Travnik uskoro bogatiji za gasovod? BH-Gas i Plinacro planiraju povezati Zenicu i Travnik - Travnicki INFO\nTravnik uskoro bogatiji za gasovod? BH-Gas i Plinacro planiraju povezati Zenicu i Travnik\nDelegacija BH-Gasa održala je danas danas u Zagrebu sastanak s delegacijom hrvatske kompanije Plinacro d.o.o. Zagreb o razvojnim projektima kompanija i mogućem povezivanju transportnih sistema dviju država.\nFokus interesa obje kompanije je bila tzv. južna konekcija, odnosno, konekcija dva gasovodna sistema na području Zagvozda.\nObje kompanije su pokazale interes za ponovno aktiviranje potpisanih sporazuma i ponovne saradnje i zajedničkog nastupa pred Energetskom zajednicom jugoistočne Evrope i međunarodnim bankarskim institucijama kako bi taj projekt bio realizovan. Osim južne interkonekcije, kompanije su iskazale jasnu opredijeljenost saradnje kada je u pitanju konekcije Brod-Zenica, kao strateškog projekta za diverzifikaciju pravaca snabdjevanja.\nKompanije će u narednom periodu snage i resurse usmjeriti ka aktivnijoj saradnji i pripremi potrebnih dokumenata za realizaciju projekata koji su od značaja za obje države.\nDelegacija BH-Gasa je obavila i razgovore s predstavnicima kompanije Monter-Strojarske montaže d.d. Zagreb koja je izvodila radove na gasovodu Zenica-Travnik. Tom prilikom kompanija Monter je pokazala interes za ponovni izlazak na teren i okončanje svih potrebnih radova.\nTaj projekt je od suštinske važnosti za BH-Gas kako bi se nastavkom izgradnje od Travnika prema jugu osigurala povezanost gasovodnih sistema BiH i Hrvatske.\nUjedno, a bez obzira na konačan ishod ovih pregovora, BH-Gas je podržao rad pravosudnih i policijskih institucija kako bi bila utvrđena odgovornost za sve propuste na tom gasovodu, odnosno utvrđena odgovornost u toku izvođenja radova, nakon izvedenih radova i zašto gasovod već skoro tri godine nema upotrebnu dozvolu, saopćeno je iz BH-Gasa.\nNa Vlašić je stigao četverosjed!\nSaobraćajna nezgoda na Kraljevicama, ozlijeđene tri osobe


Dešavanja | Edukacija - Part 95\nSvake subote tokom marta meseca u Muzeju afričke umetnosti održavaće se besplatni časovi svahili jezika.\nKancelarija za mlade opštine Stara pazova i Turistička organizacija opštine organizuje tromesečni besplatni kurs španskog jezika.\n◂Prethodno 1 … 93 94 95 96 97 … 110 Sledeće▸


Oprema za poslovanje : WURTH vezice AKCIJA 02.08.2020 - ID 99255918 - KupujemProdajem\nOprema za poslovanje > Potrošna roba i materijali > ID oglasa: #99255918 (postavljen: pre nedelju dana)\nWURTH vezice AKCIJA\nProdajem vecu kolicinu wurth vezice raznih dimenzija.\nNa vise cena ide dole. Imam razne dimenzije.\nOdlicna saradnja, kvalitetno gozdje.\nMoja preporuka za mog prijatelja vinara i vinogradara.\nDva telefona sa dve kartice-dual sim PRODATO\nSve pohvale i preporuke za prodavca, preporučujem saradnju sa ovim članom\nGrozdje na prodaju\nOdlicno grozdje, odlična saradnja!


AZIRO DOO PREDUZEĆE ZA INŽENJERING, IZVOĐENJE RADOVA, KONSALTING, USLUGE I ZASTUPANJE, BEOGRAD (GRAD): Ostali nepomenuti specifični građevinski radovi, Beograd\nDa vas lahko kasneje i pokličemo nam Molimo vas pustite još vašu broj i šta vam treba. Hvala, Vaš AZIRO DOO PREDUZEĆE ZA INŽENJERING, IZVOĐENJE RADOVA, KONSALTING, USLUGE I ZASTUPANJE, BEOGRAD (GRAD)\nAZIRO DOO PREDUZEĆE ZA INŽENJERING, IZVOĐENJE RADOVA, KONSALTING, USLUGE I ZASTUPANJE, BEOGRAD (GRAD)\nAleksandra Živković Van Geel\nLjubomira stojanovića 34/11, 11000 Beograd\nImamo više od 14 godina iskustva za pejzažna arhitektura. Naše preduzeće je sposobna da realizuje projekte manjeg i srednjeg opsega. Završimo sve usluge za legalizacija objekata. arhitekti, arhitektura izvodimo u okolini grada Beograd . Za naručnike radimo potražnje, kao što su na primjer unutrašnji dizajn.\nPGD, izvođački projekt, arhitektonski projekt, nadgradnja kuće, projekt izvođačkih radova, oblikovanje interijera, tipski projekti kuće, projekt rušenja, idejni tlocrt stanova, kuća po narudžbi, arhitektonski ured.\nRenovacija kuće, interijer stana, interijer lokala, vizualizacije interijera, odabir boja interijera, raspored namještaja, nacrt unutarnjeg namještaja, popis radova za interijer.\n3D prikazi, rendering, 3D iscrt, arhitektonska animacija, 3D skice, fotorealistični renderi, fotomontaže.\nZašto izabrati AZIRO DOO PREDUZEĆE ZA INŽENJERING, IZVOĐENJE RADOVA, KONSALTING, USLUGE I ZASTUPANJE, BEOGRAD (GRAD)?\nAZIRO DOO PREDUZEĆE ZA INŽENJERING, IZVOĐENJE RADOVA, KONSALTING, USLUGE I ZASTUPANJE, BEOGRAD (GRAD) | Ljubomira stojanovića 34/11, 11000 Beograd | © Sadržaj profila je autorska svojina preduzeća AZIRO DOO PREDUZEĆE ZA INŽENJERING, IZVOĐENJE RADOVA, KONSALTING, USLUGE I ZASTUPANJE, BEOGRAD (GRAD)


Ivana Kukrić: Nikada ne bih dozvolila deci da se bave manekenstvom - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\nIvana Kukrić: Nikada ne bih dozvolila deci da se bave manekenstvom\nIako iza sebe ima uspešna manekensku karijeru, Ivana Kukrić, koja već godinama živi i radi u Americi, kaže da nikada ne bi dozvolila svojoj deci da se bave manekenstvom, jer smatra da je reč o veoma teškom poslu sa puno rizika.\n21:07 18. SEP 2012.\nIvanina sestra Ana Kurkić je trenutno na aktulenoj reklami za novu "Telenor" kampanju, što ipak nije oduševilo poznatu manekenku. "Moja mlađa sestra Ana je počela istim poslom da se bavi. Nisam bila oduševljena tom njenom odlukom. S obzirom na to da je mlađa, uvek sam imala taj zaštitnički stav prema njoj", priča manekenka.\nIvana kaže da je njena sestra završila industrijski dizajn, te da se nada da će se Ana uskoro posvetiti svom primarnom zanimanju. "Brinula sam da li će se Ana snaći u modnom svetu, da li će znati da bude dovoljno odlučna u svakom potezu koji povuče", navodi Ivana Kukrić.\n"Dugo sam u ovom poslu i svesna sam da ima puno ajkula, loših i nekarakternih ljudi. Inostrane agencije umeju da varaju, ne isplaćuju honorare, agenti lažu. Tako da je sve na vama. Ja sam naučila da se borim i izborim s takvim stvarima. Mislim da je veoma bitan čvrst karakter i jaka ličnost. Kada imate šesnaest godina, smatrate da je u redu da vas drže bosonogu na setu više sati u hladnom jezeru. U takvim situacijama je vrlo bitno znati reći NE", priča Ivana i dodaje da nikada ne bi dozvolila deci da se bave manekenstvom. Ali kaže da manekenski posao ima i onu lepu stranu.\n"Ima mnogo lepih stvari u ovom poslu. Putovanja, upoznavanje različitih i zanimljivih ljudi, kao i kultura. To je jedno veliko bogatstvo koje pruža ovaj posao. Mislim da je najveća zabluda to što se manekenke smatraju glupima. Uglavnom te devojke pričaju po nekoliko jezika, budući da imaju dosta vremena u pauzama snimanja za čitanje i učenje. Većinom sve završavaju i fakultete paralelno. Stiču ogromno životno iskustvo, šire svoje vidike putovanjima jer imaju priliku da proputuju više od pola sveta zbog posla. Mislim da je to dragocena životna škola", navodi Ivana Kukrić.\nIvana je upravo zbog potreba snimanja ovog leta bila po prvi put u Norveškoj, kojom je sasvim oduševljena. "Radila sam za novu kampanju firme "Frateli", koju sam snimala u Norveškoj. Oduševila me je ta zemlja", kaže Ivana na kraju kroz osmeh.\nivana kukricivana kukrićmanekenkamanekenstvomodel


► Vladimir Gligorov: Srbija i Crna Gora\nPoređenja bi bilo najbolje prikazati grafički, ali ja ovde imam mali prostor i grafikoni ne izgledaju naročito lepo u novinama. Tako da ću se osloniti na tek nekoliko podataka u brojkama i slovima.\nNajpre, kako stoji stvar sa realnim proizvodom po glavi stanovnika? U trenutku secesije, Crna Gora je već imala viši realni BDP po stanovniku od Srbije – Crna Gora, 2007, nešto manje od pet hiljada evra, a Srbija nešto više od četiri. Dok je 2018. realni BDP po stanovniku Crne Gore bio nešto više od 6.200 evra, a Srbije oko hiljadu evra manje. Po kupovnoj snazi, BDP po stanovniku Crne Gore je 2007. bio jedva nešto veći od srpskog, dok je 2018. bio oko 50 odsto proseka Evropske unije, a Srbije jedva 40 odsto. Povećana razlika, zapravo, napravljena je posle 2012, a posebno posle 2015.\nOd 2013. do 2018. privredni rast Crne gore značajno je brži od rasta srpske privrede. Za nekih 10 procentnih poena, ako se naprosto saberu godišnje stope rasta; naravno, više od toga kumulativno. Valja voditi računa o tome da se nastala razlika u razvijenosti, bar po ovom najopštijem indikatoru, ne može tako lako i brzo prevazići. Srbiji će biti potrebne godine da stigne Crnu Goru. Što je svakako zaključak nad kojim bi imalo smisla zamisliti se.\nNaime, u zajedničkoj državi, a tu mislim na Jugoslaviju pre 1991, Crna Gora je spadala u grupu nerazvijenih republika i bila je korisnik fonda za manje razvijene republike i pokrajinu Kosovo. Uz to, primala je i budžetske dotacije. Već pre osamostaljivanja, a pogotovo posle 2006, Crna Gora je fiskalno samostalna, dakle iz svojih prihoda i zaduživanja namiruje sopstvene prihode. I, kao što sam već naveo, Srbija sada ima manji BDP po stanovniku.\nI druga poređenja ne idu u korist Srbije. Možda ima smisla samo ukazati na to koliko ove dve zemlje ulažu. Ovde su zanimljive dve stvari. Jedna je da je udeo ulaganja u domaćem proizvodu Crne Gore značajno veći od udela u Srbiji. Prvih nekoliko godina posle osamostaljenja, pogotovo. Iako su obe zemlje sve do krize 2008-2009. imale visoke nivoe ulaganja. Ovo je zanimljivo zbog toga što je osamostaljivanje bilo viđeno, od investitora, kao veoma pozitivan čin.\nDruga stvar je da su posle krize crnogorske vlasti pokrenule značajna ulaganja u infrastrukturu, što je proces koji još traje. Vratiću se na to. Srpske vlasti su tek odskora počele značajnije da ulažu u infrastrukturne projekte. Koji su bolje osmišljeni i imaju veći uticaj na ukupnu privrednu aktivnost, ostaje da se vidi. Tek i po tome Srbija zaostaje za Crnom Gorom.\nZa Crnu Goru su ta ulaganja od velikog značaja zato što je reč o maloj zemlji sa velikim regionalnim razlikama. Imajući u vidu geografiju, jasno je da je potrebno mnogo napora uložiti da bi se povezala obala sa unutrašnjošću zemlje. A povezanost nije samo važna da bi se ljudi i roba lakše kretali već i zbog usklađivanja komparativnih prednosti zemlje.\nJer, mada je sektor usluga dominantan i takav će i ostati i, štaviše, povećaće svoj značaj kada se infrastrukturom povežu svi delovi zemlje, svejedno je jasno da sever Crne Gore, pa i drugi kontinentalni delovi ne mogu da se specijalizuju za turističke usluge. Ali mogu da imaju prednost u jednoj ili drugoj vrsti industrije ukoliko imaju brz pristup lukama, i tako i tržištima. To bez sumnje važi i za granična područja Srbije.\nZa razliku od Crne Gore, nije izvesno da su infrastrukturna ulaganja u Srbiji usklađena s njenim komparativnim prednostima. Jer, kao zemlja koja nema izlaz na more, srpske su komparativne prednosti u industriji (i poljoprivredi, ali to ostavljam po strani). Nije, međutim, očigledno da je rđava infrastruktura ograničavajući faktor industrijskog razvoja Srbije. Tako da je manje jasno da će se srpska infrastrukturna ulaganja isplatiti, dok bi to trebalo da je slučaj sa onima u Crnoj Gori.\nTek, očekivanja su mogla biti i veća, ali u meri u kojoj su ona bila pozitivna, razvoj posle osamostaljivanja opravdao ih je u Crnoj Gori. Nije u Srbiji.


vesna sinko 27.11.2021. 22:31h\nMilutin Mrkonjić, visoki funkcioner SPS preminuo je danas posle duge borbe sa bolešću na Institutu za kardiovaskularne bolesti "Dedinje" u Beogradu.\nMilutin MrkonjićDragana Mrkonjić\nNEVEROVATNI PRIZORI SA KULE BEOGRAD: Savindan obeležen ovim stihovima ispisanim u centru Beograda! 1\t192


ISIL nastavlja svoj genocidni pokolj civila: pogubljeno 700 ljudi iz sirijskog plemena u provinciji Deir al-Zor | advance.hr vijesti\n18. Kolovoz 2014. | 13:00\nISIL nastavlja svoj genocidni pokolj civila: pogubljeno 700 ljudi iz sirijskog plemena u provinciji Deir al-Zor\nMilitantni ekstremisti Islamske države u posljednjem krvoločnom pohodu poubijali su sedamsto pripadnika plemena al-Šeitat s kojima se proteklih nekoliko mjeseci bore oko crpilišta nafte na širem području grada Dair al-Zor. Sirijski ogranak organizacije Human Rights Watch objavio je, navodeći izvore iz redova pobunjenika, kako se radi uglavnom o civilima koji su usmrćeni odsijecanjem glava. "Svi pogubljeni pripadnici su plemena al-Šeitat", rekao je Rami Abdelrahman, načelnik sirijskog HRW-a. Pleme al-Šeitat broji otprilike sedamdeset tisuća pripadnika. Najnovije informacije pokazuju kako militanti Islamske države pojača...


