaljke i skandirali “Lopove, lopove”, “Dole diktatura”, “Ostavke, ostavke”, “Vrati babi penziju”, “Gotovo je” a uzvikivali su i “Izađite napolje”.\nNa čelu kolone, koju su predvodili dobošari, bili su istaknuti transpartenti “Fer i slobodni izbori, sloboda medija, departizacija, decentralizcaija, zaštita i poboljšanje radnih prava”, “Sviraj kraj. Kulturom protiv diktature”, kao i “Protiv vlasti”.\nUčesnici protesta su nosili i transparente “Padni mi na grudi Nebojša”, “Protiv terora vlasti”, “Car je go”.\nProtest je počeo okupljanjem kod Doma Narodne skupštine nešto posle 18.00 sati, a tokom šetnje saobraćaj u centralnim beogradskim ulicama bio je obustavljen.\nSkup je obezbeđivao manji broj saobraćajnih policajaca, primetni su bili i policajci u civilu a nije bilo incidenata.\nBroj okupljenih večeras je po nezvaničnim poilcijskih procenama varirao od nekoliko stotina na početku i završetku protesta do između dve i po i tri hiljade u delu šetnje od Bulevara kralja Aleksandra do Trga Slavija.\nOkupljeni traže smenjivanje “političke elite” na čelu s premijerom i pobednikom izbora Aleksandrom Vučićem, fer i slobodne izbore, smenjivanje članova Republičke izborne komisije i Regulatornog tela za elektronske medije, slobodu medija i razrešenje “svih korumpiranih funkcionera”.\nNa Fejsbuk stranici “Protiv diktature”, studentni traže i promenu prioriteta ekonomske i socijalne politike, poboljšanje prava radnika, zaštitu životnog standarda stanovništva i u potpunosti javno finansirano i svima dostupno obrazovanje i zdravstvo.\nPROTIV DIKTATURE: NOVI SAD DANAS NAJJAČI GRAD\nPREDSEDNICA PROGRAMSKOG SAVETA RTV-A PODNELA NEOPOZIVU OSTAVKU


Sjutra trinaesti sastanak Nadglednog odbora Ipe | EUME\nNaslovnica Press info Press IPA Sjutra trinaesti sastanak Nadglednog odbora Ipe\nU organizaciji Kancelarije za evropske integracije, u petak, 14. decembra 2018. godine s početkom u 8:00h biće održan trinaesti sastanak Nadglednog odbora Instrumenta pretpristupne podrške (IPA).\nSastanak će se održati u sali Univerzitetskog sportsko-kulturnog centra, Ulica Baku br. 2.\nSastanak će otvoriti zamjenica glavnog pregovarača i nacionalna IPA koordinatorka Ivana Glišević Đurović i šef jedinice D1 u Generalnoj direkciji za susjedstvo i pregovore o proširenju (DG NEAR) Tomas Haglajtner.\nSastanku će prisutvovati predstavnici Evropske komisije, Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, resornih ministarstava i nevladinog sektora.


Minesota pobedila Atlantu, 14 poena Bjelice\nZajednički život pre braka? Evo zašto nije dobra ideja\nBrisel ne vidi kamen koji pokreće lavinu i koji će promeniti sve\nSaznajte šta je u horoskopu i zavedite ga OVAKO\nStid ih da priznaju: Muškarci u stvari žele OVAKAV seks\nDevojčica pala sa petog sprata, a onda se desilo OVO (video)\nOdgovor učenika na jedno pitanje ZAPALIO internet\n10 najgledanijih serija u 2018. godini (video)\nSlavni holivudski glumac mislio da nikad neće da se ženi – pa naleteo na Srpkinju\nKosovski parlament usvojio Rezoluciju o dijalogu sa Beogradom\nZašto mlade nose veo? Razlog je JEZIV\n„Snežna žena“: Ruskinja na -30 stepeni šeta gradom u letnjim haljinama (video)\nŠta Srbiji donosi članstvo u CERN-u?\nNeverovatna teorija: Čuvena Da Vinčijeva slika krije datum – smaka sveta? (video)\nKrem supa – odlična za hladne dane\nNaučnici otkrili reakcije – sve se čita u očima\nPri izboru partnera, ženu u ovom znaku vodi isključivo – RAZUM\nNeko bi da zapali fitilj u Bosni, dok se oružjem zvecka na Kosovu\nPodići će veliku prašinu: Modrić opleo po Ronaldu i Mesiju\nTeška nesreća kod Nevesinja: Prevrnuo se autobus iz Beograda, dvoje poginulih\n„Žuti prsluci“ ne odustaju: Priprema se masovni protest (uživo)\nBeta 29. marta 2018. 09:45\nKošarkaši Minesote pobedili su noćas Atlantu sa 126:114 i prekinuli niz od dva poraza u NBA ligi, a srpski košarkaš Nemanja Bjelica u pobedi je učestvovao sa 14 poena.\nMinesotu je predvodio Karl Entoni Tauns sa 56 poena i 15 skokova, što je bio njegov 63. „dabl dabl“. Endru Vigins postigao je 17, dok je Bjelica za 37 minuta postigao 14 poena, uz šest skokova i tri asistencije.\nU ekipi Atlante najefikasniji je bio Majk Maskala sa 24 poena.\nLos Andjeles Klipersi pobedili su Finiks sa 111:99 i ostali u igri za plasman u plej-of Zapadne konferencije. Tobajas Heris predvodio je Kliperse sa 27 poena, od kojih je 15 postigao u trećoj četvrtini, a njegova ekipa obezbedila je pobedu serijom 18:0 na početku poslednje deonice.\nSrpski košarkaš Boban Marjanović igrao je dva minuta, nije se upisao medju strelce, a imao je dva skoka i asistenciju. Miloš Teodosić nije igrao. Klipersi sada zaostaju jednu utakmicu za Jutom na osmom mestu koje vodi u plej-of.\nU ekipi Finiksa najefikasniji je bio Tajler Ulis sa 21 poenom.\nKošarkaši Bostona pobedili su Jutu sa 97:94 „trojkom“ Džejlena Brauna 0,1 sekundu pre kraja utakmice. Braun je meč završio sa 21 poenom, a Džejson Tejtum postigao je 16 poena za Seltikse, koji su ostvarili petu uzastopnu pobedu.\nU ekipi nije bilo Kajrija Irvinga zbog operacije kolena, kao ni Markusa Morisa i Ala Horforda zbog povrede skočnog zgloba.\nDonovan Mičel postigao je 22 poena za Jutu, Riki Rubio 14 poena, 10 asistencija i osam skokova, a Dže Krauder 16 poena.\nKošarkaši Klivlenda pobedili su Šarlot sa 118:105, a utakmicu je obeležio igrač Kavalirsa Lebron Džejms koji je izjednačio rekord Majkla Džordana od 866 uzastopnih utakmica sa postignutim dvocifrenim brojem poena. On je svoj niz počeo 6. januara 2007. godine, a rekord legendarnog igrača Bulsa može da obori u petak na domaćem terenu protiv Nju Orleansa.\nDžejms je utakmicu završio sa 41 poenom, 10 skokova i osam asistencija za Klivlend, koji je ostao ispred Filadelfije na trećem mestu Istočne konferencije.\nNajefikasniji u ekipi Šarlota bio je Kemba Voker sa 21 poenom.\nFiladelfija je pobedila Njujork sa 118:101 i ostvarila osmi vezani trijumf, dok je Memfis do druge uzastopne pobede došao protiv Portlanda sa 108:103.\nBruklin je pobedio Orlando sa 111:104, a Los Andjeles Lejkersi pobedili su Dalas sa 103:93 i naneli mu sedmi poraz u poslednjih devet utakmica.\nPartizan bolji od FMP-a\nZvezda slavila protiv Mege\nNovi trijumf Zvezde nad Megom za 11-0 u ABA\nSrpske rukometašice protiv Poljske za plasman na SP\nTerzić: Zvezda saglasna, neka Partizan ponovo igra sa Mačvom\nPartizan: Istupamo iz lige ako se ne ispune naši zahtevi\nPartizan: Novi meč protiv Mačve ili istupamo iz Superlige\nPobeda Radnika protiv Bačke u Surdulici\nOdloženo i Čukarički – Zvezda zbog snega\nPartizan razmatra da istupi iz Superlige\nFederer najbolji igrač svih vremena? To ne misli bivši broj 1\nUEFA kaznila Milan sa 12 miliona evra\nTrifunović potpisao profesionalni ugovor sa Partizanom\nTači: Sarađivaću sa timom na čelu sa Ljimajem\nMinistarstvo kulture CG: SRB prisvaja naše kulturno nasleđe\nKastane: Osma žrtva protesta u Francuskoj


