▷ se Drugi za prodaju (154 mašine) » Machineseeker.me\nx-TRAVEL 4070 mm y TRAVEL 1185 mm z-TRAVEL 1985 mm Ukupna potreba napajanja kW Težina mašine ca. 15 t dimenzije mašine ca. 6000 x 4500 × 4000 m Sačinjenih od: obrtnih opsega: Merno-merna kolona, Podužni pokret, X Axis4, 070mm Merenje klizanja, poprečno, kao Y osa (merenje glave) 1, 185mm Merenje slajda, vertikalne, kao Z osa (vertikalna) 1, 985mm Podešavanje merne glave, rolne axis360 ° Gustina axis220 ° Lsr27 Merenje table5, 000 x 2,5 mm Težina, oko 15, 000kg Space required6, 000 x 4.500 x 4, ...\nx-osa 150mm y-osa 350mm Ca2vfnbdqo z-osa 250mm Kontroliši Voltera CNC Tolerancija pravila X: 0.006mm / 150mm Tolerancija na ispravnost Y: 0.008mm / 350mm Tolerancija pravila Z: 0.006mm / 250mm Brzina putovanja 3.000mm/min Ukupan zahtev za napajanje 3kW Težina mašine oko 2.5t Space requirement approx. 2.5 × 2.5 × 2.5m\nTehnički podaci: Putni sto X / Y / Z 100/100/75 mm Max. Opterećenje stola 5 kg Merni opseg svetlosnog skenera X / Y / Z 90/90/30 mm Ponavljanje Bez pomeranja mernog stola: Standardni režim merenja: ± 1 μm Režim preciznog merenja: ± 0,5 μm Sa premeštanjem mernog stola: Standardni režim merenja: ± 2 μm Režim preciznog merenja: ± 1,5 μm Tačnost merenja (± 2σ) Bez premeštanja stola: Standardni režim merenja: ± 5 μm * 1 Režim preciznog merenja: ± 2 μm * 2 Sa premeštanjem mernog stola...\nOpšti podaci Širina merenja 2100 mm Merenja dubine 1500 mm Qj8b9 Visina merenja 3000 mm Pokret X-Axis Pokret 600 mm Pokret Y-Ose 700 mm Pokret Z-Osa 500 mm Radni deo Težina radnog dela 650 kg Media Potrošnja struje 50/60 Hz Opšti podaci Širina merenja 2100 mm Merenja dubine 1500 mm Visina merenja 3000 mm Pokret X-Axis Pokret 600 mm Pokret Y-Ose 700 mm Pokret Z-Osa 500 mm Radni deo Težina radnog dela 650 kg Media Potrošnja struje 50/60 Hz Ova EROWA PreSet Qi merna mašina izgrađena je 2010. Ova ma...\nNapon veze 220 V Težina 20 kg Dimenzije L-W-H 0.4x0.3x0.6 mm Be2x2wd Keratograph Corneal Topography System OCULUS Keratograph 3 Topograf Preko 10 godina kontinuiranog razvoja je isprekidano iz Keratografa 3, originalno korišćena za merenje rožnjače, svestrana Merni i konsultantski uređaj za najviše kliničke i optometrijske zahteve Napravio. Integrisani keratometar i okidač automatskog merenja garantuju savršenu reproduktivnost širokog spektra merenja. Pored podešavanja pristupne linije, kori...