Imati konja - porodična tradicija i ljubav koja (ne) košta - Agrohobi | Agroklub.rs\nPomoravski okrug, Oparić, Rekovac\nSluže pretežno za rad, za izvlačenje drva iz šume. Međutim mi ne radimo sa njima - gajimo ih iz ljubavi, kaže Srđan Đusić, čija porodica čuva pored ovih plemenitih životinja gaji i magarce koji su prava retkost u Levču.\nPorodica Đusić iz Oparića kod Rekovca uzgaja konje generacijama. Počeo je deda Miladin, nastavio Zoran, a sada i njegova deca - sinovi Srđan (25) i Slađan (14) i ćerka Sandra (21). Svi obožavaju ove plemenite životinje i uživaju u njihovom društvu. Iako ima dosta posla, nije im teško da redovno čiste štalu, hrane ih i svakodnevno izvode ili upregnute ili da se istrče. Trenutno imaju dva, a možda će i povećati broj.\n"Konje držimo odavno, još je moj otac Miladin imao konje. Sa njima je obrađivao zemlju i izvlačio drva iz šume. Želeli smo da nastavimo tradiciju. Stariji sin sada najviše brine o njima, nema dana da ih ne upregne, imamo fijaker, čezu i špediter", kaže Zoran Đusić.\nLjubav ne košta\nA njegov sin Srđan ističe da voli da provodi vreme sa "atima" jer su to zaista plemenite životinje.\n"Da ih ne volim ne bih ih ni držao jer, ne samo da nemam nikakve materijalne koristi od njih, već imam samo troškove. Ali ja na to ne gledam kao na trošak i opterećenje jer ih zaista volim. Ima dosta posla oko ishrane, oko timarenja, čišćenja. Najmanje sam tri puta dnevno u štali", kaže Srđan.\nSrđan svaki dan brine o konjima\nKonji naviše vole da budu na otvorenom.\n"Oni se napolju jure, igraju se, skaču jedan na drugog. A meni je zadovoljstvo da ih gledam."\nAtrakcija na izložbama, saborima i takmičenjima\nĐusići su se odlučili da čuvaju radne konje. Reč je o ukrštenom domaćem radnom konju i hrvatskom hladnokrvnjaku.\n"To su malo teža grla, krupnija, čvrsta, jakih kostiju. Otporni su i nisu zahtevni za čuvanje. Služe pretežno za rad, za izvlačenje drva iz šume. Međutim, mi ne radimo sa njima, imamo traktore za oranje, a gajimo ih iz ljubavi", kaže naš sagovornik i dodaje da njegov mlađi brat Slađan pomaže oko konja, zna da upregne i jaše konje\nĐusići svoje ljubimce prikazuju na raznim izložbama. Na Levačkom saboru u Kaleniću njihov fijaker sa konjima je prava atrakcija, naročito među decom.\n"Prvo smo bili na fijakerijadama. Nekoliko puta smo učestvovali u Kragujevcu kada smo imali lakše konje. Zatim smo posećivali izložbe ovih životinja, a onda smo krenuli na štraparijade. To je takmičenje kada konji izvlače balvan na stazi od 100 metara i pri tome se meri vreme. Takmiče se u tri kategorije - laka, srednja i teška. Takmičenja se održavaju u Rumi, Kraljevu, Kruševcu", kaže Srđan i ističe da su njihovi konji bili solidni pogotovo ako se uzme u obzir konkurencija koja je bila izuzetno jaka.\nĐusići se bave i poljoprivredom.\n"Malo se bavimo ratarstvom i stočarstvom. Imam kukuruz i pšenicu, ne mnogo već samo za sopstvene potrebe jer imamo desetak svinja koje čuvamo i za nas i za prodaju", kaže Zoran Đusić.\nOsim konja, Đusići čuvaju i dva magarca, mužjaka i ženku. Čim se vreme prolepša, puštaju ih da šetaju u ograđenoj parceli pored puta.\nĐusići čuvaju i dva magarca - mužjaka i ženku\n"Ne planiramo da pravimo farmu jer je to veća obaveza. Ovako ih samo iz zadovoljstva čuvamo. Zimi su u štali, a kada je lepo vreme na otvorenom su."\nOve životinje su retke u Levču tako da uvek privuku pažnju prolaznika.\nRadni konji Atrakcija Srđan Đusić Izvlačenje drva Fijakeri Zoran Đusić Štraparijada


PIC: Oružane snage BiH ključni element stabilnosti i sigurnosti BiH | Bosanski.com\nNaslovna Vijesti Društvo PIC: Oružane snage BiH ključni element stabilnosti i sigurnosti BiH\nPIC: Oružane snage BiH ključni element stabilnosti i sigurnosti BiH\nUpravni odbor Vijeća za provedbu mira (PIC) nedvosmisleno potvrđuje da Oružane snage BiH predstavljaju ključni element stabilnosti, kohezije i sigurnosti države te podržava ulogu koju one imaju kako u BiH tako i u nekolicini međunarodnih mirovnih misija.\nPredsjedništvo BiH je vrhovni komandant Oružanih snaga BiH i svi članovi Predsjedništva BiH imaju zakonsku obavezu osigurati fukcioniranje Oružanih snaga BiH – što je isključiva nadležnost države – te ih ni na koji način ne mogu dovoditi u pitanje.\nMi podržavamo potpunu provedbu zakona u oblasti odbrane Bosne i Hercegovine, kojima se jasno definira lanac komandiranja, dužnosti, odgovornosti i ponašanje pripadnika Oružanih snaga BiH, saopćeno je iz PIC-a.\nKako je navedeno Ruska Federacija se ne pridružuje toj izjavi.\nprevious Neformalna mreža BPK: Porodica je temelj i oslonac društva\nnext U Prijedoru poplavljeno 400 kuća, pokrenuto šest klizišta i srušen jedan most\nInstitut za zdravlje: Afrička svinjska kuga na pragu BiH nije opasna za ljude\nTuzlanska biciklijada osmi put okuplja zaljubljenike u bicikle, rekreaciju, sport i zabavu\nUhapšen Amerikanac koji je nosio vojnu opremu na letu iz Sarajeva za Zagreb


10.07.2017. - 12:41h 18:56h Autor: buro247.hr\nU jednom od retkih intervjua koji je dala za Nju Jork Tajms, Li Radzivil, sestra Džeki Kenedi, prisetila se audijencije na britanskom dvoru kada joj se princ Filip požalio kako živi u kraljičinoj senki. "Ti i ja uvek hodamo tri koraka iza", rekao je tada aludirajući na njen život uz slavnu i obožavanu sestru Džeki.\nDetalji njenog bogatog životnog iskustva u visokom američkom i evropskom društvu sažeti su u knjigu jednostavno nazvanu "Li" koja je izašla prošle godine. Teško je opisati sve uspone i padove ove 83-godišnjakinje koja je od malih nogu odgajana i pripremana za ulogu dame iz visokog društva.\nPriča o njenoj knjizi zanimljivija je utoliko što je davne 1970. Radzivil morala vratiti pozamašan avans za memoare koje nikada nije napisala. Naime, tada je shvatila da svetu ne može ogoliti dušu i pritom ugroziti svoju slavnu sestru Džeki, koja je, zahvaljujući braku s američkim predsednikom Džonom Kenedijem, postala prominentna politička i društvena figura SAD-a. Danas je sve već rečeno ili napisano u mnogim neautorizovanim biografijama koje su otkrile pikanterije iz života sestara. Naime, po informaciji iz knjige "U Sestrinoj Sjeni" na svečanim prijemima Li i Džeki bi uvek stajale po strani i došaptavale se komentarišući zvanice.\nSestre su odrasle u Sauthemptonu u dobrostojećoj porodici s ocem Džekom Buvijeom, bankarom sa Vol Strita, i majkom Dženet Norton Li. Naizgled srćno detinjstvo, kojeg su se u intervjuima uvek prisećale, naprasno je prekinuto razvodom roditelja. Dženet Li više se nije mogla nositi s Buvijeovim kockanjem i alkoholizmom pa je zatražila razvod. Ova je odluka teško pogodila Li i Džeki, koje su idealizirale oca i natecale se za njegovu pažnju. Navodno je Buvije onomad izjavio da je Džeki najlepša ćerka koju jedan otac može imati, jasno dajući do znanja da je više naklonjen njoj. Iako je obožavao Džeki, nije je dopratio do oltara kada se udavala za Džona Kenedija. Dženet Li mu je zabranila da se pojavi na venčanju pa je Džeki predao očuh.\nLi je celo to vreme patila u tišini\nU tinejdžerskim je danima imala nekoliko kilograma viška pa joj je majka uvek govorila da se ugleda na vitkiju sestru, koja je bila bolji materijal za porodični plan o "dobroj udaji". Sestrinoj senki pokušala je umaći udajom za Majkla Templea Kanfilda, sina medijskog magnata Kasa Kanfildaa i poznate majke Kiki Preston, koja je dobila nadimak "devojka sa srebrnom iglom". Taj nadimak zaradila je zbog zavisnosti o drogama koje je, bez obzira na okruženje u kojem se nalazila, ubrizgavala srebrnom iglom.\nBrak je bio daleko od idealnog. Majkl je puno pio, a Li je trpela i jedno vreme pokušavala održati sliku skladnog para. Istina je bila da nije imala gde da se vrati. Povratak kući pognute glave bila bi društvena sramota i znak poraza u večnom i zamornom takmičenju sa sestrom. Predstava za javnost trajala je sve dok se nije upustila u tajnu vezu s poljskim političkim azilantom, princom Stasom Radzivilom. Činilo se da je kraj agonije napokon na vidiku. Postati princeza čak i bez državne ili službene titule, koja je Razivilu oduzeta za vreme Drugog svetskog rata, bila je prilika koja se ne propušta . Li je napustila Majkla i uz sestrinu pomoć uspela da dobije Papinu dozvolu za poništenje braka te se 1959. u Londonu udala za Radizvila, s kojim je ubrzo dobila dvoje dece – Anu i Entonija.\nSvi su slavili Li, ne kao mlađu sestru Džeki Kenedi, već kao trendsetericu, damu s pedigreom, ženu koja je znala prirediti najbolje zabave na koje su svi hteli biti pozvani. "Živeli smo u prekrasnoj kući u neposrednoj blizini Bakingemske palate. Posedovali smo i najlepše imanje u Engleskoj koje je uredio Lorenco Monđiardino (poznati italijanski arhitekta). Oblepio je zidove u trpezariji sicilijanskim šalovima i angažovao ilustratorku Lilu De Nobili da naslika moju decu s najdražim životinjama i cvećem", rekla je Li u jednom intervjuu. Bila su to vremena kada se živelo u izobilju, a okružena intelektualnom i umetničkom elitom Li je predstavljala ideal svake debitantice iz njujorškog visokog društva koja je sanjala da će se jedan dan udati za svog princa i krasiti naslovnice svetskih medija odevena u kreacije poznatih kuća. U to vrijeme Li je postala i modna ikona. Po kući se šetala u raskošnim kaftanima, a za izlaske u javnost birala je svečane kreacije s potpisom američkih dizajnera. Za razliku od Džeki, koja je morala biti odmerena kao prva dama nacije, Li je mogla dopustiti nešto riskantnije i slobodnije odevne kombinacije, naravno, nikad vulgarne, ali za ono vreme često provokativne.\nŽivot domaćice iz visokog društva ubrzo je dosadio Li, a veliki interes medija za njen lik i delo nagnali su je da okuša sreću u šou biznisu.\nNjen veliki prijatelj, a kasnije zakleti neprijatelj, Truman Kapoti, uverio ju je da bi trebalo da glumi. Briljantni pisac, koji se polako utapao u alkoholu, imao je velik uticaj na Li, ali i na ostale žene iz visokog društva. Kapoti je na društvenoj sceni bio nešto kao danas Derek Blasberg. Večni poverenik bezobrazno bogatih žena koje su mu otkrivale svoje najmračnije tajne, često pod dejstvom kojom tabletom Valiuma i čašom votke. Kapoti je obožavao Radzivil iz mnogo razloga. Jedan od njih bio je taj da ju je, u počecima prijateljstva, mogao kontrolisati, a drugi se, naravno, naslanjao na činjenicu da je sestra najmoćnije žene Amerike.\nGlumačke ambicije brzo su pokopali kritičari, koji su rekli da nikad nisu svedočili tako drvenom izvođenju. Nakon predstave "Filadelfijska priča", koja je bila postavljena u Čikagu, pa film "Laura", Li je odustala od sna da postane glumica. Dugo je izjavljivala da je za njen debakl krivo slavno prezime zbog kojeg joj ljudi ne daju priliku da se dokaže. Istina je da su časovi glume iz nje po prvi put izvlačili sirove emocije koje kao dete i tinejdžer nije uspela pokazati jer su i ona i sestra vaspitanje tako da ih uvek obuzdavaju i ne pokazuju.\nI drugi se brak približavao svom kraju, a Li je već ljubovala s grčkim brodovlasnikom Aristotelom Onazisom. U priču između Onazisa i Li uplela se Džeki. Mediji danas nagađaju da je Onazisa Li zanimala isključivo kako bi mogao doći do Džeki. Starija sestra ju je opet pretekla, a ovaj put sramota je bila javna i propraćena u svim svetskim medijima. Za ženu iz njene klase situacija se nije mogla razviti na gori način. Ali pravi problemi su tek počeli. Stas je preminuo ostavivši za sobom dug u iznosu oko 30 miliona dolara. Dugovanje je navodno šokiralo Li, koja nije znala da su sve njene kuće, haljine i putovanja plaćeni na kredit. Bila je prisiljena rasprodati imovinu kako bi namirila dugovanja i potražiti pomoć od Džeki, koja se pobrinula za decu otvorivši im novac u nasledstvo. U depresiji i besciljnosti Li je počela da pije i guta tablete. Na vidiku nije bilo potencijalnog partnera koji bi je mogao izdržavati na način na koji je ona htela, sestra je bila smatrana velikom damom, modnom ikonom, dok se na nju gledalo kao na izgubljenu ženu nesposobnu da život dovede u red. Bilo je vrijeme da se ponovno pronađe i vrati u žižu zanimanja.\nOd princeze Li preko noći je postala boho devojka koja je zatvarala klubove u društvu Mik Džegera i Endija Vorhola. Sa svojom tankom figurom, aristokratskim držanjem i porodičnim pedigreom, Li je u trenu postala zvezda u tim krugovima. Muškarci su se takmičili za njenu pažnju, ali niko od njih nije nudio dijamantski prsten i dao joj preko potrebnu garanciju i stabilnost. Njen bivši dečko Piter Bird rekao je da je Li čeznula za iskrenom ljubavlju, ali da je ispraznost glamuroznog života na kakav je navikla u tome sprečavao. Pokušala je raditi kako bi namaknula nešto novca. Emisija koju je osmislila za CBS propao je nakon prvog prikazivanja, potom se bacila na dizajniranje interijera, u čemu se pokazala kao talentovana i tvrdoglava dizajnerka. Jedno je vreme radila na uređenju hotela, ali ubrzo je odustala i zatvorila studio, rekavši kako je posao dekoratera jednostavno pretežak.\nSestra ju je naterala da krene na sastanke anonimnih alkoholičara na koje ju je sama vozila i čekala ispred zgrade kako bi bila sigurna da će Li ostati do kraja sastanka. U mnogočemu Li i Džeki su jedna drugoj bile izvor frustracije, ljubomore i večne zavisnosti te ljubavi zbog koje su uvek jedna drugu dizale i spašavale iz ralja depresije i loših životnih izbora. Do 1986. godine Li se oporavila i bila je spremna uhvatiti se u koštac s problemima. U njen život ušao je koreograf i redatelj Herbert Ros za kog se udala uprkos Džekinom protivljenju. Naime, Ros je bio biseksualac i to su svi znali pa je Džeki bila zabrinuta za sestrino krhko mentalno zdravlje i šta će se dogoditi ako je Ros izneveri i ostavi.\nŽivotni susret koji će joj dati najstabilnije trenutke karijere dogodio se 1980. godine kada je upoznala Đorđa Armanija, koji je bio očaran njenom elegancijom i duhom. Od 1985. bila na je funkciji PR direktorke za modnu kuću Armani, promovišući italijanski brend među svojim otmenim prijateljima i klijentelom koja je treperila pred njenim društvenim statusom. Tako je, na primer, na velikoj proslavi 40. godišnjice brenda Armani, koja je upriličena u Milanu prošle godine, Li bila počasna gošća. Kada je zakoračila iz zatamnjenog Mercedesa fotografi su podivljali, pokušavajući uhvatiti što bolji kadar krhke 83-godišnjakinje.\nKada se činilo da su stvari konačno sele na mesto Džeki se razbolela od teškog oblika karcinoma i preminula 1994. godine. Testament je bilo šokantan. Džeki nije ostavila ni centa Li, verojatno smatrajući da joj je tokom života dovoljno pomogla. Brak s Rosom nije išao najbolje. Li je tvrdila da je reditelj bio opsednut svojom bivšom suprugom, balerinom koja je takođe preminula od karcinoma. Mrzela je Holivud i kompletnu filmsku industriju. Ros je preminuo 2001. godine od posledica srčanog udara pa je Lei opet ostala sama.\nNapustila je Ameriku i odlučila da se skrasi u Parizu gde i danas živi. U stanu ispunjenom uspomenama na drage prijatelje poput baletana Rudolfa Nurejeva, u kojeg je navodno bila beznadežno zaljubljena, i Trumana Kapotija, kojeg i danas naziva najboljim prijateljem. S 83 godine čini se da je napokon mirna sa sobom i životnim odlukama koje su joj obiležile mladost i srednje godine. U Parizu živi zadovoljno primajući prijatelje u svom raskošnom domu na Aveniji Montanj koji je sama uredila.\nPored očigledne stabilnosti, pozne godine donele su joj i apsolutnu slobodu da svetu napokon ispriča svoju stranu priče, onu koju nećete pročitati u neautorizovanim biografijama i u ženskim časopisima. Većina najvažnijih aktera iz njene knjige više nisu među živima. Živo je samo njeno sećanje na njih, ponekad gorko, kao u slučaju Onazisa, a ponekad nežno i setno, kao kada priča o najvećoj ljubavi i najvećoj boljci svog života – sestri Džeki. U životu isprepletenom razočarenjima i ushićenjima, princeza Li je odlučila imati zadnju reč.\nDžeki KenediLi RadzivilOnazisTruman KapotiŽivotna pričamodaModna ikonaLjubavKnjiga