Znaju se ubice, naručioci i motiv – zašto država još ne rešava ubistvo Pantića?\nMilan Pantić, izvor: Fondacija Slavko Ćuruvija\nIzvor: Nenad Nešić (N1)\nNovinar Milan Pantić, dopisnik Večernjih novosti iz Jagodine, ubijen je u ulazu svoje zgrade, pre tačno dve decenije i taj slučaj još nije rešen. Iz Komisije za istraživanje ubistava novinara pitaju ko, zašto i sa kojim ciljem sprečava pokretanje sudskog postupka, ako se znaju izvršioci, nalogodavci i motiv – pisanje o korupciji i kriminalu u vezi sa privatizacijom paraćinske cementare. I UNS insistira da Tužilaštvo za organizovani kriminal preuzme slučaj od jagodinskog tužilaštva.\nOvo je dvadeseti 11. jun zaredom koji počinje tako što se objektiv kamere vraća u ulaz zgrade, a prvi 11. jun u kome javnost može da vidi slike koje su se porodici i prijateljima Milana Pantića urezale u 7.45 te 2001.\n„Došao sam ovde, policija je već stigla, komšiluk se okupio, ušao u ulaz, pogledao, Milan leži u lokvi krvi, oko njega prosut hleb i mleko iz prodavnice, užas, ne možete da prihvatite da čovek s kojim ste juče pričali, svakodnevno se čuli, sada leži mrtav u lokvi krvi u svom ulazu“, priča novinar i kolega Milana Pantića Relja Milanović.\nNovinar Relja Milanović objašnjava da je očekivao da će ubistvo njegovog kolege podići čitavu državu na noge, ali sad shvata da mu je sumnju probudio sam početak istrage.\n„Mesto nije bilo ni ograđeno, ljudi su prolazili pored Milana, išli gore dole, svi materijalni tragovi su bili uništeni, a od kompletne forenzike bio je samo kriminalistički tehničar sa fotoaparatom ništa više“, kaže on.\nNema materijalnih dokaza, a znamo motiv, imena ubica, naručioce – to je zaključak pisma predsednika Komisije za istragu ubistava novinara Verana Matića.\n„Kroz sve privatizacije tokom demokratskih promena od 2000-tih na ovamo, vidi se odnos države, pojedinaca u njeno ime, kao nosioca političke vlasti u tom periodu, prema narodu i društvu u celini. Bio je (pojedinac) nedodirljiv za onu državu i za onu vlast, toliko je jasno. Ali je daleko veća misterija to što je nedodirljiv i danas. Ko, zašto i sa kojim ciljem sprečava da se pokrene sudski postupak i reši jedna od najvećih trauma ovdašnjeg novinarstva?“, navodi Matić.\nČinjenica je da se ovaj predmet, koji je od početka u rukama tužilaštva u Jagodini i dalje vodi protiv N.N. lica i da novih detalja nema. Kolege novinari insistiraju na pitanju ko je ubio Milana Pantića i od nadležnih traže volju za odgovorom.\n„Svi znamo da je savršen zločin onaj u kome svi znamo sve, a pravde nema. Ovo je do sada bio savršen zločin, u ovom trenutku mi tražimo da Tužilaštvo u Beogardu urgentno preuzme ovaj slučaj“, kaže predsednik UNS-a Živojin Rakočević.\n„Sve ono što znamo do sada jasno upućuje da je mafijaška hobotnica koja se obmotala oko nekadašnjeg privrednog giganta cementare u Novom Popovcu ubila i našeg kolegu“, rekao je Milan Babović iz Večernjih novosti.\nTužilaštvo za organizovani kriminal za portal Insajder navodi da su se upoznali sa ovim slučajem i da nisu utvrdili da postoje osnovane sumnje da je novinara Pantića ubila organizovana kriminalna grupa i da zato ne mogu da preuzmu taj predmet od jagodinskog tužilaštva. Ipak, predsednik države poručuje da ima određenih pomaka i da je uveren da će slučaj biti rešen.\nNe dozvolite da se ponovo vraćamo u ovaj ulaz.\nUpišite tekst * − 6 = 2


Počinje renoviranje borskog sportskog centra | Ist Media\nPočinje renoviranje borskog sportskog centra\nObjavljeno 2. March 2012. at 9. March 2020. piše Ist Media\nBOR – (Milica Živković) U javnoj ustanovi Sportski centar „Bor“, ovih će dana početi renoviranje prostorija uništenih od vlage i dugogodišnjeg neodržavanja. Velikim delom, te radove će finansijski pomoći Rudarsko-topioničarski basen (RTB) Bor.\n„Prioritet sanacije su mokri čvorovi i svlačionica, a onda i rasveta, nakon čega ćemo početi krečenje“, rekao nam je direktor sportskog centra Oliver Sretenović .\nOn je napomenuo da će za posetioce i korisnike usluga u toku radova biti zatvoreni samo delovi zgrade u kojima su renoviranje odvija.\nInače, mnoge prostorije u ovom reprezentativnom sportskom zdanju, koji je nekada bio ponos Bora, izgledaju očjano. Sa zidova je otpao malter, toaleti su neupotrebljivi i iz njih se širi smrad, odvaljeni su neki lavaboi i brave na vratima.\nNedostatak ulaganja, nedomaćinsko ponašanje i nebriga rukovodstva poslednjih deset godina, doveli su do toga da se organizatori sportskih manifestacija stide kada ugoste sportiste iz drugih gradova.\nPočetak renoviranja je dobar znak da je konačno nadvladao razum, i da se konačno shvatilo da briga o dečijoj fizičkoj kulturi i sportu treba da bude prioritet gradskih čelnika.\nPicek | 3. March 2012. at 14:35\nJedan on najnovijih objekata,a vec doziveo renoviranje….


NIKADA NIJE ZABORAVIO TAJ HUK SA MARAKANE: Sanja Ilić je pre više od četiri decenije komponovao himnu koju Delije obožavaju\nUMRO SRPSKI FUDBAL! Dugo se borio, prethodnih nekoliko nedelja bio je na 48\t391\n30 RAZLOGA ZBOG KOJIH JE NAŠ FUDBAL UMRO! Ostaće te u potpunom ŠOKU kada 35\t94\nNOLE I ČUDACI: Đoković baš voli kontroverzne likove: Imaza, Osmanagića, 93\t235\nKAKAV BLICKRIG ZVEZDE: Zlatibor vodio pa za poluvreme primio 6 golova! 64\t261\nKAD FUDBALSKI CAR IZNENADI TENISKOG KRALJA: Nemanja Matić poslao POKLON 1\t27\nFoto: Zorana Jevtić, FK Crvena Zveda\ndirigovao pred 80.000 navijača\nJovana Marković\t 07.03.2021. 14:17h 14:26h\nMalo ljudi zna da je ovaj sjajni muzičar pre više od četiri decenije napisao muziku za čuvenu Zvezdinu himnu "Mladići borovi, devojke jele".\nSanja je na stihove čuvene stihove Ljubivoja Ršumovića napisao muziku, a himna je prvi put izvedena krajem sedamdesetih na Marakani. Proslavljeni muzičar je tada pred punim tribinama dirigovao horom koji je pevao čuvenu pesmu posvećenu crveno-belima.\nHuk 80.000 Zvezdinih navijača nikada nije zaboravio.\n"Bio je to veliki spektakl pre utakmice Zvezda – Dinamo. Himnu je pevao Veliki hor “Branko Krsmanović”, a ja sam dirigovao. Ovu himnu i taj huk, kao i aplauz oko osamdeset hiljada ljudi nikad neću zaboraviti", rekao je Sanja u jednom intervjuu koji je pre nekoliko godina dao za "Politiku".\nZvezdina himna Sve što smo želeli, sve što smo hteli, to su nam dali crveno-beli, mladići borovi, devojke jele, bore se pošteno za crveno-bele!\nCrvena zvezda na nebu sja, Crvenu zvezdu volim i ja, Crvena zvezda to naš je tim, hej Zvezda crvena, crvena, hej Zvezda hej!\nLJUBAV SA ZLATOM TRAJALA JE 30 GODINA: Ovako je SANJA ILIĆ govorio o svojoj supruzi: Nisam stigao da kažem koliko je volim\nSanja IlićZvezdina himnamuzikaMarakanafudbal\nUMRO SRPSKI FUDBAL! Dugo se borio, prethodnih nekoliko nedelja bio je na aparatima, ali više nije izdržao! SUBOTA JE BILA KOBNA 48\t391\n30 RAZLOGA ZBOG KOJIH JE NAŠ FUDBAL UMRO! Ostaće te u potpunom ŠOKU kada pročitate šta se sve MULJA I NAMEŠTA! 35\t94