\nSylvac verniera caliper\nInv. Broj : 4368 Tip: Comact Scan 2M Proizvođač: ATOS Kreirano: 2013 Parametre:\tSoftver: ATOS v7.5\tVisina postoja: 1,8 mm\tRuka mašine: 0.9 mm\tSwivel head: Foba Superball M-1\tBeležnica: Dell Precision M4700\tOpremu:\t1x srebrni ključ za licencu\t0xggan7r 1x Daljinski upravljač\t1x originalna beležnica\t1x torba sa PC-jem\t1x Štand\t2x Kofer\t3x fascikla\nx-TRAVEL 5500 mm y TRAVEL 2750 mm z-TRAVEL 1500 mm Rcjl8peby Ukupna potreba napajanja kW Težina mašine ca. 20 t dimenzije mašine ca. 8x4, 5x4, 2 m Merno-merna kolona, uzdužni pokret, X Axis5, 500mm Merenje klizanja, poprečno, kao Y osa (merenje glave) 2, 750mm Merna projekcija, vertikalna, kao Z osa (vertikalna) 1,5 mm Podešavanje merne glave, rolne axis360 ° Merenje table5, 000 x 2.500 x 350mm Težina, oko 20 000kg Space required8, 000 x 4.500 x 4, 200mm Pribor/specijalna osobina: Orenishav 3D s...\nVernier kalibar, kaliper, kalibar -Merni opseg: 0-250 mm Bpawpqhu8 -za: unutrašnja merenja -Broj: 1x kalibar dostupan -Cena: po komadu -Težina: 0.75 kg\n1 korišćeni uređaj za merenje univerzalne dužine Fabr. Zeiss Bzhbyprfub Ukucaj ULM 600 YOC 1990 sa obimnim priborom kao što je prikazano\nOpšti podaci Širina merenja 224 mm Visina merenja 416 mm Težina mašine 12,6 kg B7tzpfkst9 Ova Faro Laser Vantage merna mašina napravljena je 2015. godine u SAD. Ima merni raspon između 30 i 80 metara. Ova mašina je izuzetno precizna, prenosiva koordinaciona mašina za merenje koja vam omogućava da pravite proizvode, optimizujete procese i isporučujete rešenja merenjem brzo, jednostavno i precizno. Tipovi aplikacija Merenje\nPoligoni za putovanja: . Jhmakmpd z-osa 400 mm x-osa 320 mm Opseg merenja longitudinalno 400 mm Prečnik 320 mm Ponavljanje 0.002 mm Merač grla Ø max. 100 Ш Težina alata max. 500 N Težina 3.500 N Space requirement approx. 2.1 × 1.0 × 2.0 m Dokumentacija Uređaj za preds predsednivanje alatke ZOLLER Venturion 400 - recalibrated: August 2021 by Zoller - incl. računar i štampač - Ponavljanje 0.002mm - Tačnost podešavanja < 2μ - Tačnost prikaza 0.001mm - Tačnost pozicioniranja 0.001mm - Koncentri...\nDužina lenjira za presvlačenje 1000mm gips G3\nkorišćeni lenjir za presvlačenje napravljen od livenog gvožđa G 3 Dužina: 1000mm Širina: 50mm Težina: oko 17 Kg Isporuka je moguća u odnosu na nadoknadu troškova. Qk0bj\nx-TRAVEL 2400 mm y TRAVEL 1600 mm z-TRAVEL 1800 mm Ukupna potreba napajanja kW Težina mašine ca. 3300 kg dimenzije mašine ca. M 7z2eqr8wv\nMerač niti, merač prstena niti, merač niti, merači za kačenje niti, merači za kačenje niti, merači za proveru niti, merači za kačenje ivica Yqh9fs -Merni opseg: M27 x 1.5 mm -Težina: 0,7 kg\n1 korišćeni tester oblika Fabr. Perthen Ukucaj MMQ40 Ser.-Br. 1114, Probni prečnik: max. Ø 420 mm R-osa: max. 180 mm Z-osa: max. 350 mm Pmax: 60 VA Be807oie8 Operativni napon: 110 - 230 V 1AC 50 / 60 Hz Za merenje visoke preciznosti oblika i pozicione tolerancije sa računarom, TFT monitorom, tastaturom, mišem, tabelom, mernim softverom, računarom obrasca Obim isporuke: (Pogledajte sliku) (Promene i greške u tehničkim podacima, informacije rezervisane!)