Muškarci na kraju 47, dame na 53. mjestu - Vijesti.me\nZAVRŠENA 42. ŠAHOVSKA OLIMPIJADA\nMuškarci na kraju 47, dame na 53. mjestu\nŽenska šahovska reprezentacija (Foto: Šahovski savez Crne Gore)\nS.J. 13. septembar 2016, 16:48 ažurirano 4. april 2019, 20:29\nNakon 14 dana i 11 kola, danas je spuštena zavjesa na 42. Šahovsku olimpijadu u Bakuu, a crnogorske selekcije su u glavnom gradu Azerbejdžana zauzele 47 (muškarci), odnosno 53. mjesto (dame).\nMuškarci su u posljednjem kolu remizirali sa Slovačkom 2:2. Pobjedu je upisao Dragan Kosić, poražen je Dragiša Blagoojević dok su remijem partije završili Nikola Đukić i Blažo Kalezić.\nDa je pobijedila, Crna Gora bi za 15-ak mjesta bila bolje plasirana, a ovako je završila tri mjesta bolje od rejtinga (50), sa pet pobjeda i po tri poraza i neriješena rezultata, odnosno 13 meč bodova.\nDame su u posljednjem kolu savladale Albaniju 3:1, zahvaljujući pobjedama Tijane i Lidije Blagojević, te Marije Stojanović, dok je Aleksandra Milović poražena.\nNaša ženska reprezentacija je na kraju bila 11 mjesta slabije plasirana od rejtinga (42), nijedan meč nije igrala neriješeno, upisavši šest pobjeda i pet poraza, za ukupno 12 meč bodova.\nTitulu u muškoj konkurenciji osvojile su Sjedinjene Američke Države, prvi put nakon 1976. godine, pa se očigledno isplatilo dovođenje dvojice šahista iz top 10 – Italijana Fabijana Karuane i Filipinca Veslija Soa, koji su u periodu između dvije olimpijade prešli na američku rejting listu. Amerikanci su imali isti broj meč poena kao Ukrajina, ali su trijumfovali zahvaljujući dodatnim kriterijumima. Rusi, glavni favoriti po rejtingu, zauzeli su treće mjesto...\nKod žena Kina je dobila odlučujući meč za titulu protiv Rusije i sa tri meč boda prednosti ubjedljivo trijumfovala. Branioci titule, Ruskinje na kraju su ostale bez medalje (četvrto mjesto), srebro je pripalo Poljskoj, a bronza Ukrajini, koja je, tako, jedina zemlja koja je osvojila medalje u obje konkurencije.\nSljedeća olimpijada održaće se u Gruziji, u Batumiju, od 23. septembra do 7. oktobra 2018. godine.\nCrna Gora (50)\nCrna Gora (42)\nStojanovic, Marija R


Registracija Vašeg objekta - Golija Info\nRegistracija smeštajnog kapaciteta na sajtu golijainfo.rs\nRegistracija Vašeg objekta na Goliji. Sama registracija se vrši na jednostavan i lak način. Vaše je samo da popunite formu koja se nalazi ispod i očekujte brz odgovor naših operatera. Molim Vas da forma bude tačna i precizna kako bi što brže i lakše pozicionirali Vaš objekat.\nVaša kontakt telefon: (obavezno)\nNaziv Vašeg objekta: (obavezno)\nURL Vašeg web sajta:\n---Česta vrelaBacin grobOdvraćenicaPašajlićki doStoelac\nBalkon Bazen Garaža Grejanje Internet Kablovska Kamin Klima Kuhinja Kupatilo Peškiri Parking Pogodno za decu Roštilj Sef Skijašnica SPA centar TV Voda 24h WiFi\n---Prodaja smeštajaRentiranje smeštaja\nUnesi LAT sa google-maps\nUnesi LNG sa google-maps\nSlažem se i upoznat sam sa uslovima oglašavanja:\nCena reklamiranja po oglasu je 2990 RSD na godišnjem nivou. Zakupljeni period počinje od dana kada se postavi oglas. Oglašivač ne snosi odgovornost netačnih informacija na sajtu. Sami vlasnici objekta moraju poslati oglašivaču, u ovom slučaju web portalu golijainfo.rs, tačne i precizne podatke.\nŠTA OBUHVATA PAKET KOJI MI NUDIMO\nNapomena: Oglasi na početnoj stranici se svi prikazuju, stim što na prvoj stranici oglasi se prikazuju random ( nasumično biranje ) i to 6 oglasa u bloku.\nZa sve druge informacije ili Vaše predloge stojimo Vam na raspolaganju. Možete nas kontaktirati putem kontakt forme sa sajta golijainfo.rs ili putem telefona.\nMob: +381 60 568 2222\nGolijainfo.rs je sajt koji je u korporaciji sa sajtom HopNaKop.rs. Sve oglase i sadržaje sajta možete posetiti na stranici hopnakop.rs.


Lenovo i Nutanix uvode hiperpovezanu infrastrukturu u globalno poslovanje Lenovo i Nutanix uvode hiperpovezanu infrastrukturu u globalno poslovanje – Personal magazin\nKompanije Lenovo i Nutanix juče su objavile strateško partnerstvo sa ciljem da razviju, plasiraju na tržište i prodaju nove Lenovo povezane proizvode koje pokreće Nutanix softver. Spajajući skladišne sisteme, servere…\nKompanije Lenovo i Nutanix juče su objavile strateško partnerstvo sa ciljem da razviju, plasiraju na tržište i prodaju nove Lenovo povezane proizvode koje pokreće Nutanix softver. Spajajući skladišne sisteme, servere i virtuelizaciju usluga u integrisane scale-out proizvode, upravljanje data centrima može biti pojednostavljeno što može doprineti smanjenju IT troškova. Obe kompanije su posvećene tome da obezbede nevidljivu infrastrukturu koja omogućava IT organizacijama da se usredsrede na aplikacije i usluge koje će njihovom poslovanju doneti veću fleksibilnost tako što će im ponuditi primamljivu alternativu javnim cloud uslugama.\nHiperpovezanost predstavlja kombinaciju izuzetno pouzdane server platforme i najsavremenijeg softvera koji zajedno kreiraju privatni cloud data centar koji je podjednako fleksibilan i skalabilan kao javna cloud usluga a iziskuje samo delimičnu potrošnju. Ovo partnerstvo omogućuje kompaniji Lenovo da nastavi sa inovacijama, razvijanjem najbolje tehnologije, kao i sprovođenjem svoje vizije o razvoju IT sektora u narednim decenijama. Uticaj kompanije Lenovo na globalna tržišta koja se brzo razvijaju, kao što je Kina, omogućuju ovom partnerstvu da se ubrzanim tempom pozicionira u kritičnim segmentima idustrije.\nDve kompanije će predstaviti nove hiperpovezane uređaje koji su zasnovani na vodećim Lenovo sistemima, proglašenim za najbolje sisteme kada je u pitanju zadovoljstvo potrošača1 i pouzdanost2, a pokretaće ih Nutanix softver. Zajedničko rešenje će sa poboljšanom efikasnošću i skalabilnošću moći da izdrži prektično sva opterećenja, uključujući poslovne aplikacije, baze podataka, virtuelne desktop infrastrukture i analitiku velikih podataka.\n„Lenovo može da uvede novu perspektivu u globalni korporativni svet. Ne moramo striktno da se pridržavamo starih načina razmišljanja i opšteprihvaćenih ideja. Umesto toga, možemo da zasnivamo poslovanje na inovacijama i da sarađujemo sa najinovativnijim i vodećim kompanijama na svetu kako bismo osmislili nova rešenja”, izjaio je Jang Juanging (Yang Yuanqing), generalni direktor kompanije Lenovo. „Prepoznatljivo Nutanix tehnološko liderstvo kombinovano sa našim globalnim pristupom omogućiće napredovanje za obe kompanije time što će pomoći korisnicima da dramatično smanje složenost data centra svih veličina. ”\n„Kompanija Lenovo predstavlja apsolutnog lidera na mnogobrojnim tehnološkim tržištima, a njeni inovativni i kvalitetni proizvodi su joj obezbedili poverenje hiljada preduzeća širom sveta”, izjavio je Diraj Pandej (Dheeraj Pandey), osnivač i generalni direktor kompanije Nutanix. „Partnerstvo sa kompanijom Lenovo predstavlja veliki korak ka našem cilju da u preduzeća svih veličina uvedemo nevidljivu infrastrukturu koja poseduje efikasnost web-scale tehnologije i snagu koju donosi potrošački dizajn.\n„Kompanije zahtevaju jednostavnije proizvode koji će rešiti njihove probleme sa skladištenje, a Intel je izuzetno posvećen saradnji sa liderima u oblasti data centara kako bi ova rešenja plasirao na tržište. Mi sarađujemo sa kompanijama Lenovo i Nutanix kako bismo podstakli korporativnu optimizaciju serverskih i skladišnih rešenja zasnovanih na Intel arhitekturi. Proizvodi koji nastanu kao rezultat ove saradnje imaće sve prednosti koje donose brojne Intel tehnologije pri čemu će predstavljati neka od najjednostavnijih rešenja na tržištu“, izjavila je Dajen Brajant (Diane Bryant), viši potpredsednik i generalni menadžer grupacije za data centre u okviru Intel korporacije.\n„Kompanija Nutanix predstavlja jednog od glavnih igrača na tržištu hiperpovezanih uređaja i jedna je od prvih koja je ukazala na potrebu ove tehnologije“, izjavio je Met Istvud (Matt Eastwood), viši potpredsednik IDC Enterprise Infrastructure and Datacenter group. „Ovo partnerstvo kompanija Lenovo i Nutanix nije samo obična saradnja, i podrazumeva zajednički rad u oblasti inženjerstva, marketinga i prodaje. U kombinaciji sa glabalnom reputacijom koju ima kompanija Lenovo, partnerstvo sa kompanijom Nutanix će ubrzati proboj hiperpovezane infrastrukture na nova tržišta“.\nLenovo i Nutanix uvode hiperpovezanu infrastrukturu u globalno poslovanje was last modified: November 9th, 2015 by Redakcija\nKoje bezbednosne rizike sa sobom nose pametni uređaji?