Djeca gađala Mila Đukanovića jajima, "ugrozila" ga srpska zastava, a spasavala ga američka policija | Trebinje Live\nDjeca gađala Mila Đukanovića jajima, "ugrozila" ga srpska zastava, a spasavala ga američka policija\nDok je većina građana Crne Gore na ulicama zbog otimanja hramova Srpske pravoslavne crkve, predsjednik te zemlje Milo Đukanović se dobro provodi u Sjedinjenim Američkim Državama.\nPrije nekoliko dana u javnosti se pojavila fotografija crnogorskog predsjednika i njegove supruge u luksuznom hotelu "Faena" u Majamiju, gdje prenoćište košta 2.000 dolara.\nPo svemu sudeći, Đukanoviću se sviđa u Majamiju pa je tamo proslavio Novu godinu.\nIpak, prema informacijama koje je na društvenim mrežama podijelio reditelj Boris Malagurski, Srbi koji žive u SAD potrudili su se da Đukanoviću pokvare provod.\n- Dok je Milo Đukanović slavio Novu godinu u prestižnom restoranu Villa Azzur u Majamiju, jedan Srbin, koji mi je poslao ovu sliku i informaciju, raširio je srpsku zastavu pored njega. Prema njegovom navodu, Milo je bio zgrožen, zvao je policiju i rekao da “mu je život ugrožen i u 00.45 je izveden iz lokala pod jakom pratnjom policije i obezbjeđenja - napisao je Malagurski na "Fejsbuku".\nIzvor mu je, piše u nastavku Malagurski, prenio i da je Milo i dalje u Majamiju i da su ga prije neki dan neki klinci gađali jajima sa broda.\n- I pticama na grani je jasno da je njegovo vrijeme prošlo, bravo za srpski inat, bravo svima koji izlaze na proteste širom Balkana za borbu, a Milo će morati da se vrati u Crnu Goru da odgovara za sva zlodjela koja je počinio - napisao je Malagurski.\nTAGOVI: Crna Gora Milo Djukanovic Majami


U Kragujevcu sve više turista, tokom 2017. zabeleženo 47.740 gostiju | InfoKG - Mesto gde se informišem\nU Kragujevcu sve više turista, tokom 2017. zabeleženo 47.740 gostiju\nSubota, 03 Februar 2018 14:00Autor: Branko VukašinovićFoto: Jovan Živanović/gtokg.org.rs\nKragujevac je tokom 2017. godine posetilo 47.740 gostiju, što znači da je broj turista u odnosnu na 2016. povećan za 10 odsto, pokazuju podaci Republičkog zavoda za statistiku. Samim tim povećan je i broj noćenja turista, koji je tokom prošle godine iznosio gotovo 97.500.\nUkupan broj domaćih gostiju tokom dvanaest meseci 2017. iznosio je 26.245, a stranih 21.495. To pokazuje da je u 2017. broj domaćih gostiju porastao za 10 procenata, a stranih za 11 odsto, u odnosu na 2016.\nTokom 2017. u Kragujevc je noćilo 13 odsto više turista nego u istom periodu 2016. Broj noćenja domaćih turista povećao se za 6 odsto, a stranih za 20 procenata.


Svetski Izveštaj 2014: Bosna i Hercegovina | Human Rights Watch\nSvetski Izveštaj 2014: Bosna i Hercegovina\nDownloadable Resources: Glava Svetskog Izveštaja: Bosna i Hercegovina (PDF) Politički ćorsokak u Bosni i Hercegovini (BiH) tokom 2013. godine i dalje je ometao neophodne reforme na području ljudskih prava. Vlada nije ispoštovala rok koji joj je dala Evropska Unija za ukidanje diskriminatornih ograničenja za kandidaturu Jevreja i Roma za političke funkcije. Romi su i dalje najugroženija grupa u zemlji, izložena širokoj diskriminaciji. Broj izbjeglica i interno raseljenih lica (IRL) koji se vraćaju smanjen je zbog problema u vezi sa sadašnjim uslovima na područjima gdje su živjeli prije rata.\nEtnička i vjerska diskriminacija\nVlasti nisu implementirale odluku Evropskog suda za ljudska prava (ECtHR) iz 2009. godine, u kojoj se od BiH zahtijeva da izmijeni i dopuni Ustav kako bi se eliminisala nacionalna diskriminacija, što uključuje i diskriminaciju u tročlanom državnom predsjedništvu i Domu naroda, budući da je pristup u oba ta tijela trenutno ograničen na tri glavne nacionalne grupe (Bošnjake, Srbe i Hrvate). U sporazumu političkih lidera BiH iz oktobra nije konkretno navedeno kako će ta odluka biti implementirana. EU je najavila da, ukoliko Ustav ne bude izmijenjen i dopunjen, neće prihvatiti rezultate opštih izbora koji trebaju biti održani 2014. godine.\nBiH je u oktobru obavila prvi popis stanovništva od 1991. godine, nakon odlaganja zbog problema u vezi s upitnikom i tehničkom spremnosti, na koje je ukazala Međunarodna posmatračka operacija (IMO) osnovana od strane EU i Vijeća Evrope (VE). Popis je krenuo uz kritike od strane organizacija civilnog društva, koje su se odnosile i na nepropisno čuvanje popunjenih upitnika. U izvještaju iz oktobra, IMO je zaključio da je, uprkos određenim problemima, popis proveden u skladu s međunarodnim standardima.\nNajugroženija manjinska grupa, Romi, i dalje su suočeni s raširenom diskriminacijom, visokom stopom nezaposlenosti, niskim nivoom upisa u škole, političke zastupljenosti i životnog standarda. Mnogi Romi nisu zavedeni u državne matične knjige, što im onemogućuje pristup javnim uslugama, uključujući zdravstvenu zaštitu. U Mostaru, gradu u Federaciji, i dalje traje praksa upisivanja romske djece u specijalne umjesto standardnih škola. Mnogi Romi, posebno izbjeglice i IRL, uključujući i one s Kosova, i dalje žive u neformalnim naseljima.\nIzbjeglice i interno raseljena lica\nProvođenje strategije za podršku povratku izbjeglica i IRL iz 2010. godine u njihove domove u kojima su živjeli prije rata i dalje sporo napreduje. Iako je u aprilu pokrenut projekat stambenog zbrinjavanja s ciljem promovisanja povratka na područja gdje su živjeli prije rata, broj povratnika je u padu i u prvoj polovini 2013. godine se, prema podacima Visokog komesarijata Ujedinjenih nacija za izbjeglice (UNHCR), na područja na kojima su nekada živjeli vratilo samo 104 izbjeglica i 96 interno raseljenih lica. Zaključno s oktobrom 2013 bilo je još uvijek 103.353 registrovanih IRL. Među faktorima koji sprečavaju povratak su nedostatak ekonomskih mogućnosti, politička nestabilnost i neodlučnost za povratak na područja gdje većinu predstavljaju druge nacionalne grupe.\nPored toga, prekomjerna kompenzacija za privremene stanare negativno je uticala na raseljena lica koja su htjela da se vrate u svoje domove, u kojima su živjela prije rata. U nekoliko slučajeva, povratnici su izgubili imovinu na licitacijama koje su prisilno provođene da se pokriju potraživanja na ime kompenzacije, što je dovelo do opetovanih kritika od strane Ureda visokog predstavnika (OHR).\nOdgovornost za ratne zločine\nNovi glavni državni tužilac se u februaru javno obavezao da će ubrzati rad na oko 600 neriješenih istraga o ratnim zločinima i pripremiti se za povećan obim predmeta nakon završetka mandata Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) krajem 2014. Provođenje nacionalne strategije za ratne zločine ometaju nedovoljni kapaciteti i finansijska sredstva, posebno na lokalnom nivou. U martu je Organizacija za bezbjednost i saradnju u Evropi (OEBS) pokrenula program za pravosudne kapacitete koji obuhvata okružne i kantonalne sudove. Do novembra 2013, Odjel za ratne zločine pri Državnom sudu BiH izrekao je presude u 25 predmeta, čime je ukupni broj zaključenih predmeta porastao na 199.\nDržavno tužilaštvo je potpisalo sporazum o saradnji u procesuiranju ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida sa svojim kolegama iz Srbije i Hrvatske.\nŽalbeno vijeće MKSJ-a je u februaru oslobodilo krivice Momčila Perišića, ratnog načelnika Generalštaba Vojske Jugoslavije, koji je bio osuđen na 27 godina zatvora zbog pomaganja i podržavanja zločina protiv čovječnosti i kršenja zakona i običaja ratovanja. Žalbeno vijeće je utvrdilo da kriterijum konkretne usmjerenosti nije dokazan van razumne sumnje.\nSuđenje na MKSJ-u ratnom generalu bosanskih Srba Ratku Mladiću, optuženom za genocid, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti – uključujući ubistvo 7.000 muškaraca i dječaka iz Srebrenice u julu 1995. godine — nastavljeno je uz stalne prekide zbog Mladićevog lošeg zdravstvenog stanja.\nU predmetu protiv ratnog predsjednika bosanskih Srba Radovana Karadžića, kom se na MKSJ-u sudi uglavnom za iste zločine kao i Mladiću, Žalbeno vijeće MKSJ-a je u julu vratilo optužbu za genocid u sedam bosanskih opština, nakon što je ona 2012. odbačena zbog nedovoljnih dokaza. Karadžić je 3. septembra zatražio da se ta odluka poništi.\nTakođe u julu, ECtHR je donio odluku da se primjenom krivičnog zakona iz 2003. godine u dva predmeta za ratne zločine pred Državnim suda BiH krše prava na zaštitu od retroaktivne primjene krivičnog zakona, u skladu s članom 7. ECHR-a. Reagujući na tu odluku, Državni sud je u oktobru i novembru naložio da se ponovi suđenje dvanaestorici osuđenih ratnih zločinaca, uključujući šestoricu koja su učestvovala u masakru u Srebrenici, te da ih se do ponovljenog suđenja pusti iz pritvora.\nNacionalna bezbjednost i ljudska prava\nBiH i dalje pritvara strane državljane na neodređeno vrijeme, iz razloga nacionalne bezbjednosti. BiH nije provela odluku ECtHR-a iz 2012. godine da se obustavi deportacija u Siriju Imada Al Husina, naturalizovanog državljanina Bosne i Hercegovine, koji je u pritvoru još od 2008. zbog sumnji za terorizam i u kojoj se BiH nalaže da protiv njega podigne optužnicu, da pronađe neku bezbjednu treću zemlju za relokaciju, ili da ga pusti na slobodu. On je i dalje u pritvoru na neodređeno vrijeme. Zeyad Khalad Al Gertani, još jedan strani državljanin, iz Iraka, osumnjičen iz razloga nacionalne bezbjednosti, je u vrijeme sastavljanja ovog izvještaja takođe još u pritvoru bez suđenja.\nU novembru, nakon ponovljenog suđenja, Mevlid Jašarević proglašen je krivim za teroristički akt zbog otvaranja vatre na ambasadu Sjedinjenih Država u Sarajevu 2011. godine, pri čemu je ranio jednog policajca, te je osuđen na 15 godina zatvora. Žalbeni sud poništio je prethodnu kaznu od 18 godina zatvora zbog kršenja prava na odbranu i pravično suđenje.\nCivilno društvo i mediji\nBrojne prijetnje i akti zastrašivanja od strane političkih i vjerskih vlasti ometali su istraživačko novinarstvo. Nacionalno udruženje novinara zabilježilo je zaključno s novembrom 44 slučaja kršenja slobode izražavanja, uključujući tri fizička napada.\nPredstavnik OEBS-a za slobodu medija je u aprilu izrazio zab