\nOpšti podaci Širina merenja 512 mm Merenja dubine 406 mm Visina merenja 827 mm Težina mašine 45 kg Glavna disk jedinica Gysflk Broj vretena 4 Broj ose 2 Pokret Pokret X-Ose 130 mm Pokret Z-Osa 360 mm Ova ELBO CONTROLLI LARTH merna mašina izgrađena je 2015. Ova mašina od 2 ose dolazi sa Mernim opsegom X = 130mm / 5.188in, Y= 360mm / 14.17in, Max. težina alata 30kg, i sposobna je da uskladišti 9 različitih specifikacija mašine. Maљina je u dobrom stanju. Tipovi aplikacija Merenje\nMerenje ruke fleksibilno\nSerijski br. F04-02-08-24680 Qjz7z Projekcija merenja ruke oko 900 mm CD sa dostupnim priručnikom "Korisnik softvera" Poslednja kalibracija sa zastojem 2010 Specifikacija tačnosti EM 5+8 L/1000 Revizija 26.8\nputovanje X-osa 270 mm putovanje Y-osom 460 mm putovanje Z-osa 325 mm Putuj A-osom za 360 stepeni Dužina radnog dela 0 - 420 mm Radni deo prečnika 1 - 320 mm Caempyqmbx Težina radnog dela 25 kg\nx-TRAVEL 2800 mm Cqxorrbcu y TRAVEL 800 mm z-TRAVEL 1300 mm Ukupna potreba napajanja kW Težina mašine ca. 3 t dimenzije mašine ca. M\nMerač niti, merač prstena niti, merač niti, merači za kačenje niti, merači za kačenje niti, merači za proveru niti, merači za kačenje ivica -Merni opseg: M24 x 1.5 mm Lyxrr -Težina: 0,7 kg\nMašina za kotrljanje/ 3 ose TIP: 20x CNC/AC Kontrola: Esitron CPS 300 Godina građevinarstva: 1993 Godina akvizicije: 1993 Cbhjztwqoz Pored toga, spisak valjaka : nit - KVZ - i trapezoidalni konac Može se overiti pod strujom\nOpšti podaci Širina merenja 1380 mm Merenja dubine 1365 mm Visina merenja 2739 mm Težina mašine 1130 kg Pokret Becx3oic Pokret X-Ose 700 mm Pokret Y-Ose 700 mm Pokret Z-Osa 600 mm Radni deo Težina radnog dela 500 kg Stol Dužina izlaza 900 mm Van širine 1320 mm Media Glavna elektronska veza 500 VA Ova Mitutoyo Messmaschine Euro M merna mašina proizvedena je 1997. Ova mašina radi sa rezolucijom od 0.0005 mm i uključuje standardni softver za merenje geometrije Geopak prozora. Tipovi aplikacija Mere...\nNon-contact shaft measuring system vertika\nMerni proces optički – ne-kontaktni maks. prečnik 140 mm Merni opseg prečnika 2 - 50 mm Bamemx0u Merenje procesa Dužina, prečnik, geometrija, oblik, položaj Raspon dužine - 50 mm Protokoli glasanja sa kamerom kompletno sa dokumentima\nveličina tabele 140 x 130 mm visina stola 100 mm maksimalna visina merenja 230 mm max. rad radijus 115 mm prečnik kolone 50 mm težina približno 13,5 kg Graohjcgw\nx-TRAVEL 1000 mm y TRAVEL 1600 mm Bjxzxrwxw3 z-TRAVEL 800 mm Kontrola WENZEL WPC 2040/FW 31.351 Ukupna potreba napajanja kW Težina mašine ca. 5500 kg dimenzije mašine ca. M Koordinate merenja m/c, softverski KVARTIS R12/16, Renishav PH10Mplus\nDoktrina grla, doktrina graničnog grla, dvostruka usta -Merač vilice sa: dobrom i odbačenom stranom -Opseg merenja: 3/4/5/6/7/8/9/10/12/14/15/25/53 mm - različiti producenti -Spisak: po