Д. Ковачев: Финансирање АП Војводине - Нови Стандард\nD. Kovačev: Finansiranje AP Vojvodine\n21.03.2019. 11:58 16.07.2020.\nNjeno finansiranje se vrši pretežno republičkim sredstvima i više liči na republički servis za isplate nego na finansijsku autonomiju.\nNenad Čanak je sa još dve funkcionerke LSV podneo Skupštini R. Srbije Predlog zakona o finansiranju APV. Umesto analize tog nesuvislog dokumenta, javnost bi valjalo podsetiti o načinu na koji se vrši finansiranje Vojvodine. Upoznajmo se osnovama na kojima počiva finansiranje Vojvodine, kao i sa osnovnim problemima usled kojih je njeno finansiranje do danas vrlo traljavo.\nRAZLIKOVANjE U PRIHODIMA AP VOJVODINA\nIzvedeni (derivatinvi) prihodi oni koji se pribavljaju na osnovu javno-pravnog statusa države, tj. fiskalnog suverentiteta. To su fiskalni prihodi (Propisujući učešće APV Zakon se ne odriče fiskalnog suvereniteta republičkog nivoa države. Nemoguće je sa republičkog nivoa derivirati pokrajinskom nivou države poresku vlast, već već budžetskim sredstvima preneti prihod od poreza Pokrajini. Po svojoj fiskalnoj /ne budžetskoj/ prirodi, ova sredstva predstavlja u republički ustupljeni derivativni prihod Pokrajini). Radi se o budžetskom pravu APV na učešće u raspodeli sredstava od javno-pravnog javnog prihodakoje je zasnovano na zakonu.\nRepublička svojina nije automatski svojina autonomne pokrajine ako se nalazi na teritoriji AP, jer je je pokrajinski nivo samo jedan od organizacionih formi države. Prirodna bogatstva, dobra od opšteg interesa i imovina koju koriste republički organi ne mogu biti imovina APV (URS 81). Svi oblici imovine su ravnopravni (URS 86), a propisano je ustavno jemčenje pokajinske imovine (URS 87) i dozvoljeno poveravanje nadležnosti (URS 178).\nFinansijska autonomija je materija do danas budžetskog prava. Razloi za to su brojni, pre svega politički, a prevashodno predstavljaju odgovornost APV, čije vlasti od usvajanja Ustava R. Srbije nisu podnele ni jedan jedini predlog za usvajanje odgovarajućih zakona na šta imaju ustavno pravo. Nema posebnog Zakona o izvornim prihodima autonomnih pokrajina, a propisano je da se ovim zakonom određuje učešće AP, vrsta i visina njihovih izvornih prihoda i učešće u delu prihoda republike.\nOsnovica minimuma budžeta APV je prema Ustavu „7 odsto u odnosu na Budžet R. Srbije“, a najmanje 3/7 budžeta APV se koristi za finansiranje kapitalnih rashoda (URS 184). Taj propis se iz političkih razloga tumači kao svojevrsno pravo na udeo APV u republičkom budžetu, odnosno obavezu R. Srbije da najmanje 7 odsto svojih budžetskih sredstava preda u budžet APV. LSV naročito uporno i duže od decenije javnosti tumači ovu ustavnu odredbu na očigledno pogrešan način.\nSrbija još uvek nema zakon o kapitalnim ulaganjima (investicijama). Ni pojam kapitalnih rashoda nije zakonski definisan, teško ga definiše nauka, a poreska nauka teško diferencira je li rashod dohodovne ili kapitalne prirode, naročito stoga što je pojam potekao iz anglsoaksonske tradicije, pa predstavlja pravno-teorijsku transplantaciju. Može biti da je kapitalni rashod onaj trošak poslovanja koji je usmeren u cilju sticanja dobiti, bez obzira je li dobit ostvarena (Kapitalni rashod, moj-bankar.hr, iz Arbutina, Poreski leksikon).\nDomaći republički propisi za sada poznaju samo pojam kapitalnog projekta, ali ga ne povezuju izričito sa Pokrajinom kao organizacionom jedinicom države, već sa R. Srbijom i lokalnom vlašću (ZBS čl. 2 st. 21a): „Projekti izgradnje i kapitalnog održavanja zgrada i građevinskih objekata infrastrukture od interesa za Republiku Srbiju, odnosno lokalnu vlast, uključujući usluge projektnog planiranja koje su sastavni deo projekta, obezbeđivanje zemljišta za izgradnju, kao i projekti koji podrazumevaju ulaganja u opremu, mašine i drugu nefinansijsku imovinu, a u funkciji su javnog interesa“. Zakon propisuje samo ocenu kapitalnih projekata u postupku pripreme budžeta lokalne vlasti (ZBS 54a).\nAPV raspolaže Upravom za kapitalna ulaganja APV (Raniji Fond za kapitalna ulaganja preformiran je u Upravu za kapitalna ulaganja 2015. g, po osnovu PSO o obrazovanju Uprave za kapitalna ulaganja APV /sl. List APV, br 54, 23. 12. 2014. g/). Finansiranje nadležnosti autonomnih pokrajina javnim prihodima i primanjima uređeno je zakonom (ZBS čl. 24).\nPRIHODI BUDžETA APV\nU budžetskoj praksi preko 60 odsto budžeta APV čine republički transferi, a preko 20 odsto prihodi od poreza. Svi ostali prihodi čine oko 15 odsto. Raspodelom poreskih prihoda APV ostvaruje prihod od 14 vrsta republičkih poreza.\nUkupno skoro 80 odsto budžetskih sredstava APV ostvaruje se od R. Srbije: 1) Donacije i transferi iz budžeta R. Srbije u budžet APV u skladu s zakonom; 2) Deo prihoda od poreza na dobit pravnih lica koja imaju sedište u Vojvodini u skladu s zakonom (PDV). U Budžet APV se uplaćuje 42 odsto; 3) Deo prihoda od poreza na dohodak građana koji imaju prebivalište u Vojvodini (porez na zarade). U budžet APV se uplaćuje 18 odsto; 4) Drugi porezi u skladu s posebnim zakonom; 5) Deo prihoda od naknada (korišćenje i zaštita voda, ribarskih područja; 6) Administrativne takse. Pokrajinska skupštinska odluka o pokrajinskim administrativnim teksama, Sl. List APV 20. 2009, 23. 12. 2009. g. Taksa se plaća na spise i radnje organa APV; 7) Donacije od stranih država i međunarodnih organizacija; 8) Ostali javni prihodi i primanja (od privatizacije, kamata, zakupa nepokretnosti i pokretnosti u svojini APV i R. Srbije koje koriste organi APV, prihoda od usluga, zaduživanja, koncesionih naknada u skladu s zakonom).\nDolaskom SNS na vlast u APV otvorena je stranica „Transparentnost budžeta APV“. Pokrajinska javna svojina: Objekti u javnoj svojini APV i Finansijski podaci o imovini – finansijska i nefinansijska imovina; Pregled obaveza i potraživanja: Obaveze i Potraživanja; Izveštaji o izvršenju Budžeta APV od 2004. g i završni računi, a od 2016. g. se izdaju i periodični izveštaji (http://www.budzet.vojvodina.gov.rs/budzet) Međutim, u poslednje vreme se završni računi baš i ne objavljuju.\nPOLITIKA BUDžETSKOG MENADžMENTA APV\nUstavna osnovica minimuma pokrajinskog budžeta u odnosu na republički budžet se i dalje pogrešno predstavlja kao „udeono“ pravo pokrajine na transferna sredstava od republike u visini od 7 odsto republičkog budžeta. Time je APV usled političke neukosti rukovodstva još u doba autonomaške koalicije politički ograničila svoje zahteve.\nVlada R. Srbije je koristila pogrešno autonomaško tumačenje osnovice pokrajinskog budžeta kao „finansijskog prava“ APV prema R. Srbiji i počela da isplaćuje pokrajini 7 odsto sredstava iz ukupnog republičkog budžeta. Štaviše, krajem aprila 2009. g. donela propis kojim se sva sredstva iz republičkog budžeta na teritoriji APV realizuju preko Sekretarijata za finansije APV (Zaključak Vlade Srbije 05 br. 400-2441/2009 od 29. 4. 2009. g).\nOvim načinom je R. Srbija, pored finansiranja APV svojim sredstvima, prepustila finansijskoj administraciji APV (preko Pokrajinskog sekretarijata za finansije) i sva finansijska sredstva kojima je republika plaćala sve rashode na teritoriji Vojvodine. Time je APV „pretvorena u protočni bojler“ republičkog novca (Mijatović, Boško – Ekonomske teme, Dosije AP Vojvodina, Napredni klub, Beograd, 2014), ali je ovim transferom blokiran realni razlog za separatizam pokrajinskih vlasti.\nNaime pošto 80 odsto pokrajinskih finansijskih sredstava potiče od prihoda R. Srbije, u trenutku ostvarenja separatističkih težnji pokajinska vlast bi trenutno prekinula dotok 80 odsto sredstava kojima bi finansirala troškove samostalne Vojvodine. Štaviše, nekadašnja autonomaška pokrajinska vlast je ovim dospela u finansijski položaj u kojem bi donošenje zakona o finansiranju Vojvodine sigurno značilo i njenu finansijsku odgovornost, zatim i obavezu da se precizno utvrdi finansiranje Vojvodine osim Novog Sada, ali i sigurno smanjenje priliva republičkih sredstava u pokrajinski budžet. Nepodnošljiva lakoća postojanja u svoj toj finansijskoj neodgovornosti autonomaške pokrajinske vlasti je skupo koštala Pokrajinu.\nTokom 2009. g. Skupština APV je donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o pokrajinskim administrativnim taksama. Protiv nje je poveden postupak pred Ustavnim sudom R. Srbije. Njena sadržina je bila potpuno neustavna i nakon nekoliko godina je Ustavni sud sve protivustavne odredbe ove Pokrajinske skupštinske odluke poništio.\nU leto 2011. g. je Bojan Kostreš (očigledno ne znajući za navedeni budžetsko – izvršno – menadžerski finansijski modus vivendi Beograda i Novog Sada) na svoju ruku i mimo radne grupe za izradu Predloga zakona u proceduru Skupštine APV uputio Predlog zakona o finansiranju APV. Taj Predlog je na-vrat na-nos odmah povučen iz procedure, vest o Kostrešovom trčavanju pred rudu je zataškavana, a Predlog potom nikad nije poslat iz Skupštine APV u Skupštinu R. Srbije. Ipak je javnost saznala kako za postojanje Predloga, tako i za postojanje Radne grupe za njegovu izradu. Kostreš umalo nije smenjen sa partijske funkcije u LSV zbog svog ispada. Kostreš je sve doživeo vrlo lično i kivno objavio da postoje i Radna grupa i Predlog koji sadrži 83 člana „od kojih je samo jedan sporan“ unutar Radne grupe, i to je bio član Nacrta predloga zakona kojeg je on predložio. Nenad Čanak je tada sasvim prećutao gaženje autoriteta visokog funkcionera LSV.\nMeđutim, krajem 2012. godine se pojavljuje začuđujuća vest da postoje neki „kandidati“ za radnu grupu, ali ne i o kome se radi. Nija bilo vesti da je nova Radna grupa formirana. Ne zna se ni da li je ranija Radna grupa prestala da postoji, vršeli se personalne izmene u njoj ili se planira okupljanje sasvim nove. Ipak, u doba kolapsa Razvojne banke Vojvodine s jeseni 2012. g. Skupština APV nije poslala Predlog zakona o finansiranju APV. Narodnoj skupštini R. Srbije je APV uputila Predlog zakona o dopuni Zakona o budžetskom sistemu, čija sadržina je bio da se iz republličkog budžeta dobije više sredstava. Dakle, bio je to predlog zakona samo u formalnom smislu.\nU doba kolapsa „Tesla banke“ u Hrvatskoj (znatan deo osnivačkog kapitala poticao je iz Fonda razvoj Vojvodine koji je takođe doživeo finansijski kolaps /Pokrajinska vlada je iz stečajne mase izdvojila mala sredstva kojima je od propalog Fonda za razvoj Vojvodine formirala Razvojni fond Vojvodine/) s jeseni 2013. g. je APV usvojila Platformu o polaznim osnovama za izradu Zakona o finansiranju APV, kojim je izrazila nameru da stekne pravo neposredne naplate Poreza, akciza i carina na teritoriji Vojvodine. Javnost je potom od predsednika Pokrajinske vlade (B. Pajtića) saznala da je Pokrajinska vlada izradila Predlog zakona o finansiranju APV, zatim da je Predlog zakona izrađen u komisiji Republičke Vlade. Predsednik pokrajinske Skupštine (I. Pastor) je krajem 2013. g. izjavio da Predlog zakona „nije došao u fazu da se o njemu može javno razgovarati“. Pajtić je krajem 2013. g. pokušao da pokrene postupak pred Ustavnim sudom protiv Zakona o republičkom budžetu. Potom se u APV sasvim zaboravilo na Predlog zakona o finansiranju APV koji je ostao tajna sve dok DS svoj partijski predlog nije podnela Skupštini R. Srbije u jesen 2016. g.\nU stanju potpune zapostavljenosti pitanja od pokrajinskog značaja, imovine i finansiranja pokrajine, politička ekvilibristika autonomaškog režima Novog Sada i njihovih saveznika iz Beograda, je ostavila pitanje finansiranja Vojvodine uglavnom u domenu budžetskog prava i budžetske politike. Evo kako danas izgleda finansiranje Vojvodine, koje za više od decenije nije odmaklo mnogo dalje od nivoa ustavnog normativnog kapaciteta.\nOsnove finansiranja Autonomne pokrajine Vojvodina (APV) su regulisane Ustavom R. Srbije. Ustav daje mogućnost da republička ovlašćenja budu poverena i Pokrajini (URS, čl. 137). Takođe, Ustav garantuje da se sredstava za rad jedinica lokalnih samouprava i APV iz poreza i drugih prihoda republike (URS, čl. 91, st, 1). Mišljenjem Venecijanske komisije je po pitanju fiskalne decentralizacije kritički ocenjen čl. Ustava R. Srbije 181.1 i to po pitanju fiskalnog položaja autonomnih pokrajina: „Ustavna jemstva za finansijsku autonomiju autonomnih pokrajina su takođe dosta slaba. Tako, čl. 184. ostavlja otvorenim pitanje da li pokrajine imaju pravo oporezivanja ili ne (MVK, str 19)“.\nŠto se poreskih prihoda tiče, finansiranje nadležnosti APV koje se po zakonu (ZBS čl. 24.) ostvaruje iz iznosa ostvarenog naplatom republičkih poreza vrši se primenom metode zajednice prihoda Republike i Pokrajine: 1) Deo prihoda od poreza na dobit preduzeća koja imaju sedište na teritoriji autonomne pokrajine u skladu s zakonom (PDV). U Budžet APV se uplaćuje 42.7 odsto (ZBRS, čl. 7.); 2) Deo prihoda od poreza na dohodak građana (poreza na zarade) ostvarenog na teritoriji autonomne pokrajine. U budžet APV se uplaćuje 18.0 odsto(ZBRS, čl. 7); 3) Drugi porezi ili deo poreza u skladu s posebnim zakonom; 4) Pokrajinske administrativne takse koje se plaćaju na spise i radnje organa APV (PSOPAT); 5) Deo prihoda od naknada (korišćenje i zaštita voda, ribarskih područja); 6) Prihodi od koncesione naknade u skaldu sa zakonom.\nZahvaljujući autonomaškoj konfuziji, koja je po svemu sudeći izazvana namerno, AP Vojvodina se i danas finansira onako kako se mora. Njeno finansiranje se vrši pretežno republičkim sredstvima i više liči na republički servis za isplate nego na finansijsku autonomiju. Finansiranje se vrši u okvirima koji postoje, pa je pretežno regulisano budžetskim, a ne poreskim instrumentima. Autonomaška upornost da se finansiranje Vojvodine reguliše pre zakonskog regulisanja pitanja od pokrajinskog značaja i imovine pokrajine je gradnja kuće koja počinje od krova.\nIzvor NSPM, 20. mart 2019.\nPreporučujemoVojvodinaDušan KovačevSrbijafinansiranje AP Vojvodina


Izradi! | Tamo i natrag\nPosted at 08:33h in Nekategorizirano\tby\tSven Lovinčić\nCilj projekta je bio ubrzati kretanje robota na stazi. Inače robot prati liniju sa oba senzora unutar crne linije i zato ide sporo. Ideja je bila da robot prati liniju samo jednim senzorom kao glavnim, a drugi senzor je samo pomoćni. Time robot postiže veću brzinu. Odlučio sam da je desni senzor glavni.