Vesti - Jutarnji let iz Beograda za... | Palo.rs\nZa sada se ostali letovi realizuju prema planiranom redu letenja, objašnjavaju u menadžmentu Aerodroma. Putnicima se preporučuje da status letova prate u realnom vremenu na sajtu beogradskog aerodroma www.beg.aero. Prema podacima na aerodromu u Frankfurtu, jutros je otkazano 414 letova od planirana 1.362, u Minhenu je otkazano više od 200 letova. Šalteri dve glavne vazdušne luke u Minhenu i Frankfurtu su prazni. Drugi dan štrajka otkazano je više od 600 letova što pogađa više hiljada putnika. Kabinsko osoblje Lufthanze počelo je štrajk juče zahtevajući veće plate i bolje uslove rada. Štrajk će, kako je najavljeno, biti okončan noćas, u ponoć.\nNemačka aviokompanija Lufthanza otkazala je danas stotine letova, u drugom dana štrajka svog kabinskog osoblja. Oko 600 letova, uglavnom iz Frankfurta i Minhena, otkazano je danas, javila je agencija DPA. Prvog dana 48-satnog štrajka koji je počeo juče, bilo je...\nwww.novimagazin.rspalo.gr · pre 4 dana 10 sati ·\nЈутарњи лет из Београда за Франкфурт отказан због штрајка Луфтханзе\nЗа сада се остали летови реализују према планираном реду летења, објашњавају у менаџменту Аеродрома. Путницима се препоручује да статус летова прате у реалном времену на сајту београдског аеродрома www.beg.aero. Према подацима на аеродрому у Франкфурту, јутрос је...\n"Луфтханза" отказала око 900 летова због штрајка пилота\nPiloti Lufthanze nastavili štrajk: Otkazano više od 800 letova\nNASTAVAK ŠTRAJKA: Lufthazna otkazuje još 1.700 letova\nLufthanza moli pilote da nastave pregovore\nTreći dan štrajka pilota Lufthanze\nВести у 9\nOtkazano 66 letova u Nemačkoj, štrajk osoblja\nSneg i led okovali Moskvu, otkazano desetine letova\nLufthanza otkazala 400 letova Jurovingsa zbog štrajka\nItalija: Više od 150 letova otkazano zbog štrajka\nSnažan tajfun pogodio Japan, otkazano više stotina letova\nDelta i danas u problemu, ali se oporavlja\nKRAJ: Đoković pao posle drame - Tim prvi polufinalista u Londonu, Novak strepi\nPolicija pucala na demonstrante u Hongkongu


Direktorka Ana kategorična: Škole nemaju novca za nastavu! Svaki učenik mora da plati 1.400 dinara, ili časova neće biti! - alo.rs\nAUTOR: Index.hr/D.S. DATUM I VREME: 09.09.2019. 12:01 - 09.09.2019. 12:09\n* Danas u Hrvatskoj počinje škola\n* U ovu školsku godinu 2019./2020. kreće 318 hiljada osnovaca\n* Toliko spominjana reforma ove jeseni ulazi u sve hrvatske škole i to u 1. i 5. razrede osnovnih škola u svim predmetima, a u 7. razredima po novim planovima predavaće se biologija, hemija i fizika\nOTKRIVENA NOVA PREVARA! Lopov hakovao bankomat, pokupio više od 30.000 evra i pobegao, a aparat nastavio da bljuje pare! Policija skupljala novac po ulici!\nObaveštenje prema kojoj roditelji za svoju decu moraju da uplate po 13,5 evra stoji na zvaničnim veb stranicama škole, a potpisuje je direktorka škole Ana Naletilić. U njoj se navodi da se radi o "participaciji u povećanim troškovima obrazovanja". Učenici prvih razreda, navodi se dalje, platili su je prilikom upisa, a ostali učenici je trebaju platiti do 30. septembra 2019. Na stranicama su navedeni i podaci za uplatu.\nBRUKA I SRAMOTA! Vojnik Hrvatske prebio dečaka (14)! Težak skandal šokirao region\nU CRNOJ GORI 21. SEPTEMBRA SVE STAJE! Milo pravi svadbu o kojoj će pričati ceo region! Ovo je spisak zvanica\nDRUGO SAMOUBISTVO ZA DESET DANA Devojka (24) digla ruku na sebe. Sugrađani u šoku\nOglasio se momak trudne Zeničanke koja se raznela bombom! Otkrio mučne detalje veze, upletena cela njegova porodica\nŠpanska "Armada" protiv "Orlova" doživljava svoj konačni brodolom i to baš na veliki jubilej! (VIDEO)\n“Bole, ti si Đilasov konj Veseljko”!