fotografijama Bcu2r8x99c -Prodaja: samo kompletna -Težina: 4,9 kg\nUređaj za merenje univerzalne dužine Carl Zeiss ULM600 Koristi incl. pribor Bmgbduqy\nOpšti podaci Širina merenja 1765 mm Merenja dubine 1400 mm Visina merenja 1957 mm Težina mašine 1500 KG Pokret Pokret X-Ose 310 mm Pokret Y-Ose 290 mm Pokret Z-Osa 640 mm Radni deo Težina radnog dela 25 KG Media Glavna elektronska veza 230V / 60Hz Potrošnja struje 2 kVA Z0ixg Ova Walter Heli Toolcheck 3C mašina za merenje i predsednište napravljena je u Nemačkoj 2004. Radi sa brzinom A ose od 60 obrtaja, ponavljajućim preciznim prečnikom i dužinom jačine +/- 0,002 mm i rezolucijom za sve linearn...\nLaserski projektor 3D skener\nDobro očuvan i potpuno funkcionalan Faro Tracer SI laserski projektor sistem. Besciljno poravnavanje i verifikacija u procesu (IPV) Precizna 3D projekcija predloška: 1.8 - 15m Sa tronožacem, Opcija: Dongle sa softverom Ps7dp Opcija: Tripod ekstenzija 60cm Poslednja kalibracija: 13. novembar 2020. (Sa sertifikatom)\nx-TRAVEL 9200 mm 7z2e0dekw y TRAVEL 1600 mm z-TRAVEL 2400 mm Dia of test mm radna površina mm dist između centara mm Control ZEISS C 99 Ukupna potreba napajanja kW Težina mašine ca. 30 t dimenzije mašine ca. 10 x 3, 6 m\nUređaj za podešavanje CNC alatki\nX-osa: 520mm, z-osa: 800mm, rotari sto prečnik: 800mm, dužina: 2440mm, širina: 1150mm, visina: 1760mm, težina: 1.3t, uključujući držači alata i pribor, redovno je održavana. F909ggl\nKontrolna jedinica Brendiranje operativnog sistema Windows XP Qjdcr Model Pro servisni paket 3 Pokret Pokret X-Ose 700 mm Pokret Y-Ose 650 mm Pokret Z-Osa 450 mm Dodatna oprema Measurer PH10M, Modul TP20 Ø15 masterball Windows XP Pro servisni paket 3 (finski) Tutor za Windows 3 (finski) Ova DEA 70705 mašina za merenje proizvedena je 2002. Radi sa kontrolnom jedinicom operativnog sistema Windows XP Pro Service Pack 3. Može da radi sa mernim opsegom X: 700 mm, Y: 650 mm, a Z: 450 mm. Ovaj računar ...\nx-TRAVEL 0 mm y TRAVEL 0 mm z-TRAVEL 0 mm Ukupna potreba napajanja kW Težina mašine ca. 3500 kg dimenzije mašine ca. M Wq3rmuq7\nKaliperi, kaliperi, kaliperi -Merni opseg: 0-350 mm -Cena: po komadu -Broj: 3 x kalipera dostupno -Dimenzije: 385/127/H10 mm Be7jclwftl -Težina: 0,4 kg\nUređaj za merenje poluga, merač biranja broja, merna sonda, uređaj za merenje, centrizer, 3D sonda, ubacivanje sonde -Tvrdoća: Rockwell merač biranja Bguhg3wx0w -Prečnik: 130 mm -Visina: 50 mm -Težina: 0,6 kg\nOpšti podaci Širina merenja 10000 mm Klbok37z Merenja dubine 5500 mm Visina merenja 6000 mm Težina mašine 38000 kg Kontrolna jedinica Brend SIEMENS Model Sinumerik 840D CNC jezik prilagodljiv Da Glavna disk jedinica Broj vretena 1 Domet brzine vretena 10000 Broj ose 5 Pokret X-Axis Movement 2000 mm Pokret Y-Ose 2425 mm Pokret Z-Osa 1000 mm Radni deo Težina radnog dela 3000 kg Alatke Slotovi u skladištu 100 Maksimalna težina 20 kg Max prečnik alata 240/125 mm Maksimalna dužina alata 350 mm Tip dr...