Vlada daje 40 miliona eura bankama za podršku privredi | Aktuelno\nKako navode, ova podrška se realizuje kroz aranžman između Vlade i Razvojne banke Savjeta Evrope (CEB), a u cilju obezbjeđenja sredstava za kreditiranje privrede pod povoljnijim uslovima\nVlada Crne Gore je, u okviru paketa mjera podrške privredi za drugi kvartal obezbijedila kreditnu podršku u iznosu od 40 milona eura mikro, malim i srednjim preduzećima (MMSP), kako bi se povećala likvidnosti privrede i smanjio negativni uticaj COVID 19 na ekonomiju, saopšteno je iz Ministarstva ekonomskog razvoja.\nKako navode, ova podrška se realizuje kroz aranžman između Vlade i Razvojne banke Savjeta Evrope (CEB), a u cilju obezbjeđenja sredstava za kreditiranje privrede pod povoljnijim uslovima.\n“Sredstva će se plasirati posredstvom komercijalnih banaka. Nakon realizacije ove tranše od 40 miliona eura, postoji mogućnost obezbjeđivanja dodatnih 30 miliona eura podrške”, dodaju iz Ministarstva.\nObjašnjavaju, da će se pojekat realizovati na način što će Ministarstvo ekonomskog razvoja i Ministarstvo finansija i socijalnog staranja, iz prethodno pomenutog kreditnog aranžmana, bankama kroz “transferni zajam” obezbijediti sredstva za kreditiranje MMSP.\n“Pomenuta sredstva, najmijenjena za podršku likvidnosti, ali i investicijama, bankama će biti proslijeđena bez obaveze plaćanja kamate, te se na taj način stvaraju preduslovi da krajnji korisnici dobiju značajno povoljnije uslove finansiranja, čime se stvara osnov za oporavak privrede”, ističu iz Ministarstva ekonomskog razvoja.\nDodaju, kako bi se realizovala gore pomenuta sredstva, ministri ekonomskog razvoja i finansija i socijalnog staranja Jakov Milatović i Milojko Spajić, će već naredne sedmice u ime Vlade zaključiti sa svakom bankom pojedinačno Ugovor o saradnji na sprovođenju socio-ekonomskih mjera kojim se definišu svi uslovi pod kojima će sredstva biti ustupljena krajnjim korisnicima.\n“Vlada Crne Gore je osluškujući potrebe privrede krenula u sveobuhvatnu podršku iskazanu kroz mjere za prvi, a potom i drugi kvartal, te će i na ovaj način dugoročno podržati razvoj naše privrede koja se i dalje oporavlja od posljedica krize uzrokovane pandemijom”, zaključuju iz Ministarstva.\nPapa Franjo predložio Roberta Šumana za sveca, osnivača moderne Evrope\nAktuelno - 19.06.2021-21:57\nPapa Franjo predložio je jednog od osnivača moderne Evrope Roberta Šumana za sveca. U saopštenju iz Vatikana navodi se da je papa odobrio dekret kojim...\nŠkrelja: Lažni diplomata i falsifikator Simijanović kao Abazovićev mentor i savjetnik u izdaji građanske Crne Gore\nPOLITIKA Aktuelno - 18.06.2021-18:00\nHohštapler i špijun Stevan Simijanović priznao da je po zadatku došao u našu zemlju da utiče na izbornu volju građana i sastavlja Vladu, saopštio je poslanik...\nGrađanska inicijativa 21. maj: Crna Gora dovedena u stanje bezvlašća i nestabilnosti\nPOLITIKA Aktuelno - 18.06.2021-17:40\nVlada je državu dovela u stanje permanentnog bezvlašća i nestabilnosti, Crnoj Gori nisu potrebni religiozni fanatici, već pravni i ekonomski fanatici koji će se...\nVulin: Zabraniti ulazak u Srbiju onima koji su glasali za Rezoluciju o Srebrenici\nREGION Aktuelno - 18.06.2021-17:23\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin izjavio je danas da će tražiti da se ulazak u Srbiju zabrani onima koji su u Skupštini Crne Gore glasali...


/ KTULU PRIČE\nNovoLavovski popust\tHauard F. Lavkraft\tKTULU PRIČE\nPrvih pet priča u ovoj knjizi pripadaju Ktulu mitologiji, dok je Kroz kapije srebrnoga ključa dobar primer povezanosti dva Lavkraftova najuspešnija ciklusa. Zajednička tema svih ovih, ali i većine preostalih dela iz ova dva ciklusa, jeste postojanje nekih sila i bića izvan ljudske moći poimanja. Kako njegovi junaci pomoću znanja i nauke dolaze do neverovatnih otkrića, tako obično gube razum...\nPrvih pet priča u ovoj knjizi pripadaju Ktulu mitologiji, dok je Kroz kapije srebrnoga ključa dobar primer povezanosti dva Lavkraftova najuspešnija ciklusa. Zajednička tema svih ovih, ali i većine preostalih dela iz ova dva ciklusa, jeste postojanje nekih sila i bića izvan ljudske moći poimanja. Kako njegovi junaci pomoću znanja i nauke dolaze do neverovatnih otkrića, tako obično gube razum... Komentari\nRSD 347.00\tS ONU STRANU SNA


Uređivačka politika | Knjiženstvo\nČasopis Knjiženstvo posvećen je temama iz oblasti književnosti, studija roda i kulture.\nFilološki fakultet Univerziteta u Beogradu izdao je prvi broj časopisa 2011. godine. Od tada časopis izlazi u kontinuitetu, jednom godišnje. Časopis je pokrenut u okviru istraživačkog projektaKnjiženstvo, teorija i istorija ženske književnosti na srpskom jeziku do 1915. godine koji finansira Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije od 2011. godine. Časopis ima naučni status (M53).\nČasopis Knjiženstvo objavljuje originalne, prethodno neobjavljene radove: originalne naučne, stručne i pregledne radove, prikaze knjiga, bibliografije...\nRadovi moraju biti napisani na srpskom ili engleskom jeziku, sa rezimeima na engleskom (za radove na srpskom), odnosno srpskom jeziku (za radove na engleskom). Radovi mogu biti napisani i na drugim evropskim jezicima: nemačkom, francuskom, italijanskom...\nPrimljeni radovi podležu anonimnoj recenziji. Cilj recenzije je da uredniku pomogne u donošenju odluke o tome da li rad treba prihvatiti ili odbiti i da kroz proces komunikacije sa autorima poboljša kvalitet rukopisa.\nIzbor recenzenata spada u diskreciona prava urednika. Recenzenti moraju da raspolažu relevantnim znanjima u vezi sa oblašću kojom se rukopis bavi i ne smeju biti iz iste institucije kao autor, niti to smeju biti autori koji su u skorije vreme objavljivali publikacije zajedno (kao koautori) sa bilo kojim od autora podnesenog rada.\nRad prolazi dve recenzije, a recenzent je dužan da najkasnije u roku od mesec dana od prijema rada pošalje popunjen recenzentski obrazac.\nU glavnoj fazi recenzije, glavni urednik šalje podneseni rad stručnjaku za naučnu oblast kojom se rad bavi. Recenzentski obrazac sadrži niz pitanja na koja treba odgovoriti, a koja recenzentima ukazuju koji su to aspekti koje treba obuhvatiti kako bi se donela odluka o sudbini jednog rukopisa. U završnom delu obrasca, recenzenti moraju da navedu svoja zapažanja i predloge kako da se podneti rukopis poboljša.\nIdentitet recenzenata ostaje nepoznat autorima pre, tokom i nakon postupka recenzije.\nAutorima se preporučuje da prilikom pisanja radova izbegavaju formulacije koje bi mogle otkriti njihov identitet. Urednik garantuje da će pre slanja rukopisa na recenziju iz njega biti uklonjeni lični podaci autora (pre svega, ime i afilijacija) i da će se preduzeti sve razumne mere kako bi identitet autora ostao nepoznat recenzentima do okončanja postupka recenzije.\nTokom čitavog procesa, recenzenti deluju nezavisno jedni od drugih. Recenzentima nije poznat identitet drugih recenzenata. Ako odluke recenzenata nisu iste (prihvatiti / odbiti), glavni urednik može da traži mišljenje drugih recenzenata.\nStandarde za razrešavanje situacija kada mora doći do povlačenja rada definišu biblioteke i naučna tela, a istu praksu usvojio je i časopis Knjiženstvo: u elektronskoj verziji izvornog članka (onog koji se povlači) uspostavlja se veza (HTML link) sa obaveštenjem o povlačenju. Povučeni članak se čuva u izvornoj formi, ali sa vodenim žigom na PDF dokumentu, na svakoj stranici, koji ukazuje da je članak povučen (RETRACTED).\nČasopis Knjiženstvo je nosilac autorskih prava objavljenih tekstova. Časopis se nalazi u slobodnom pristupu. Korisnici mogu da čitaju, preuzimaju, kopiraju i razmenjuju delove ili ceo časopis bez plaćanja naknade i bez traženja dozvole izdavača, u skladu sa licencom (Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivs 4.0 International (CC BY-NC-ND 4.0).\nČasopis Knjiženstvo ne naplaćuje APC (Article Processing Charge).\nPredaja rukopisa, recenzija i objavljivanje su besplatni.\nČasopis Knjiženstvo omogućava autorima da konačnu, objavljenu verziju rukopisa u formatu PDF deponuju u institucionalni repozitorijum i/ili u nekomercijalne baze podataka, kao i da ga objave na ličnim internetskim stranicama (uključujući i profile na društvenim mrežama za naučnike, kao što su ResearchGate, Academia.edu itd.) i/ili na sajtu institucije u kojoj su zaposleni, u bilo koje vreme nakon objavljivanja u časopisu, a u skladu sa licencom (Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivs 4.0 International (CC BY-NC-ND 4.0).\nPri tome oni moraju navesti osnovne bibliografske podatke o članku objavljenom u časopisu (autori, naslov rada, naslov časopisa, volumen, sveska i paginacija), kao i URL adresu na kojoj je članak izvorno objavljen.


Republika / KO DOBIJA, A KO GUBI? Spektakularna TRAMPA, Milenković oblači dres VELIKANA?!\n14:04Zrenjaninska policija uhapsila dilera droge: U stanu krio marihuanu! 13:58Osuđeni napadači na Borka Stefanovića! 13:54Brutalan odgovor: Jovana Joksimović reagovala nakon što ju je TV Prva otpustila putem Instagrama! 13:44(VIDEO) SAŠA MILOVANOVIĆ ZA TV PINK: Đukanović se ne miri sa porazom, a njegove izjave su opasne i zabrinjavajuće! 13:37Srpska liga: Umesto što napadaju predsednika Vučića, neka se buduća crnogorska vlast vrati svojim korenima! 13:33KAO GROM IZ VEDRA NEBA: Milojević Zvezdi otima najboljeg igrača! 13:32Sportski spektakl za kraj letnje sezone na Kopaoniku 13:10(RECEPT) Prirodni melem protiv ćelavosti stimuliše rast kose i obnavlja oštećene vlasi 13:09Bljesak u Smederevskoj jeseni mladih snaga boksa Srbije 13:00(VIDEO) POKUŠAJ UBISTVA: Hauard BRUTALNO faulirao Jokića!\npetak, 7. 8. 2020.| 22:49\nNikola Milenković na meču protiv Lacija\nNikola Milenković, štoper Fiorentine, na pragu je prelaska na "San Siro", prenose italijanski mediji.\nDva kluba su u poodmakloj fazi pregovora oko razmene fudbalera, po kome bi se put Firence preselio skupo plaćeni Brazilac Lukas Paketa, za koga su "rosoneri" svojevremeno izdvojili čak 38 miliona evra, plus bonuse.\nSrpski defanzivac je ogromna želja trenera Milana Stefana Piolija, koji je izborio ostanak na klupi velikana nakon odličnog finiša sezone. Dogovor dva tima bi za početak podrazumevao jednogodišnje pozajmice pomenutog tadnema, uz pravo na otkup narednog leta. Paketa se, u najmanju ruku, nije proslavio u Milanu za koji je u minuloj sezoni upisao 27 nastupa, bez postignutog pogotka, uz tek jednu asistenciju.\nLukas Paketa na meču protiv Spal-a\nMilenkoviću ugovor ističe za dve godine, a nema sumnje da bi prelazak u Milan bio korak napred u karijeri, posebno što "rosoneri" stvaraju ambiciozan projekat povratka u Ligu šampiona posle nekoliko "sušnih" sezona.\n(VIDEO) ODLAZAK U TIŠINI: Tužna fudbalska slika koja je obišla svet!\nNikola Milenković FK Milan FK Fiorentina Lukas Paketa Fudbal Sport\nMILENKOVIĆ I VLAHOVIĆ DOBILI STRAŠNOG SAIGRAČA: Legenda Serije A potpisala za Fiorentinu\n(VIDEO) MILAN RUTINSKI SA IRCIMA: Bombe Zlatana i Čalhanoglua srušile Šamrok\nSrbin prva meta Milana!\n- ponedeljak, 21. 9. 2020. u 10:11 0\nLegendarni srpski košaraški trener Svetislav Pešić je bio gost emisije "Kao nekad" u kojoj je otkrio mnogo zanimljivih stvari.\n- ponedeljak, 21. 9. 2020. u 09:47 0\nArgentincu teško pao odlazak Čileanca.\n- ponedeljak, 21. 9. 2020. u 04:55 0\nKošarkaši Denver Nagetsa doživeli su poraz i u drugoj utakmici finala Zapadne konferencije. Los Anđeles Lejkersi su ovog puta slavili...\nPod zvezdanim nebom u okviru ovogodišnje manifestacije „Smederevska jesen" budućnost plemenite...