Dejton zapečatio sve mirovne planove - Glas Srpske\nDarko Momić 08.11.2020 07:52\n“Evropa nije na vrijeme shvatila da Jugoslavije nema, ali je prerano priznala Hrvatsku, Sloveniju i BiH”.\nOve riječi bivšeg šefa britanske diplomatije i predsjedavajućeg prve Mirovne konferencije za Jugoslaviju lorda Pitera Karingtona, izrečene post festum godinama nakon tragičnog sukoba naroda na prostoru bivše SFRJ, na pravi način pokazuju ko nosi veliki dio odgovornosti za krvavi raspad bivše zajedničke države. Direktno priznanje lorda Karingtona da je Evropa bila kratkovida, kao i njegova izjava da “ne misli da je Slobodan Milošević više ratni zločinac od hrvatskog predsjednika Franje Tuđmana koji je protjerao 200.000 Srba iz Krajine, ali da se zbog toga niko nije uzbudio” bacaju potpuno drugo svjetlo na kreiranu i nametnutu sliku o Srbima kao “lošim momcima” i jedinima odgovornim za sve što se početkom devedesetih desilo na prostoru koji se danas slatkorječivo naziva “zapadni Balkan”.\nU prilog tome ide i činjenica da je od pet međunarodnih mirovnih planova za rješenje krize, (ne računajući Beogradski sporazum iz avgusta 1991. godine), prvo u Jugoslaviji, a potom u BiH, srpska strana odbacila samo jedan - Vens-Ovenov plan iz 1993. godine.\nProfesor ustavnog prava Radomir Lukić koji je učestvovao na svim međunarodnim mirovnim konferencijama, od Karingtonove koja je sa radom započela u jesen 1991., pa do Dejtonskog mirovnog sporazuma, otišao je u Hag u oktobru 1991. godine kao predstavnik Srba na prijedlog srpskih članova Predsjedništva BiH. Tamo je počela sa radom Karingtonova, odnosno Mirovna konferencija o Jugoslaviji.\n- Pored mene, u radu konferencije su učestvovali Kasim Trnka u ime Muslimana i Hrvat Vladimir Prlin. Cilj te konferencije je bio da se nađe način za opstanak Jugoslavije, pošto organi SFRJ to nisu mogli zbog bojkota Slovenaca i Hrvata i dijela Muslimana iz BiH. To je bio plan, ali vrlo brzo je došlo do nenadanog obrta, kada je Karington predložio da bude obrazovana arbitražna komisija koja će odgovoriti na ključna pitanja. Ta komisija je formirana od predstavnika pet Ustavnih sudova evropskih zemalja, a na njenom čelu je bio Francuz Rolan Badinter - prisjeća se profesor Lukić.\nPrema njegovim riječima, to je bilo solomonsko rješenje, jer lord Karington i učesnici Mirovne konferencije nisu mogli da nađu pravnu formulu kojom su trebali da podlegnu pritisku Njemačke i priznaju Sloveniju i Hrvatsku, jer to de jure nije bilo moguće.\n- Zbog toga su predložili arbitražu, odnosno formiranje Badinterove komisije, a potpuno sam ubijeđen da su znali kakvi će biti njeni stavovi. Razmotavanje klupka na loše počelo je upravo od mišljenja broj jedan te komisije u kojem je konstatovala da Jugoslavija umire, koristeći izraz da je na djelu disolucija, odnosno nestajanje i rastakanje, jer voljom njenih republika ne može više da postoji. Dakle, Badinterova komisija je “presudila” da Jugoslavija umire, iako je de jure mogla da konstatuje samo da dvije federalne jedinice Slovenija i Hrvatska pokušavaju da izvrše nezakonitu i jednostranu secesiju - objašnjava profesor Lukić.\nŠibica kojom je zapaljen požar u BiH bio je stav Badinterove komisije da državljani BiH imaju pravo da odluče o budućnosti BiH, što je bilo protivno i Ustavu SR BiH i Ustavu SFRJ. Poslije referenduma održanog 29. februara i 1. marta 1992. godine koji nema legitimitet zato što na njega nije izašla, a kamoli glasala za nezavisnost, većina Srba iz BiH postalo je jasno da od očuvanja Jugoslavije neće biti ništa. Tada je upravo na prijedlog profesora Lukića i još nekolicine ljudi, organizovana podgrupa Mirovne konferencije za Jugoslaviju zadužena samo za BiH.\n- Na njeno čelo je stavljen portugalski diplomata Žoze Kutiljero koji je vrlo brzo uspio da snimi i razumije situaciju i u skladu s tim predložio je organizaciju BiH sa tri političko-teritorijalne jedinice u kojima bi većinu činio po jedan od konstitutivnih naroda. Pregovori su počeli, stigao je i dokument o razgraničenju nadležnosti, a potom i prednacrt teritorijalne podjele. Kutiljerov rad je bio dobronamjeran, a prekinut je tako što su Amerikanci u jednom trenutku ohrabrili Izetbegovića da izađe iz pregovora i povuče paraf sa sporazuma potpisanog u Lisabonu o toj trodjelnoj podjeli. Kasnije je i priznao da ga je ohrabrio tadašnji američki ambasador Voren Cimerman - kaže Lukić.\nPoslije Izetbegovićevog povlačenja potpisa sa Kutiljerovog plana i njegove čuvene izjave da će “žrtvovati mir za nezavisnu BiH” rasplamsali su se sukobi, a mirovni pregovori potisnuti su u drugi plan do proljeća 1993. godine.\n- Bivši američki državni sekretar Sajrus Vens i bivši šef britanske diplomatije lord Dejvid Oven predložili su plan koji je podrazumijevao podjelu BiH na deset kantona sa jasnom predstavom o tome koji narod čini većinu u svakom od kantona, kao i prilično preciznu podjelu nadležnosti. Prvo Hrvati nisu htjeli da prihvate plan, a onda ih je Tuđman prinudio da to prihvate, iako su bili protiv, jer su imali svoju Herceg-Bosnu koje nisu željeli da se odreknu. U toj igri živaca, jer je bilo važno ko će reći NE, Hrvati su bili ubijeđeni da ćemo mi Srbi reći NE planu, a da će oni pristati i tako biti oslobođeni krivice za propast plana, a pri tome će zadržati Herceg-Bosnu. Na kraju je i bilo tako da mi nismo mogli da prihvatimo plan, jer je bilo neprihvatljivo da se ono što smo stvorili rastopi na tri-četiri kantona i nestane - kaže Lukić.\nOn tvrdi da je Milošević činio sve da taj plan bude prihvaćen, jer će u suprotnom nastupiti teške posljedice i po SRJ i po Srbe u BiH.\n- Međutim, mi smo bili odlučni da ne prihvatimo nešto što je bilo protiv naših istorijskih, životnih i nacionalnih interesa. To je bila najhrabrija odluka Narodne skupštine Republike Srpske - kaže Lukić.\nPoslije kraha Vens-Ovenovog plana početkom maja 1993. godine, američki diplomata se povukao iz pregovora, a zamijenio ga je švedski diplomata Torvald Stoltenberg. On je sa lordom Ovenom poslije dva mjeseca na sto stavio mirovni plan prema kojem je BiH trebala da bude konfederalna unija tri nacionalne republike, ali to nisu htjeli da prihvate Muslimani koji su se tada već nazivali Bošnjacima i građanski rat je nastavljen punom žestinom.\nPosljednji neuspio mirovni plan je bio plan Kontakt grupe koji, kako kaže profesor Lukić, u stvari nije bio konkretan plan, već dokument sa deset načela koja su utvrđena u dva navrata u Ženevi.\n- Ta načela su bila osnov na kome je kasnije nastao Dejtonski mirovni sporazum - zaključuje profesor Lukić.\nPoslanik SDS-a u Skupštini SR BiH, a potom i prvog saziva Narodne skupštine RS Slobodan Bijelić kaže da su Srbi u nekom romantičarskom zanosu ušli u Skupštinu SR BiH s uvjerenjem da će zajedno sa druga dva naroda učestvovati u demokratskoj transformaciji BiH.\n- Međutim, vrijeme je ubrzo pokazalo da stvari ne stoje tako. Određene sile, prije svega njemački kancelar Helmut Kol i šef njemačke diplomatije Hans Ditrih Genšer pod patronatom Vatikana vrlo brzo su priznale nezakonitu i jednostranu secesiju većinski katoličkih jugoslovenskih republika Slovenije i Hrvatske. Poslije toga u BiH je počelo da ključa i ne vjerujem da bi bilo kakva pamet uspjela da spriječi putanju tog broda - uvjeren je Bijelić.\nIli suverena BiH ili rat\nOn se prisjeća da su uporedo sa prvom mirovnom konferencijom počeli otvoreni verbalni sukobi u Skupštini SR BiH, gdje su Hrvati nastupali sa svojih pozicija, a Bošnjaci potezali nategnute i frizirane kvaziistorijske teze.\n- Sjećam se da sam ja kao Dubičanin i dijete Potkozarja počeo da diskutujem o stradanju Srba i da govorim o onome o čemu se ćutalo od 1945. godine. Koliko su poštovanje prema tome pokazivali poslanici druge dvije strane, najbolje pokazuje to što su lupali šakama od sto i stvarali buku kada sam govorio o Jasenovcu i Donjoj Gradini - kaže Bijelić.\nPrema njegovim riječima, Glavni odbor SDA u junu 1991. godine u Domu milicije u Sarajevu zaključio je “ili suverena i nezavisna BiH ili rat”, što je, kako kaže, krunski dokaz ko je u tom periodu kao opciju uključivao ratne sukobe i stradanja. Kada je riječ o mirovnim planovima, on se najbolje sjeća pritisaka Slobodana Miloševića i rukovodstva Srbije na poslanike Narodne skupštine RS da prihvate Vens-Ovenom plan.\n- Taj pritisak je bio izuzetno jak. Nakon svake sesije, Momčilo Krajišnik je davao pauzu i oni su odlazili u depadans hotela “Rajska dolina”. Tu su bili Slobodan Milošević, Dobrica Ćosić, Momir Bulatović, Konstantin Micotakis, Nikola Šainović, mitropolit dabrobosanski Nikolaj, Radovan Karadžić, Momčilo Krajišnik i Radomir Lukić. Ti razgovori su bili veoma neprijatni po naše rukovodstvo - kaže Bijelić.\nOn kaže da je na sastanke ulazio Simo Drljača koji je glumio obezbjeđenje, a imao je diktafon u džepu.\n- Poslije mi je rekao da je zakopao taj diktafon, a znamo da su ga u prvim poslijeratnim godinama brutalno ubili pripadnici SFOR-a. Nije mi rekao šta je sve snimio tim diktafonom, ali jeste da je Milošević otvoreno prijetio našem rukovodstvu. Međutim, uprkos tim pritiscima, mi smo bili spremni, jer kada živite pod neprekidnim pritiscima iz Srbije, Evrope, Amerike, vi se pretvorite u gonjenu zvijer. Vama se dodatno razviju i izoštre čula i nagon za samoodržanjem i to je u suštini razlog zbog koga su poslanici odbili Vens-Ovenov plan. Po završetku te sjednice, Milošević je izašao kroz kuhinju sa svojom svitom, a kada je dolazio dočekala je počasna garda mladih srpskih vojnika - prisjeća se Bijelić.\nNe bi bilo Srpske\nIndirektni učesnik pokušaja da se očuva mir u BiH bio je i politikolog i aktuelni savjetnik predsjednika Narodne skupštine RS Radomir Nešković. On kaže da je sve vrijeme bio uz Radovana Karadžića i učestvovao u razgovorima o prihvatanju i odbijanju mirovnih planova. Nešković kaže da niko danas ne može da odgovori na pitanje da li bi bio sačuvan mir u BiH da je prihvaćen Kutiljerov plan, ali tvrdi da se bez ikakve zadrške može reći da Republike Srpske ne bi bilo da je prihvaćen Vens-Ovenov plan.\n- Taj plan je važan zbog toga što je rukovodstvo Srba u BiH, uvažavajući stav Badinterove komisije da je Jugoslavija u disoluciji i da se ne može sačuvati, donijelo vrlo hrabru odluku da se napusti koncept očuvanja Jugoslavije i da se prihvati nezavisna BiH, ali pod uslovom da unutar nje Srbi imaju svoj državotvorni entitet. Šta bi se kasnije desilo da Izetbegović nije odbio taj plan, mi ne možemo znati, jer taj plan nikada nije zaživio u praksi. On je bio nedovršen, jer nisu bila riješena neka pitanja, ali je u načelu bio dobar - kaže Nešković.\nGovoreći o svim mirovnim planovima, Nešković objašnjava da je Kutiljerov plan vukao prema federalnoj državi, Vens-Ovenov prema državi regija u kojoj ne bi bilo ni obrisa Republike Srpske, a Oven-Stoltenbergov ka konfederalnoj BiH. On kaže da je jako značajno to što su predstavnici sva tri naroda u mirovnim pregovorima od početka prihvatani kao državotvorni subjekti.\n- Prihvatanje rukovodstva Republike Srpske kao ravnopravne strane u pregovorima o Kutiljerovom planu na početku 1992. godine već je bio znak njenog de fakto priznavanja i to je jako bitna činjenica. Dejtonski mirovni sporazum je sublimacija svih tih mirovnih planova. Iz svakog plana je uzimano ono što je smatrano za dobro i o čemu je postizan dogovor, pa je to ugrađivano u sljedeći plan, pa onda najbolje iz tog plana u sljedeći i tako se došlo do Dejtonskog sporazum. Dejton je kompromisna sinteza pregovaračkog procesa koji je trajao od 1992. do 1995. godine - zaključuje Nešković.\nProfesor Radomir Lukić kaže da su Srbi u BiH bili primorani da insistiraju na poštovanju odredbi Ustava SRBiH koje predviđaju formiranje Vijeća za zaštitu vitalnih nacionalnih interesa tri naroda.\n- S obzirom na to da oni to nisu htjeli, već da donose odluke svojom većinom, a da od Srba prave političku i pravnu manjinu, mi smo donijeli Deklaraciju o proglašenju Republike srpskog naroda u BiH. To je bio korak kojim smo htjeli strani faktor da upozorimo da ne priznaje BiH bez prethodnog dogovora o unutrašnjoj organizaciji. Odgovorno tvrdim da mi tog 9. januara 1992. godine nismo vjerovali da će Republika Srpska biti stvarnost. Smatrali smo da će to samo da uozbilji strance i natjera ih da ozbiljno sjednu i nastave razgovore o Kutiljerovom prijedlogu - kaže Lukić.\nBeogradski sporazum iz ljeta 1991. godine koji je Slobodan Milošević potpisao sa Muhamedom Filipovićem bio je pokušaj da se BiH zadrži u zajedničkoj državi. Miloševiću je prijala svaka mirovna inicijativa, jer je Srbiji očajno trebalo da bude faktor mira, ali uprkos tome što su se u Srbiji nadali da će to dati rezultat, Srbima u BiH koji su poznavali pravo stanje stvari, bilo je jasno da od tog sporazuma nema ništa.