U Rusiji otvorene prve vojarne u loft stilu (FOTOGRAFIJE) - Russia Beyond Croatia\nU Rusiji otvorene prve vojarne u loft stilu (FOTOGRAFIJE)\nVojno-građevinski kompleks Ministarstva obrane Ruske Federacije\nJesu prve, ali sigurno nisu posljednje.\nMinistarstvo obrane Rusije otvorilo je prve vojarne u loft stilu u gradu Usurijsku nedaleko od granice sa Sjevernom Korejom. Objekt je otvoren početkom travnja.\nU izgradnji je korištena crvena cigla za rekonstrukciju povijesnih vojarni koje su se ovdje nalazile prije 120 godina.\nObjekt je pravljen po principu minimalizma, tj. samo ono što je "potrebno i dovoljno".\n"Vojni građevinari koji su nedavno završili rekonstrukciju objekta odlučili su da mu ne mijenjaju nekadašnji izgled. To je simboličan znak poštovanja prema povijesti ove vojne jedinice", prokomentirao je izgradnju vojarne u loft stilu Vadim Kozjuljin, profesor Vojne akademije znanosti.\nS druge strane, objekt odgovara svim suvremenim standardima sigurnosti i komfora. Može primiti 200 ljudi.\nOvdje nema velikih prostorija za dnevni boravak karakterističnih za gradski loft stil, ali je tu sve što je potrebno vojnicima – kreveti, kasete, teretana i soba za psihičku relaksaciju gdje vojnici mogu čitati knjige ili gledati televiziju.\n"Izgradnja ove vojarne privukla je pažnju medija u cijeloj zemlji. To je dobro za poboljšanje imidža vojske. Možda ćemo u budućnosti videti još neke zanimljive inovacije i građevinske pothvate u vojsci", dodao je stručnjak.\nruska vojska arhitektura


Sava Re razmišlja o akvizicijama u regiji – Bankar.me\nNLB Banka AD Podgorica u 2019. ostvarila neto dobit od 8,1 milion eura\nNjemačke štedionice pod lupom evropskih nadzornika\nKanadske banke u debelom plusu zbog hipoteka usljed pandemije Covid-19\nHrvatska: Bruto dobit banaka u prvom tromjesečju pala 22,7%\nWall Street raste usprkos kaosu na ulicama\nEU tržišta: Indeksi porasli na početku sedmice\nPad prometa i različiti smjerovi indeksa obilježili Montenegroberzu ove sedmice\nUNIQA Akademija – novi koncept edukacije i obuke iz oblasti osiguranja\nNastavak kampanje “Zajedno gradimo uspješne price”\nSektor osiguranja će zbog pandemije izgubiti 203 milijarde dolara\nReagujte na vrijeme: Sve što treba da znate o osiguranju imovine\nSava Re razmišlja o akvizicijama u regiji\nSeptember 24, 2014 OSIGURANJE, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nVodeći slovenački reosiguravač Sava Re stalno povećava svoj kapital i želi stabilno vlasništvo, a potencijalno razmišlja i o novim akvizicijama u regiji, naveo je u razgovoru za ljubljanski dnevni list “Dnevnik” od utorka predsjednik uprave Zvonko Ivanušič.\n“Neke hrvatske osiguravajuće kompanije se trenutno prodaju, ali su premale da bi razmišljali o njihovoj kupovini. Što se tiče privatizacije Dunava, najveće osiguravajuće kuće u Srbiji, u to bismo ušli samo ako ocijenimo da je to preuzimanje korisno i ako bi nam kapital za preuzimanje odobrili dioničari”, rekao je Ivanušič.\nOtprilike 15 posto dionica Sava Re kupilo je nedavno Croatia osiguranje, no Ivanušič ne vjeruje da je riječ o planu da se preuzme Sava Re u cjelini.\n“O tome ne pregovaramo, a interes za kupovinu naših dionica pokazuju i mnogi drugi domaći i strani ulagači, ne samo Croatia osiguranje i Adris grupa”, dodao je Ivanušič, rekavši da je interes njegove kompanije u stabilnoj vlasničkoj strukturi u kojoj dominira država kao vlasnik, zbog čega prema svakom potencijalnom strateškom investitoru imaju određenu distancu.\n“Želimo očuvati disperziranu vlasničku strukturu, u kojoj bi uz penzione i državne fondove bili i drugi vlasnici sa dugoročnim planovima”, kazao je Ivanušič.\nPo njegovim riječima, najbolji način odbrane od “neprijateljskog preuzimanja” neke kompanije je stalan rast njezinog kapitala, što je slučaj i sa Sava Re, čija je dionica ove godine porasla za više od 80 posto, piše Poslovni dnevnik.\nSava Re je u prvoj polovini ove godine, uz 268,5 miliona eura konsolidovane bruto premije, što je više od 40 posto bolji rezultat nego lani, ostvarila i 13 miliona eura čiste dobiti.\nPOJMOVIAdris kupuje Sava osiguranje Croatia osiguranje i Sava Re Dokapitalizacija Sava Re OSIGURANJE Sava Re\nPrevious Ričard Branson ima neobičan odnos prema zaposlenima\nSljedeći Kamate u evrozoni ostaju niske\nOsiguranje u doba korone: Juče moćni, danas bespomoćni\nSava Re očekuje pad dobiti od 20% u 2020. godini zbog korona krize\nNationwide i Generali najavljuju inovativno zajedničko ulaganje: N2G Worldwide Insurance Services\nNjemačka priprema novi paket mjera pomoći ekonomiji\nPredstavnici stranaka koalicione vlade kancelarke Angele Merkel sastaju se u srijedu kako bi raspravljali detalje …\nNaslovne strane dnevnih novina za 2. jun\nElektronska fiskalizacija: Svi računi moraju...\nProdavci nekretnina u Crnoj Gori očekuju pro...\nCrna Gora ima 62 milionera\nZamijenite stari telefon za novi u Telenoru\nDobro je biti pametan, ali porez mora da se p...\nKanadske banke u debelom plusu zbog hipoteka...\nDržava pomaže sa 150 do 200 miliona kredita p...\nHoće li i kako Montenegro Airlines platiti SM...\nNajskuplji apartman u Hrvatskoj sada košta ka...\nHoće li i kako Montenegro Airlines platiti SMATSA osam miliona eura duga?\nEvropska komisija traži povećanje IPA fondova na 14,5 milijardi eura\nAustrijiski hotelijeri izgubili deset godišnjih dobiti zbog korone\nU maju 7,3 miliona Njemaca zaposlenih sa skraćenim radnim vremenom\nFashion Company – sezonsko sniženje\nNapapijri – popusti\nU.S. Polo – popust\nBlago naše Crne Gore – 01.06 – 13.06\nTehnoplus – junski katalog\nMil-pop – junski katalog\nIdea – redovna akcija\nDrogerije Dama – junska akcija\nCosmetics – katalog specijal


Maestro Tarbuk je prvi nastup sa Crnogorskim simfonijskim orkestrom imao prije tri godine u Crnogorskom narodnom pozorištu, a u decembru će dirigovati dva od šest koncerata tokom ove sezone\n1967 pregleda\t1 komentar(a)\nTokom decembra, Crnogorski simfonijski orkestar održaće dva koncerta na Velikoj sceni Muzičkog centra Crne Gore pod upravom dirigenta, kompozitora i profesora na Muzičkoj akademiji u Zagrebu, maestra Mladena Tarbuka. Maestro Tarbuk je svoj prvi nastup sa CSO imao prije tri godine u Crnogorskom narodnom pozorištu, a u decembru će dirigovati dva od šest koncerata tokom ove sezone, budući da je za 2021/22. izbaran kao gostujući šef-dirigent nacionalnog ansambla.\nMladen Tarbukfoto: Muzički Centar Crne Gore\nPrvi koncert biće održan u petak, 10. decembra u 20 časova, a na programu orkestra naći će se popularna uvertira iz opere „Figarova ženidba“ Volfganga Amadeusa Mocarta, potom „Koncert za violinu, gudače i čembalo u a-molu“ Johana Sebastijana Baha u kojem će solističku dionicu interpretirati violinistkinja Crnogorskog simfonijskog orkestra Milana Bjelobaba, a nakon pauze premijerno „Simfonija br. 3 u D-duru“ Franca Šuberta.\nMilana Bjelobabafoto: Muzički Centar Crne Gore\nDrugi decembarski koncert koji će biti održan 17. decembra u 20 časova rezervisan je za monumentalno četvorostavačno ostvarenje Antona Bruknera - „Simfoniju br. 4“.\nOvo će biti prvi put da crnogorski simfoničari izvode jedno djelo iz simfonijskog opusa ovog austrijskog umjetnika. Nastala na vrhuncu epohe romantizma, ova kompozicija koja nosi podnaslov „Romantična“, ima tri verzije, a orkestar će na koncertu 17. decembra izvesti posljednju, treću verziju iz 1888/89. godine.\nPred početak oba koncerta, u Kamernoj sali Muzičkog centra Crne Gore, u 19.30 časova, biće priređeni „Razgovori pred koncert“ sa maestrom Mladenom Tarbukom, u okviru kojih će posjetioci imati priliku da dobiju uvid u inspiraciju i ideje kompozitora čija djela budu izvodili crnogorski simfoničari.\nMaestro Tarbuk će govoriti o nosećim tematskim materijalima i dramaturgiji odabranih kompozicija, zatim interpretatitivnim izazovima koje kompozitori postavljaju pred izvođače, dok će publika biti u prilici da kroz razgovore sa dirigentom dobije odgovore na sve pojedinosti koje ih budu zanimale.\nMuzički centar Crne GoreCrnogorski simfonijski orkestarMladen Tarbuk


Javorak izvozi 90 odsto proizvodnje na inostrano tržište\nVLASNIK RAZGOVARAO SA MINISTROM\n„U Javorku i dvije firme u okviru njega sada radi 100 zaposlenih. Planovi su da do kraka godine bude uposleno 120 radnika što je veliki iskorak u odnosu na pola godine ranije“, kazao je Ivanović\n111 pregleda\t7 komentar(a)\nJavorak, Foto: Svetlana Mandić\n25.11.2015. 15:49h Ažurirano: 25.11.2015. 15:49h\nU nikšićkom drvoprerađivačkom preduzeću Javorak, u kome je stečaj okončan 1. juna i počela realizacija plana reorganizacije, uposleno je oko 100 radnika, a 90 odsto proizvodnje se izvozi na inostrano tržište.\nVlasnik Javorka Branko Mićković saopštio je te podatke tokom današnje posjete ministra poljoprivrede i ruralnog razvoja Petra Ivanovića i čelnika nikšićke opštine i ocijenio da sve to ukazuje na novi početak te fabrike i da je već sada ostvaren veliki napredak.\n„Kroz kapiju Javorka danas ulazi 100 radnika, izvozi se 90 odsto proizvodnje, a samo deset odsto plasira na domaće tržište. Taj trend će se nastaviti i u buduće. U narednoj godini planiramo da preradimo 30 hiljada kubika, što će, kao i ostali naši planovi, biti uslovljeno obezbjeđenjem koncesija na drvnu građu“, kazao je Mićković.\nPrema njegovim riječima, ukoliko dobiju neophodnu koncesionz podršku od države, uspjeh Javorka sigurno neće izostati.\n„Ukoliko bude po planu već naredne godine možemo računati na novih 50 radnih mjesta. Javorak danas izvozi na tržište Evropske unije, Egipta, Dubaia i Rusije. Gledano brojkama poslovni učinak u prethodnom mjesecu ostvaren je sa 250 hiljada eura“, rekao je Mićković i ukazao da je najvažnije što u fabrici radi pogon finalne prerade.\nIvanović je ocijenio da su učinjeni veliki pomaci na oporavku Javorka, mada je za sada riječ još o početnim koracima.\n„U Javorku i dvije firme u okviru njega sada radi 100 zaposlenih. Planovi su da do kraka godine bude uposleno 120 radnika što je veliki iskorak u odnosu na pola godine ranije“, kazao je Ivanović.\nGovoreći o izvozu na inostrano tržište, Ivanović je ukazao da je cilj da se plasira što veći stepen prerade „koji se korak po korak mora povećavati, kako bi se što više novca ostajalo proizvođačima i državi, jer jedno je kada se izvozi samo oblovina, a drugo kada idu finalni proizvodi“.\n„Popravlja se ambijent za bavljenje proiuzvodnjom i preradom u Crnoj Gori, mada je oblast drvoprerade bila zapuštena iz različitih razloga i neophodno je još da bi se povratilo povjerenje. Nije cilj posjeći drvo, već ga maksmimalno iskoristiti. Riješili smo dio koncesija, a ostalo je da se vidi kako će se to pitanje realizovati na dugoročan period“, rekao je Ivanović.\nPrema njegovim riječima, Vlada je usvojila program za koncesije za narednu godinu i sada predstoji dodjeljivanje drvoprerađivačima, kako bi se zavelo više reda u ovoj oblasti.\n„Za tri godine prvi put ulazimo u proceduru dodjele dugoročnih koncesija, što znači dugoročno planiranje za drvoprerađivačle firme kako bi mogle poslovati. Moramo pažljivo odlučiti kako i na koji način dodjeljivati konceije, prije svega drvoprerađivačima koji mogu da spoje finansije, tržište, izvoz i zaposlenost“, istakao je Ivanović.\nPredsjednik nikšićke Opštine Veselin Grbović iskazao je veliko zadovoljstvo što je Javorak krenuo putem napretka.\n„Sve što je planirano realizovano je, a obezbijeđene su i neophodne koncesije za neki kraći period. Nadamo se da ćemo sa Ministarstvom poljoprivrede uspjeti da obezbijedimo i veće i dugoročne koncesije za impresivne planove ove fabrike“, kazao je Grbović.\nJedna od mladih radnica, Tanja Nedić (19), saopštila je da su plate u Javorku redovne i da je zadovoljna što joj je omogućeno da može da pokaže da zna i hoće da radi.\nOsnovni izvozni proizvod Javorka je furnir koji se plasira u zemlje EU, a imaju i tzv. Egipatski program koji se izvozi za tamošnje tržište.\nU jednoj od hala Javorka radi i italijanski investitor koji proizvodi kompletan asortiman namijenjen izvozu na tržište Evropske unije. Riječ je o izvozu djelova namještaja, kuhinjskoj galanteriji, masažnim i relaks foteljama, kao i drugom asortimanu.\nJavorak MBBranko MićkovićPetar IvanovićJavorakNikšić


Transferi | Impala Travel\nTransferi u Beogradu i inostranstvu\nU našoj ponudi je brzo i lako rezervisanje transfera širom sveta. Aerodromski transfer je opcija koja će vam omogućiti da sebi obezbedite transfer od aerodroma do vašeg smeštaja I obratno i pre nego što dođete do destinacije na koju planirate da putujete.\nMoguće je rezervisati pojedinačni ili deljeni (shuttle) transfer na svim popularnim aerodromima i u gradovima širom sveta.\nU slučaju da imate malo dete za koje je potrebno obezbediti dečije sedište potrebno je da unapred najavite vaše zahteve.\nUkoliko Vam je potrebna pomoć pri rezervaciji slobodno nas pozovite !\nU našoj ponudi, za putnike iz Beograda, po veoma pristupačnim cenama, obezbedili smo aerodromske transfere.\nPolasci su sa kućne adrese ili dogovorene lokacije, prema unapred dogovorenom vremenu, prilagođenom vremenima letova ili vremenima koje odgovaraju putnicima.\nPrilikom rezervacije molimo Vas da navedete telefone koji će biti aktivni u vreme transfera.\nUPITNIK ZA TRANSFERE\n--- Izaberi ---AerodromaHotela\n*U jednom pravcu\n--- Izaberi ---AerodromHotel


Dan online - Hronika: Operativci ANB-a zatečeni u kršenju mjera - 2021-04-10\nHronika U PODGORIČKOM LOKALU 23 OSOBE PRISUSTVOVALE PRIVATNOJ PROSLAVI UPRKOS ZABRANI MINISTARSTVA ZDRAVLJA\nAgencija za nacionalnu bezbjednost - Foto: DAN Operativci ANB-a zatečeni u kršenju mjera Krivična prijava je podnesena protiv 23 osobe, a u lokalu su zatečeni i Luka Bulatović. Dvije osobe su lišene slobode nakon čega ih je državna tužiteljka saslušala i pustila\nSmijenjeni visoki funkcioneri Agencije za nacionalnu bezbjednost Luka Bulatović i njegov kolega Panto Vučurović i još 21 osobe zatečeni su 8. aprila uveče u podgoričkom lokalu „Maruška” gdje je bila organizovana privatna proslava. Prema informacijama kojima raspolažemo, dvije osobe su lišene slobode i zadržane u policijskim prostorijama, nakon čega ih je osnovna državna tužiteljka saslušala i pustila. Protiv 23 osobe, koje su zatečene u lokalu uprkos mjerama za suzbijanje širenja virusa korona podnijeta je krivična prijava.\nKako smo pisali početkom februara, u okviru provjera koje se sprovode u Agenciji za nacionalnu bezbjednost, pokrenut je i postupak kojim treba da se utvrdi da li je smijenjeni načelnik Luka Bulatović zloupotrebljavao mjere tajnog nadzora. Pojedini operativci ANB-a optužili su Bulatovića da je nezakonito prisluškivao više osoba iz političkog i javnog života. Po nalogu specijalnog državnog tužioca Stojanke Radović početkom godine saslušani su, u svojstvu građana, smijenjeni načelnici sektora ANB-a Danilo Grozdanić i Luka Bulatović. Oni su tokom ispitivanja u policiji negirali da su radili nezakonito.\n– Imam obavezu i poštovanje prema svom poslu i ne želim da komentarišem ništa i dajem odgovore na pitanja dok se sve ne završi – odgovorio je tada na naše pitanje Bulatović.\nPovodom ovog događaja zvanično se oglasila i Uprava policije.\n– Podgorička policija je, 8. aprila, preduzimajući preventivne mjere i radnje u cilju sprečavanja širenja virusa korona kontrolisala ugostiteljski objekat „Maruška” gdje su unutar objekta zatečena 23 lica. Obaviješten je nadležni tužilac koji je naložio da se liše slobode dva lica koja su organizovala okupljanje u ovom ugostiteljskom objektu u čijim radnjama se stiču elementi krivičnog djela nepostupanje po zdravstvenim propisima za suzbijanje opasne zarazne bolesti. Osim toga, postupajući tužilac je naložio da se protiv ostalih lica koja su zatečena u ugostiteljskom objektu podnese krivična prijava u redovnom postupku zbog sumnje da su izvršili isto krivično djelo – saopšteno je iz Uprave policije povodom ovog događaja.\nPrema nezvaničnim informacijama, mjere su prisustvom u lokalu prekršili i Milutin Todorović (27), Luka Dobrović (27), Vuk Drecun (31), Ivana Rovčanin (26), Srđan Popović (43), Miloš Nenadović (26), Milorad Čanović (51) i Danilo Đurašković (27). Mjere Ministarstva zdravlja nisu ispoštovali i Dragan Mijušković (44),, Predrag Kovačević (40), Radoje Simonović (32), Saša Dubak (49), Dragan Radulović (50), Mileta Milošević (49), Aleksandar Radusinović (38). Iz istih razloga sankcionisani su i Luka Vukčević (37), Marijana Vasović (32), Andrea Danilović (24), Zoran Bušković (37), Bojana Gašić (27) i Momčilo Globarević (51).\nNadležni pojačano vrše kontrole\nPolicija redovno sprovodi aktivnosti u cilju sprečavanja kršenja mjera Ministarstva zdravlja izdatih za sprečavanje špirenja virusa korona.\nCetinjska policija je 2. aprila izvršila kontrolu ugostiteljskog objekta u Ulici X crnogorske, a u lokalu su zatekli S.R. (21) i još četiri osobe, od kojih je jedna bezbjednosno interesantna. Tužiteljka se tada izjasnila da se u radnjama S.R. stiču elementi krivičnog djela nepostupanje po zdravstvenim propisima za suzbijanje virusa korona.\nHercegnovska policija uhapsila je nedavno je S.P., vlasnika sportskog objekta u tom gradu, zbog sumnje da je počinio krivično djelo nepostupanje po zdravstvenim propisima za sprečavanje širenja virusa korona. Policija je tada u mjestu Topola izvršila kontrolu sportsko-rekreativnog objekta u sklopu kojeg posluje ugostiteljski objekat, čiji je vlasnik S.P. U ugostiteljskom objektu zatečeno je 29 lica, kao i vlasnik objekta, na koji način su prekršene propisane mjere u cilju suzbijanja pandemije.


Kesić: "Stvaranje emisije je jedan vid izlečenja" | Film i TV | Direktno\n10. 04. 2021. 16:41 2\nKesić: "Stvaranje emisije je jedan vid izlečenja"\n"Svi su zadovoljni zbog mog povratka, bio sam na ivici, malo je falilo da odem u legendu, ali ovakvi kao ja se ne razboljevaju duže od dve nedelje", rekao je voditelj Zoran Kesić kroz smeh, u kratkom video klipu koji je napravio prilikom snimanja nove epizode kultne humoristične emisije "24 minuta".\nPosela dve nedelje pauze, Zoran Kesić konačno se vraća na ekrane ove subote, tačnije večeras, i to novom epizodom kultne humoristične emisije "24 minuta". U kratkom video klipu koji je objavio juče, a koji je nastao prilikom snimanja 230. epizode emisije, Kesić je "odveo" gledaoce s Jutjuba iza kulisa, i otkrio im detalje nove epizode.- Zadovoljstvo mi je da vas ponovo pozdravim ispred našeg studija nakon dve nedelje pauze. Ponovo sam u stroju - rekao je Kesić kroz smeh na početku videa.\n- Svi su zadovoljni zbog mog povratka, bio sam na ivici, malo je falilo da odem u legendu, ali ovakvi kao ja se ne razboljevaju duže od dve nedelje.Kesić je snimao video prednjom kamerom, te je gledaocima otkrio zašto se on najviše raduje povratku na radno mesto.\n- Mnogo se bolje osećam. Nisam još potpuno ozdravio, ali sam potpuno operativan. U stanju sam da radim. Želja da nastavim posao i stvaranje emisije je jedan vid izlečenja. Čovek mora da ima neki smisao i nešto što ga motiviše i pokreće, a osim pre svega porodice, to je za mene naša emisija. Pokrenuo sam se, ne mogu više da budem bolesnik, moram da radim.\nZdravlje Zoran Kesić "24 minuta"\nSlađana Milošević imala unutrašnje krvarenje: "I dalje sam u bolnici"\n11. 05. 2021. 4\nJarčevi dinamični, Škorpije očekuju promene (VIDEO)\nBikovi ishitreni, Lavovima treba druženje (VIDEO)\n10. 05. 2021. 0


Košarkaški klub Mega Mozzart » MLADA REPREZENTACIJA SRBIJE PRVAK EVROPE, SJAJNI JARAMAZ I ZAGORAC!\nMLADA REPREZENTACIJA SRBIJE PRVAK EVROPE, SJAJNI JARAMAZ I ZAGORAC!\nMlada reprezentacija Srbije je predvođena Ognjenom Jaramazom, osvojila zlato na Evropskom prvenstvu za igrače do 20 godina u Linjanu (Italija) pošto je u finalu savladala Španiju sa 70:64 (20:21, 16:15, 16:9, 17:19). Srbija je ovim trijumfom okončala Evropsko prvenstvo neporažena, sa svih 10 pobeda iz isto toliko mečeva.\nNajbolji u reprezentaciji Srbije je bio Ognjen Jaramaz sa 19 poena i 10 skokova a sjajan je bio i Rade Zagorac sa 11 poena, 7 skokova i 2 blokade.\nPored dva igrača na terenu, Mega Leks je imao predstavnika i u stručnom štabu pošto je Nenad Čanak bio na mestu pomoćnog trenera.\nUtakmica nije najbolje počela za Srbiju pošto je posle nepuna 4 minuta Španija povela sa 4:12. Ipak, Srbija se brzo vratila u igru a potom je u drugoj četvrtini došla do vođstva. Na poluvreme se otišlo sa 36:36 a najraspoloženiji je bio Jaramaz sa 11 poena.\nTreća četvrtina je bila izjednačena do finiša kada Srbija pravi seriju 8:0, uz trojku Jaramaza za 52:45. U poslednjoj četvrtini su Jaramaz i Zagorac odveli Srbiju na +13 na manje od 5 minuta do kraja. U finišu je Španija pripretila ali je Srbija na kraju zasluženo došla do zlata.\nFrancuska je u borbi za bronzanu medalju izgubila od Turske sa 74:84 (15:20, 12:26, 21:14, 26:24). Francuzi su gubili na poluvremenu sa 19 razlike (27:46) ali su u finišu uspeli da smanje na samo 3 poena razlike. Ipak, nisu imali snage za potpuni preokret.\nNajbolji u redovima Francuske je bio Timote Luvavu sa 19 poena dok je Alfa Kaba postigao 4.\nZAGORAC I JARAMAZ U NEDELJU ZA ZLATO, LUVAVU I KABA ZA BRONZU!\nVESELIN PETROVIĆ NOVI POMOĆNI TRENER MEGA LEKSA


Iz Novog Pazara u inostranstvo najviše odlaze doktori i medicinsko osoblje – Ovo je njihova priča – Sandzaklive.rs\nIz Novog Pazara u inostranstvo najviše odlaze doktori i medicinsko osoblje – Ovo je njihova priča\n0 1,435 5 minuta čitanja\nVelika je žal za ljudima koji odlaze, pogotovo u sandžačkim gradovima kao što su Novi Pazar, Tutin, Sjenica, Prijepolje.\nDok je korona virus buktao u Novom Pazaru, 2020. godine, i gubila se svaka nada da je moguće da se kovid zaustavi, u pomoć Novopazarcima je uskočila brojna dijaspora.\nTako su pa svakodnevno stizala vozila za Dom zdravlja, lekovi, respiratori, novi kreveti, boce sa kiseonikom i sve drugo što je moglo da pomogne u suzbijanju ove opake bolesti. To je bio trenutak u kome su Novopazarci shvatili da bez svojih sugrađana, koji su otišli „trbuhom za kruhom“, ne bi uspeli da se izvuku iz krize koja ih je zadesila.\nRatovi devedesetih godina prošlog veka i inflacija koja je zavladala zemljom su doveli do toga da se mnoge mlade Sandžaklije nađu daleko od svog doma i porodice i da se „snalaze“ u stranoj zemlji i nauče neki novi jezik.\nKako se situacija u zemlji nije menjala ni posle devedesetih, sve veći broj mladih, ali i starijih, napuštao je svoje ognjište i išao za nekim boljim životom. Broj onih koji odlaze u inostranstvo povećao se poslednjih godina.\nDva autoprevoznika „Delontrans“ i „Pejić tours“ imaju redovne linije za inostranstvo. „Delontransovi“ autobusi saobraćaju tri puta nedeljno kroz Mađarsku, Austriju, ali svakako je najpopularnija njihova krajnja destinacija – Nemačaka.\nU razgovoru sa tim prevoznicima rečeno nam je da sredom, subotom i petkom ka Evropi upute jedan, eventualno dva puna autobusa putnika.\nAutobusi kompanije „Pejić tours“ polaze ne samo iz Novog Pazara, već i iz mnogih drugih gradova kao što su Priboj, Prijepolje i Tutin i pokrivaju gotovo celu Evropu, ali i dalje je najpopularnija destinacija Nemačka.\nNa veliku žalost Novopazaraca, u inostranstvo najviše odlaze doktori i medicinsko osoblje. Kako su oni naveli, razlozi za to su nemogućnost da dođu do posla legalnim putem, ali i mnogo bolji uslovi za rad i zantno veće plate u zemljama gde odlaze. Takođe, odlaze zato što ne žele da se povinuju političkoj struji koja „vlada“ kako svime tako i zdravstvom.\nMladi novopazarski hirurg, Mehmed Mujdragić, i njegova supruga koja je anesteziolog po struci, zbog velikih problema koje je imao na svom poslu odlučio je da sa svojom porodicom napusti ovu zemlju i prihvati posao u jednoj zdravstvenoj ustanovi u Nemačkoj.\n-Iskreno, dugo sam pokušavao da sebe ubedim da će se stvari promeniti ili bar krenuti na bolje, a onda sam shvatio da ja nemam više toliko godina da mogu da čekam da nešto krene na bolje. Dovoljno iskustva imam da shvatam da za to bolje treba da prođu godine, a meni ne znači puno da bude bolje za pet do 10 godina. Meni treba da bude bolje sad- ističe Mujdragić i dodaje:\n– Ono što se dešavalo u vreme najgoreg talasa korone u Pazaru je samo mala stvar koja je moje dugogodišnje razmišljanje i vaganje pretvorilo u odluku. Nisam više imao sumnje da skoro neće biti bolje. Osnovni stubovi društva, koji bi trebali da budu nosioci promena, puze između dnevnopolitičkih potkusurivanja. Pravosuđe, školstvo i zdravstvo, izjedeni su korupcijom, neopotizmom i politikom. Na kraju društvo koje nije sposobno da na odgovornost, zbog loših rezultata, pozove ljude kojima je poverena bilo koja javna funkcija, a pritom ingoriše one koji su uspešni samo zato što drugačije misle, osuđeno je na stagnaciju i moram reći dalje propadanje.\nMujdragić nastavlja da je, takođe, jako loša ekološka situacija uticala na njegov odlazak, jer, kako kaže, ne želi da njegova deca odrastaju u takvim uslovima.\nGotovo da nema porodice u Novom Pazaru koja nema jednog ili više članova uže i šire familije koji žive i rade u inostranstvu. Nekada su to bili stariji ljudi, a sada je sve više mladih koji su krenuli u „bolje sutra“.\n„Ja sam otišao u Frankfurt“\nU razgovoru sa onima koji trenutno žive i rade u Nemačkoj pokušali smo da otkrijemo koji je razlog njihovog odlaska i kako se snalaze tamo.\nMirza Jovičić (41) u Nemačkoj živi već šest godina. Iako je diplomirani pravnik, njegova diploma je tamo nevažeća, pa se u Frankfurtu bavi drugim zanimanjima. Sve ovo je, kako on kaže, iz razloga da porodici obezbedi „bolje sutra“\n– Ideja o odlasku se javila još tokom srednje škole. To su bile čuvene 90- te, kada smo bili pod međunarodnim sankcijama, uglavnom, zbog ljudi koji su tada bili na vlasti, a koji, nažalost, i danas čine vlast u Srbiji. Ljudi često u razgovoru kažu: “Pa najlakše je otići.” I upravo tu svi greše. „Najteže je otići“, odgovorno stojim iza te rečenice. Ljudi odu iz svog rodnog mesta u neko drugo mesto u Srbiji, pa počnu ispočetka – novi grad, novi ljudi, sve je novo. I teško je snaći se. A zamislite kada odete u potpuno drugu zemlju, čiji jezik ne poznajete, običaje, zakone. Teško je. Ne počinjete od čuvene nule, nego od minus 30 pa je dostizanje nule samo po sebi podvig – kaže on.\nMirza dodaje da nije imao mnogo problema da se uklopi u nemački sistem, ali ono što mu konstantno fali je njegova porodica i prijatelji. Ali i pored toga ne razmišlja o povratku u Srbiju.\n– Trenutno ne planiram da se vratim. Gradim sebi život ovde, upoznajem nove ljude, istražujem nova mesta. Ponekad zapratim dešavanja u Srbiji i upao mi je u oči interesantan grafit na nekom zidu na kome piše: “Vratiće se rode kada Vučić ode”. Bilo mi je simpatično i tužno u istom trenutku ali je pisac grafita u svakom slučaju pogodio poentu – priča Mirza.\nNapustio svoje ognjište\nAdmir Tandir (36) poreklom iz Prijepolja, više puta je odlazio na privremeni rad u Nemačku, a od skoro je dobio i radnu vizu, pa planira da tamo i ostane dok ne ostvari svoje ciljeve zbog kojih je i napustio svoje ognjište.\n-Razlog mog odlaska je i pored emitivno teškog odvajanja od porodice, to što u sređenim državama osim što je bolja zarada, vrednuje se to koliko si dobar radnik, a najpre zato što je u našim krajevima teško doći do stalnog radnog odnosa sa normalnom platom. Državne ustanove, nažalost, ne vrednuju kvalifikacije i obrazovanje, a u privatnim institucijama uglavnom se radi „na crno“. Obrni, okreni, milion razloga da se ode, jedan jedini da se ostane, a to je porodica, ali kada ni nju ne možeš da izdržavaš, u čemu je poenta – naglašava naš sagovornik.\nTandir ističe da se lepo snašao „preko grane“ i da se većinom druži sa velikim brojem ljudi iz bivše Jugoslavije.\n-Ne kajem se što sam otišao, odvojenost od porodice je jedina mana ovog rada preko granice, ali uvek bi isto uradio jer su po mom mišljenju bolji uslovi ovde što se tiče posla, plate i rada, nego u našim krajevima – ističe on.\nA, kako je Danas već pisao, Zibija Dervišhalitović Šarenkapić, direktorka KC „Damad“, smatra da je neophodno da se uradi istraživanje, kojim treba da se utvrde najčešći razlozi za odlazak mladih iz tog kraja, ali i neophodni preduslovi „koji bi ohrabrili mlade da ostanu u svom gradu, rade i stvaraju“. (Danas)