Izrael želi delimičnu vojnu kontrolu\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu na sastanku kabineta\nIzraelski premijer Banjamin Netanjahu kaže da Izrael mora da zadrži vojnu kontrolu nad delom okupirane Zapadne Obale u bilo kakvom budućem mirovnom sporazumu sa Palestincima, što je stav koji palestinski funkcioneri odbacuju.\nNetanjahu je to izjavio danas tokom posete Jordanskoj dolini, delu Zapadne obale na granici sa Jordanom koju je nazvao izraelska 'prva linija odbrane' od bezbednosnih pretnji. Netanjahu je ukazao da bi bez daljeg izraelskog vojnog prisustva duž reke Jordan 'teroristi“ mogli da krijumčare rakete i druge vrste oružja kojima bi mogli da napadaju Izrael.\nPalestinci žele čitavu Zapadnu obalu i Istočni Jerusalim za svoju buduću državu i već dugo zahtevaju kompletno povlačenje izraelskih snaga iz tih oblasti.\nNetanjahuove izjave o zadržavanju izraelskog vojnog prisustva u Jordanskoj dolini došle su u vreme kada izraelski mediji izveštavaju o tome da on planira novu inicijativu za obnovu izraelsko-palestinskih mirovnih pregovora uz posredstvo Sjedinjenih Država, koji su prekinuti prošlog septembra.\nDnevnik Vol strit džornal danas navodi izjavu izraelskog ministra odbrane Ehuda Baraka da bi Netanjahu mogao da predloži Palestinsku državu sa privremenim granicama, što je još jedna ideja koju su palestinski lideri dugo odbacivali.\nNovinska agencija Rojters navodi izjavu predstavnika Palestinskih vlasti, Nabila Abu Rdainaha, koji je rekao da Netanjahu mora da obustavi aktivnosti na izgradnji izraelskih naselja ukoliko ozbiljno želi da se pregovori nastave. Abu Rdainah kaže da je svaki drugi izraleski predlog „gubitak vremena“ i izbegavanje izraelskih obaveza.


Iako je sam proces unosa podataka u obrasce jednostavan, postoji nekoliko funkcija korisnih za još efikasniji rad.\nKorišćenje automatskog dovršavanja za brži unos podataka\nFunkcija automatskog dovršavanja programa Microsoft Office InfoPath vam omogućuje da sačuvate prethodne unose koje ste upisivali u polja svih obrazaca popunjenih na vašem računaru. Kada upišete prvih par znakova u polje InfoPath obrasca, automatsko dovršavanje otvara spisak mogućih podudaranih unosa koje ste ranije već upisivali. Tada možete izabrati neki ponuđeni unos ili jednostavno nastaviti sa upisivanje u polje ukoliko se nijedan predlog ne podudara sa onim što upisujete.\nNa sledećoj ilustraciji automatskog dovršavanja prikazana je prethodno uneta vrednost 8:00 kao mogući podudarni unos za upisan broj 8.\nUključite automatsko dovršavanje\nU odeljku Sistem kliknite na dugme Internet opcije.\nIzaberite karticu Sadržaj.\nU odeljku Lične informacije izaberite opciju Automatsko dovršavanje.\nU grupi Koristi automatsko dovršavanje za, u dijalogu Postavke za automatsko dovršavanje potvrdite izbor u polju za potvrdu Obrasci.\nNapomena: Dizajner obrasca može da isključi automatsko dovršavanje za pojedina ili sva polja u obrascu. Ako je tako, nećete biti u mogućnosti da koristite automatsko dovršavanje pri popunjavanju ovih polja bez obzira na to da li ste uključili automatsko dovršavanje u programu Internet Explorer.\nMožda ćete ponekad želeti da obrišete spisak predloženih unosa koji su zadržani u automatskom dovršavanju. Tako se sprečavaju drugi korisnici vašeg računara da vide bilo šta od privatnih informacija koje ste prethodno uneli.\nU grupi Brisanje istorije automatskog dovršavanja kliknite na dugme Izbriši obrasce, a zatim, kada vam to bude zatraženo, kliknite na dugme U redu da biste izbrisali listu prethodnih unosa u polja obrasca.\nSavet: Pri popunjavanju obrasca možete da izbrišete samo jednu stavku iz liste predloga automatskog dovršavanja. Kada se lista pojavi postavite pokazivač na stavku koju želite da izbrišete i pritisnite taster Del.\nIako je pomeranje pokazivača miša brz način pristupa različitim poljima u obrascu, nekada je kretanje iz polja u polje uz pomoć tastature čak i brže. Za kretanje od jednog do drugog polja po prateći redosled tabulatora u obrascu, postupite na neki od sledećih načina:\nPritisnite taster TAB da biste prešli na sledeće polje.\nPritisnite kombinaciju tastera SHIFT+TAB da biste se vratili na prethodno polje.\nPritisnite taster STRELICA NAGORE da biste premestili mesto umetanja nagore, odnosno STRELICA NADOLE da biste ga premestili nadole u tabeli.\nPrilikom popunjavanja obrasca možete da dodate redove u tabele koje su deo predloška obrasca ili da dodate redove i kolone tabelama koje ste umetnuli u polja za obogaćeni tekst. Da biste to brzo uradili, postupite na neko od sledećih načina:\nPritisnite kombinaciju tastera CTRL+ENTER da biste dodali red u tabelu koja je deo predloška obrasca.\nDa biste dodali red ili kolonu u tabelu koja je umetnuta u polje za obogaćeni tekst, desnim tasterom miša kliknite na tabelu, zatim u priručnom meniju postavite pokazivač na stavku Umetni, a potom izaberite željenu opciju.\nSavet: Premestite mesto umetanja na poslednju ćeliju u tabeli, a zatim pritisnite taster TAB da biste brzo dodali red ili kolonu u tabelu koja je umetnuta u polje za obogaćeni tekst.\nDok popunjavate obrazac program InfoPath automatski proverava da li postoje greške u informacijama koje unosite. Ako program InfoPath pronađe bilo koji problem u vezi sa informacijom koju ste upisali, pojaviće se obaveštenja dijaloga ili obaveštenje o umetanju najčešće u formi crvene isprekidane linije oko polja u obrascu. U slučajevima kada je polje obavezno u kontroli se pojavljuje crvena zvezdica. Postavite pokazivač na polje ili kliknite desnim tasterom miša na njega da biste saznali više o određenom obaveštenju o umetanju. Dizajner obrasca takođe može da definiše da se pojavi dijalog objašnjenjem. Na sledećoj slici pokazani su neposredno upozorenje i poruka u dijalogu.\nDa biste brzo proverili greške u podacima i opise tih grešaka, postupite na neki od sledećih načina:\nPritisnite kombinaciju tastera CTRL+SHIFT+E da biste prešli na polje koje sadrži grešku u podacima.\nIzaberite polje koje sadrži grešku, a zatim pritisnite kombinaciju tastera CTRL+SHIFT+S da biste pročitali opis problema.