Ilić sam razvalio auto, tvrdi MUP - Ozonpress :: internet portal\nTag: auto, Ilić, MUP, škoda superb\nVeštačenje vozila „škoda superb“ Velimira Ilića u jednom ovlašćenom servisu u Čačku, pokazalo je da je do kvara na vešanju došlo najverovatnije udarcem o tvrdu podlogu u vožnji, tvrde iz MUP-a.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova demantuje navode bišveg ministra Velimira Ilića da je neko pokušao da ga ubije diverzijom na automobilu, a da policija nije htela da uradi veštaćenje.\nDo pojave rascepa u predelu zadnje bočne strane leve viljuške došlo usled dejstva mehaničke sile i to odozdo prilikom kretanja vozila napred, a najverovatnije usled naleganja automobila na čvrstu podlogu, saopšteno je iz MUP-a.\nLider NS dao je ranije intervju za nedeljnik „Vreme“, u kom je rekao da on više nije deo vlasti, niti želi to da bude, kao i da je neko pokušao da ga ubije time što je na njegovom automobilu „presečena viljuška“.\n„Ja sam vozio svog sina u tim kolima. To ne mogu da oprostim nikome i tačka, završili smo sve vidove saradnje. Zašto ja da podržavam tu vladu? Nek podržava stranka ako hoće, nek idu poslanici ako hoće“, poručio je Ilić.\nZarad istinitog informisanja javnosti i odbacivanja netačnih tvrdnji Velimira Ilića da postoje svedoci koji kažu da njegov auto nije bio parkiran na mestu predviđenom za invalide, Ministarstvo unutrašnjih poslova objavljuje i fotografiju vozila pre nego što je uklonjeno zbog nepropisnog parkiranja.\nRazmena „koalicione vatre“\nSaopštenje MUP-a nastavak je dramatičnog razilaženja stranaka SNS premijera Aleksandra VUčića i Ilićeve Nove Srbije, koje je kulminiralo objavljivanjem fotografija ministra zdravlja Zlatibora Lončara sa gangsterima iz Zemunskog klana, za koje Ilić tvrdi da su mu „ostavljene u sandučetu“. Premijer Vućić je Ilića optužio da je pokušao da uceni SNS i njega radi direktorskog mesta u Koridorima Srbije.\nDeki 27/01/2017 u 12:04 Odgovorite\nŠojiću nisi najgori.\nLudi Milojko 27/01/2017 u 12:35 Odgovorite\nIvan 27/01/2017 u 13:16 Odgovorite\nSojic u originalu. Slusajte njega, pa Sojica. Isti su. Pijan slupao auto i sada kmeci kao da je neko lud i da vise pada na te price.\n? 27/01/2017 u 15:38 Odgovorite\nbila klet“va da bog da se polomio“ al ne bas na putevima koje si „projektovao“ a eto popucase…\nFantom iz Savamale 27/01/2017 u 20:07 Odgovorite\nDanas ga vidim vozi Yeti, menja kola k’o čarape.\nŠpijun bez angažmana 28/01/2017 u 15:08 Odgovorite\nNajgore je kada vlast udari u glavu, pa se osladi…u svakoj, ali svakoj vladi bi bio, idi bre u penziju, niti šta znaš da radiš, niti si neki političar, samo si nužno zlo, koje svaka država, pardon, državica mora da ima! ! !\nŠta ste sve radili ti i brat…..100 god Čačak ne može da se oporavi 🙁 Užas!!!


Momirović: "Završna faza projektovanja brze saobraćajnice od Sombora do Kikinde" (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n24.01.2022. • 13:45 Srbija Danas\nMomirović: "Završna faza projektovanja brze saobraćajnice od Sombora do Kikinde" (FOTO)\nPredsednik opštine Novi Bečej Saša Maksimović zahvalio se ministru Momiroviću i Vladi Srbije i rekao da će se izgradnjom kanalizacione mreže rešiti višedecenijski problem u ovoj opštini.\n- Realizacijom ovog projekta rešićemo jedno ozbiljno pitanje u ovoj opštini, i to nije jedini projekat koji Vlada Republike Srbije ovde investira - izjavio je ministar Momirović. On je naglasio da se još jedan važan projekat za ovaj deo Srbije nalazi pred realizacijom.\n- U završnoj smo fazi projektovanja brze saobraćajnice od Sombora do Kikinde. Maksimalno smo posvećeni tom projektu i ta dva velika grada u Vojvodini moramo da spojimo sa Koridorom 10, kao i sve lokalne samouprave na trasi od Novog Bečeja, Bečeja, Kule. Nekako su ti gradovi i te lokalne samouprave kaskale sa investicijama, sa otvaranjem novih firmi i fabrika, a preduslov za to su novi i kvalitetni putevi. Očekujemo da ćemo u narednih par meseci krenuti sa izgradnjom te saobraćajnice i da ćemo u naredne četiri godine povezati Sombor i Kikindu najkvalitetnijom putnom infrastrukturom koja će biti na nivou najviših evropskih standarda - rekao je ministar Momirović.\nU opštini Novi Bečej u okviru projekta Čista Srbija biće izgrađeno 47.580,28 metara kanalizacije mreže i dva postrojenja (Novi Bečej i Novo Miloševo) za preradu otpadnih voda koja će obuhvatiti 17.000 stanovnika.\nTomislav Momirović građevinarstvo Novi Bečej izgradnja putevi


Javna nabavka: Test trake za određivanje glukoze u krvi za aparat ACCU Chek Performa | VJN 32/2016\nKonkursna dokumentacija accu check performa Obavestenje o pokretanju postupka Odluka o dodeli ugovora (15.12.2016.) Obavestenje o zakljucenom ugovoru (06.01.2017.)\n15/11/2016 Aktuelno, Javne nabavke\nJavna nabavka: Medicinski gasovi | MJN 31/2016\nKonkursna dokumentacija Poziv Dodatno pojasnjenje 1 (07.11.2016.) Obavestenje o produzenju roka (09.11.2016.) Konkursna dokumentacija (09.11.2016.) Odluka o dodeli ugovora (25.11.2016.) Obavestenje o zakljucenom ugovoru (14.12.2016.)\n31/10/2016 Aktuelno, Javne nabavke\nJavna nabavka: Popravka rendgen uređaja PRESTIGE SI DIGITAL proizvođača Ge Healthare | MJN 30/2016\nPoziv Konkursna dokumentacija Obavestenje o zakljucenom ugovoru (30.12.2016.)\n24/10/2016 Aktuelno, Javne nabavke\nJavna nabavka: Materijal za transfuziju | MJN 18/2016\nPoziv Konkursna dokumentacija Prilog br 8,9 Dodatno pojasnjenje (31.10.2016) Konkursna dokumentacija (31.10.2016) Obavestenje o produženju roka (31.10.2016) Prilog br 8,9 (31.10.2016) Dodatno pojasnjenje 2 (01.11.2016) Odluka o dodeli ugovora (06.12.2016) Obavestenje o zakljucenim ugovorima (16.01.2017.)\nStrana 28 od 34« Prva‹ Nazad242526272829303132Napred ›Poslednja »


Podrška Green Lake BH Thriatlon Cupu | oktal-pharma.ba\nPodrška Green Lake BH Thriatlon Cupu\nOktal Pharma je kroz svoje brendove podržala međunarodni GREEN LAKE BH Triathlon Cup, koji je prvi put organiziran u augustu 2019. godine, i sa više od 160 takmičara i takmičarki iz devet država svijeta odmah se pozicionirao na listu obaveznih triatlonskih iskustava u regiji, ali i šire\nPod motom #DARETODREAM, u Lisičićima kod Konjica održan je pravi spektakl za ljubitelje triatlona, ali i sve ostale koji su bili prisutni - od volontera, preko policije, navijača do domaćina i organizatora događaja. Lisičići su poznati po tome što je u njima otkriveno arheološko nalazište koje pripada mlađem kamenom dobu.\nOktal Pharma je prepoznala ideju i iznenađujuće dobru organizaciju mladog tima triatlonaca entuzijasta te pružila svoju podršku kroz dva brenda usko vezana za sport.\nSvaki od takmičara je unutar svog startnog paketa imao uzorak Biolectra sport šumećih granula, za kompenzaciju elektrolita, a Deep Relief gel se pobrinuo da poslije takmičenja ne bude bolnih mišića i zglobova.\nPodsjetimo, ovu dvodnevnu manifestaciju na Jablaničkom jezeru u subotu je otvorio ambasador Ujedinjenog Kraljevstva - Matthew Field, koji je također i trkač rekreativac.\nVidimo se ponovo za manje od godinu dana!\nZaštitimo okoliš i sačuvajmo prirodu


Smeštaj Lara Sokobanja\nSmeštaj Lara se nalazi u centru Sokobanje na tri minuta od glavnog gradskog šetališta. U ponudi su dva studija. Svaki studio se nalazi u prizemlju kuće, ima zaseban ulaz i svaki svoj letnjikovac, parking, TV, Wi-Fi.


ZABAVA: Devojka ga je nedavno uhvatila u pre ... SPORT: UŽIVO Smederevo - Partizan 0:0 (1. ... ZABAVA: On je bio u "Velikom bratu" a ona u ... VESTI: POTPUNO NOV ČOVEK: Hirurzi uspeli d ... ONA: Idealna frizura za plažu: Školjka ... VESTI: ŽESTOKE PROZIVKE: Rat Demokratske s ... SPORT: Benfika oduševljena Matićem, sada ... ZABAVA: Prešao svaku granicu ukusa: Voditel ... VESTI: Srbi u Prištini obeležili Svetog N ... SPORT: ATP Dizeldorf: Troicki bolji od Slov ... ZABAVA: Srpske lepotice borile su se da budu ... ONA: Najbolji znaci za seks: Vodoliji je ... VESTI: Nevreme zahvatilo Šumadiju, moguće ... VESTI: Dačić: Prvo primena dogovora o pol ... ZABAVA: Niko nije očekivao da će se čak i ... TOP\nTekst 18.07.2012 10:33 Tweet\nKo čuva srpske tenisere na OI? Teniseri Srbije biće smešteni na Vimbldonu, na velikoj udaljenosti od Olimpijskog sela.\nKoliko su Nole i njegova devojka pocrneli na moru? FOTO\nMaler poterao srpski tim pred OI\nKolaković: Neka se plaše nas u Londonu\n- Od olimpijskog sela do Vimbldona ima dva sata vožnje, lično smo to proverili, iako domaćini kažu da ima sat i 20 minuta i dogovorili smo se da teniseri budu smešteni u Vimbldonu. Napravićemo malo srpsko selo, a o bezbednosti naših tenisera binuće srpska policija - rekao je Tanjugu zamenik šefa misije Olimpijskog komiteta Srbije Nikola Kuljača.\n- Naravno da će i oni dolaziti u selo, posebno Novak koji je lider našeg tima, nosilac zastave i sigurno je da će svaki slobodan trenutak biti uz tim - rekao je Divac.\nA što se olimpijskog sela tiče, na pomolu je skandal, jer mnogi strani sportisti neće da borave u njemu...\nPretraga po temi: novak đoković, janko tipsarević, viktor troicki, nenad zimonjić, ana Ivanović, jelena janković, oi 2012 POVEZANE VESTI\nĐokoviću olakšan put ka pobedi na Rolan Garosu Đoković: Imao sam ružno osećanje, ljudi su me čudno gledali kada bi čuli da sam iz Srbije ATP Dizeldorf: Troicki preko povrede do pobede Gužva u Novakovoj teretani: Sve neka poznata lica FOTO Janko zbunjen: Gde sam se ovo probudio? FOTO FACEBOOK KOMENTARI\nUŽIVO Smederevo - Partizan 0:0 (1. minut): meč za titulu 22.05.2013 |