zoni|web: Radio? Sure!\nBesplatan, portabl program koji omogućava slušanje najraznovrsnijih Internet radio stanica iz celog sveta. Ogromna količina muzike na dohvat ruke. Program takođe omogućava i snimanje muzike na hard disk! Jednostavan interfejs i ogroman broj raspoloživih radio stanica (preko 13.000!), razvrstanih po žanrovima i zemljama iz kojih se emituje program.


Publika, kvalitetan fudbal, "kiša" golova i Milivoje Ćirković obeležili prvi dan turnira • Kovinac.rs - nezavisni informativni portal\nUtakmicom Mančester junajted – Bakijevi drugari juče (ponedeljak, 28. jun) startovao je Memorijalni turnir Đorđe Balan – Baki u letnjem dvorištu Đura Jakšić škole.\nMlađi i uigraniji Mančester predvođen trenerom Škole fudbala Sparta Markom Šaranovićem (3 gola i 3 asistencije) i golmanom Rukometnog kluba Radnički Srđanom Baraćem rezultatski lako je izašao na kraj sa rivalom i došao do tri boda pobedom od 6:1. Inače, za Bakijeve drugare igralo je nekilo velikih majstora ovog sporta Goran Jovanović, Predrag Malešić, Srđan Brajević, Milorad Đoković Mek… koji znanje fudbalske igre imaju u „malom prstu“, ali su duga pauza, višak kilograma i pomalo godine učinili svoje. Naravno, pojedine minijature podsetile su na stare dane i izmamile aplauze publike koja se posle 16 meseci zbog pandemije korona virusa vratila na tribine.\nAuto škola Tempo, koju mnogi ubrajaju u krug favorita za najviši plasman, savladala je Gambling style iz Bavaništa rezultatom 8:2.\nNakon ove utakmice turnir je i zvanično otvorio nekadašnji fudbaler Partizana Milivoje Ćirković koji je izveo početni udarac na utakmci između Mini coopa i Fair play Kontra-tega. Ćirković je, da podsetimo, za beogradske crno-bele igrao u periodu od 1999. do 2010. i na 104 utakmice postigao 2 gola. Sa Partizanom je osvojio tri titule državnog prvaka i jedan Kup. Najupečatljiviji trenutak karijere, po mnogima, je gol Njukaslu sa penala, kada je golmana „svraka“ Šej Givena i loptu poslao na različite strane gola, i odveo Partizan u Ligu šampiona (za sezonu 2003/04), uz nezaboravno Strajnićevo na RTS-u: „ajmooooo Milivoooojeeeeee…. Partizan je u Ligi šampiona!!!“. Za reprezentaciju Srbije i Crne Gore odigrao je 9 utakmica.\nMini coop, za koji nastupa i Dušan Roki Deliblaćain, kapiten Radničkog i strelac dva gola, savladao je Fair play Kontra-teg rezultatom 8:3.\nVršački Mega majstori, koji takođe „pucaju“ na visok plasman“, savladali su deliblatske veterane 4:0.\nVeče su zatvorile utakmice između Caffe Saloona i FK Dubovca (rezultat 4:1), odnosno Mistika i Eldorado Dogermana (9:1).\nDanašnji program: Caffe Play vs Gamblin style (19h), Auto škola Tempo – DD Boys (19.45), Manchester united – Fair play Kontra-teg (20.30h), Mega majstori – Mistik (21.15h), Harizma 013 – FK Omladinac veterani (22h) i Obilić – Kaznena ekspedicija (22.45h).\n8. decembra 2021., 2:06


"Ni dobar, ni loš - komplikovan": Četiri ključna pitanja u odnosima Srbije i Amerike - Kosovo Online\n2. Novembar 2021. • 09:01\n"Naš odnos sa Srbijom nije ni dobar ni loš, komplikovan je", rekao je nedavno Gabrijel Eskobar, specijalni američki izaslanik za Balkan. Šta taj odnos čini komplikovanim možda najbolje sugerišu ključna otvorena pitanja u odnosima zvaničnog Vašintona i Beograda koja su, zajedno sa jačim angažmanom SAD na Bakanu pokrenutim pod administracijom novog predsednika Džoa Bajdena, ponovo isplivala na površinu.\nSagovornici „Euronjuz Srbija“, koji su govorili na temu odnosa Beograda i Prištine, u prvi plan ističu četiri otvorena pitanja, koja su mahom međusobno isprepletana - pitanje povezivanja SAD i EU u delovanju u regionu koje je jasno istakao i sam Eskobar rekaviši da Srbija ima podršku SAD dok god je na evropskom putu, pitanja Кosova i Metohije i odnosa sa Rusijom i Кinom koje iz toga proizilazi, i konačno, rešavanje slučaja ubijene braće Bitići, kao bilaterlna tačka na kojoj SAD insistira već duže vreme.\nDve stvari su bile presudne u tumačenju da je uloga Amerike na Balkanu postala aktivnija. Jedna se odnosi na to što je smena administracije u Vašingtonu dovela i do svojevrsnog diplomatskog prestrojavanja, koje u konačnici znači i imenovanje Кristofera Hila za novog ambasadora u Beogradu, a druga na eskalaciju jedanaestodnevne krize na severu Кosova, kada su zbog spora oko registarskih tablica bili blokirani administrativni prelazi.\nSagovornici „Euronjuz Srbija“ tumače da je pitanje evropske integracije regiona, ali i odluka da se i Vašington aktivno uključi u to pitanje, u stvari jedan od načina na koji se teži kontroli situacije na Zapadnom Balkanu.\nPredsednik Foruma za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji Ivan Vujačić smatra da region odiše potencijalnom nestabilnošću, što je, kako kaže, loše sa aspekta evropskih integracija, ali i pogleda koji EU i Sjedinjene Države imaju na ovaj prostor.\nVujačić je stoga uveren da će nova lica američke diplomatije koja se bave Zapadnim Balkanom, imati velikog uticaja na kreiranje politike prema ovim prostorima.\n"Кristofer Hil, kojeg je Džozef Bajden nominovao za ambasadora u Beogradu, biće jedan od važnih faktora u kreiranju politike prema ovim prostorima", rekao je Vujačić za Fonet i dodao da je novoimenovani američki koordinator za sankcije Džim O’Brajen čovek koji ima "jake veze sa Madlen Olbrajt i još jedan od diplomata "teške kategorije" vraćenih na značajne funkcije.\nPrema Vujačićevom mišljenju, kada je reč o evrointegracijama stagnacija postoji, ali odnosi Beograda i Prištine predstavljaju "trajni problem".\nI upravo je pitanje Кosova jedno od ključnih pitanja u odnosima Srbije kako sa Amerikom, tako i sa EU. Vašington je najznačajniji međunarodni partner Prištine kada je nezavisnost u pitanju, te upravo administracija SAD ima najveći uticaj na odluke Prištine, posebno u trenucima krize.\nZato nije ni čudno što je intenzivnije angažovanje SAD bilo vidljivo u rešavanju krize na severu Кosova, ali i potezi američke administracije koji ukazuju na njihov direktniji angažman u samim pregovorima dve strane koji se vode u Briselu. U tom svetlu posmatra se i mogućnost da SAD imenuje svog specijalnog izaslanika za dijalog.\nNaime, SAD i EU objavile su 20. oktobra da su se saglasile da dodatno ojačaju zajednički angažman na Zapadnom Balkanu u podršci napretku regiona na njegovom evropskom putu.\nPoseban akcenat Vašington i Brisel stavili su na dijalog Beograda i Prištine i napetosti na severu Кosova koji su se dogodili tokom septembra i oktobra. Obe strane istakle su važnost dijaloga uz posredovanje EU i naveli da je to "ključni mehanizam za rešavanje sveobuhvatne normalizacije odnosa između Srbije i Кosova".\nI sam Eskobar rekao je ranije da će SAD koristiti svaku priliku da "pomognu i podrže napore EU u postizanju dogovora o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine", uključujući i saradnju njega i Lajčaka u razgovorima sa liderima i stranama u dijalogu.\n"Amerikanci jedini imaju tu moć ubeđivanja, kudikamo veću od EU, kada je reč o Prištini. Veliku ulogu igra Кvinta koja, kao na sastanke sa predsednikom Srbije, dolazi i na sastanke sa predstavnicima Кosova", rekao je ranije za Marko Savković iz Beogradskog foruma za političku izuzetnost.\nSlično misli i Dušan Milenković iz Centra za Društveni dijalog, koji je istakao da "svojim autoritetom moći koju imaju, SAD prelamaju političke odluke na lokalu".\nКada je reč i mogućnosti imenovanja posebnog izaslanika za dijalog Beograda i Prištine, Milenković smatra da bi to dodatno ojačalo fokus SAD na dijalog.\n"Ukoliko bi Sjedinjene Američke Države oformile poziciju izaslanika za dijalog Beograda i Prištine, to bi značilo jačanje fokusa SAD na sam dijalog. Ono što bi bilo najzanimljivije na početku je videti sa kakvim mandatom bi takva pozicija bila otvorena, imajući u vidu poziciju SAD prema nezavisnosti Кosova", rekao je ranije za „Euronjuz Srbija“ Dušan Milenković.\nOdnosi sa Кinom i Rusijom\nJedno od važnih pitanja u odnosima Srbije sa Amerikom tiče se i veza Beograda sa Pekingom i Moskvom. Evropska unija u svakom izveštaju Evropske komisije o napretku skreće pažnju na neusklađenost spoljne politike sa politikom EU. I sam Eskobar govorio je o negativnom uticaju dve sile u regionu. S druge strane, Srbija je tokom pandemije koronavirusa imala koristi upravo od ovih partnerstava jer je prve vakcine dobila upravo iz Кine i Rusije.\n"Moskva i Peking se aktivno protive zapadnoj integraciji regiona, koriste se dezinformacijama i eksploatišu ranjivosti da bi skrenuli zemlje Zapadnog Balkana sa njihovog demokratski izabranog puta, dok istovremeno, stiču ekonomsko i političko uporište u region”, upozorio je Eskobar u svom izlaganju o angažmanu američke administracije na Zapadnom Balkanu, preneo je Glas Amerike.\nO ovome je bilo reči i u Izveštaju Vilson centra, koji je vezan za Federalnu Vladu SAD i kao takav predstavlja politike i stavove američke administracije.\nOsim podsticanja nezavisnosti Кosova, izveštaj govori i o postupcima Srbije i njenoj spoljnoj politici, gde joj se konkretno zameraju odnosi sa Кinom i Rusijom. Između ostalog, ocenjeno je da Srbija omogućava jačanje uticaja "neslobodnih država na Zapadnom Balkanu", kao i da je Rusija i Кina koriste kao sredstvo za povećanje sopstvene moći i uticaja i podrivanja koristi koje području Zapadnog Balkana donosi Zapad.\nUpravo kada je reč o saradnji Srbije sa Кinom i Rusijom, koje ne priznaju Кosovo, profesor Slobodan Zečević kaže povodom izveštaja Vilson centra da to jeste antizapadna politika, ali da nije jasno da li je ona isključivo uslovljena stavom Zapada o Кosovu.\n"Кako je Zapad pružao podršku delovima regiona koji su u sukobu sa Srbijom, jasno je da je odnos sa Кinom i Rusijom jačao, pa bi to moglo da se nastavi", rekao je Zečević.\nTakođe, kada je reč o odnosima sa Moskovom i Pekingom, ali i sa drugim partnerima, Igor Novaković iz Centra za međunarodne i bezbednosne poslove ranije je naveo da bi strani partneri Srbije umeli da poštuju interese Srbije, ukoliko jasno kažemo kakvi su.\n"Činjenica da smo mi zakopani u problem oko Кosova, da smo u čitavom nizu situacija tražili prostora za disanje u saradnji sa drugim partnerima, moguće je da se dese određeni gubici. Ipak, ako bismo uspeli da restruktuiramo svoje spoljnopolitičke priorite, načine na koji sagledavamo stvari i pomognemo da se zatvore pitanja u regionu, ti gubici bi bili mnogo manji", naveo je Novaković.\nNa pitanje da li će Srbija u nekom trenutku morati da bira, Novaković je istakao da se Srbija već obavezala da će birati između dve strane samom činjenicom da se opredelila za ulazak u EU.\n"To znači da smo se mi opredelili da u budućnosti, ulaskom u EU, sa EU delimo i dobro i zlo. Bolje pitanje tu je šta mi u stvari hoćemo i gde mi hoćemo da budemo. Srbija je mala zemlja, jako je teško voditi neku snažniju politiku balansiranja", naveo je on i dodao da Srbija okružena državama članicama NATO i EU, ali i da ekonomski zavisi od članica EU koje su najveći ekonomski partner.\nJoš jedna važna tačka u odnosima Srbije i SAD je i slučaj braće Bitići, koji ni posle 22 godine od zločina nije dobio epilog. Američka Ambasada je tako na godišnjicu ovog zločina još jednom istakla da je pravda za braću Bitići i njihove porodice jedan od prioriteta u bilateralnim odnosima SAD i Srbije.\nUbistva koja su se dogodila u julu 1999. godine više od dve decenije predstavljaju kamen spoticanja u odnosima Beograda i Vašingtona, a SAD su više puta pozivale srpske vlasti da sprovedu punu istragu.\nNa to da je "neprihvatljivo da niko nije proglašen krivim" u avgustu je iznova podsetio republikanski kongresmen Li Zeldin koji je ponovo Odboru za spoljne poslove američkog Кongresa uputio predlog rezolucije o ovom slučaju.\nU dokumentu koji je predložen navodi se da Predstavnički dom uz saglasnost američkog Senata zahteva da osobe odgovorne za ubistvo budu privedeni pravdi. U rezoluciji se dalje navodi da je neprihvatljivo da još nijedna osoba nije proglašena krivom za ova ubistva.\nPočetkom jula navršilo se 22 godine od kada su trojica Amerikanaca albanskog porekla - Ili, Agron i Mehmet Bitići - nestala za vreme pritvora. Njihova tela su kasnije pronađena u Petrovom Selu na istoku Srbije, u bazi jedinice pod komandom Gorana Radosavljevića Gurija.\nOsim ove teme, još jedna tema koja opterećuje odnose dve zemlje je, prema rečima Dragana Đukanovića, predsednika Centra za spoljnu politiku i profesora na Fakultetu političkih nauka, paljenje Ambasade SAD u Beogradu 2008. godine.\n"Svakako jedna od tema koja uz paljenje ambasade opterećuje bilateralne odnose između Vašingtona i Beograda i očigledno je da će Vašington i dalje uporno da insistira da dođe do sudskog epiloga i utvrđivanje krivice za ubistvo braće Bitići nakon okončanja bombardovanja", naveo je Đukanović povodom podnošenja predloga rezolucije o ovom slučaju.\nVašington Sjedinjene Američke Države Gabrijel Eskobar Braća Bitići EU Kina Rusija\nDejvid Filips, direktor Programa za izgradnju mira i prava pri Institutu za studije ljudskih prava njujorškog univerziteta Kolumbija, smatra da bi američka administracija trebalo da imenuje posebnog predsedničkog izaslanika koji bi se uključio u dijalog Kosova i Srbije, prenosi Glas Amerike.\nDačić: Braća Bitići nisu bili turisti, rezolucija Kongresa neće uticati na odnose sa SAD