\nUređaj za merenje poluga, merač biranja broja, merna sonda, uređaj za merenje, centrizer, 3D sonda, ubacivanje sonde -Merni opseg: 1mm -Čitanje: 0.001 mm -Vaga: 0-100-0 -Oznake tolerancije: podesive -Cena: po komadu -Broj: 5 komada -Dimenzije: 135/65/30 mm B0w29zbq -Težina: 0,2 kg\nOpšti podaci Težina mašine 10,9 kg Dodatna oprema Hvphwnx Ruka, bazna ploča, standardni styli komplet (3 mm, 6 mm) Punjiva baterija, kablovi. Jedan prenosivi regulator Prilagođeni predmet, težak slučaj Ovaj Faro Edge ScanArm 2.7 Merni aparat napravljen je 2014. godine u SJEDINJENIM Državama. Ova mašina radi sa ponavljajućim 7 osa 0,029 mm i tačnošću od 7 osovina od +- 0.041. Tipovi aplikacija Merenje\nIndikator biranja, merač biranja, sonda, sonda, uređaj za centriranje, centrizer, 3D sonda, sonda -Merni opseg: 0 - 10 mm Wguzruvr -Čitanje: 0.1 mm -Okvir dimenzije: 145/80/H40 mm -Težina: 0,4 kg


Nove japansko-kineske tenzije zbog svetilišta\n12. april/travanj, 2014.\nJapanski ministar unutrašnjih poslova Jošitaka Šindo posjetio je danas Jasukuni svetilište iz Drugog svjetskog rata, koje je sagrađeno u čast poginulih Japanaca ali i pogubljenih ratnih zločinaca u ovom ratu.\nOvakve posjete samo podstiču nove tenzije između Japana i zemalja regiona jer je svetilište simbol japanskog militarizma, naročito u svjetlu predstojeće posjete američkog predsjednika Baraka Obame Kini i Japanu, komentariše američka agencija.\nŠindo je rekao da je posjeta izvedena na ličnu inicijativu i da se on molio za sve poginule u bici za Ivo Džimu, koja je bila jedna od najkrvavijih u Drugom svjetskom ratu.\nGrupa građana Osake podnijela su juče tužbu okružnom sudu u ovom gradu zbog posjete premijera Šinzo Abea ovom svetilištu u decembru prošle godine. U tužbi je navedeno da je time ugroženo njihovo ustavno pravo da "žive u miru".\nU tužbi građani zahtijevaju da im se isplati odšteta od oko 100 dolara za svakog od 540 podnosilaca tužbe, kao i da se zabrane budući dolasci premijera na ovo svetilište.\nPrema izvještajima, još oko 270 građana Tokija podnijeće slične tužbe.


Faktor | Centar "Safet Zajko" ponovo otvorio vrata: Pod kojim uvjetima će raditi?\nCentar "Safet Zajko" ponovo otvorio vrata: Pod kojim uvjetima će raditi?\n26.04.2021. / 14:00\nCentar "Safet Zajko" otvorio je ponovo jutros vrata za brojne posjetioce koji su došli da uživaju u njegovim sadržajima iz svih dijelova Kantona Sarajevo.\nNekoliko autobusa dovelo je djecu iz sarajevskih vrtića, koja su se uz budni nadzor vaspitačica zabavljala na različite načine.\nVEZANI TEKST - Čime se rukovodi inspekcija: Kad Forto trči, može više od 20 ljudi\nNaša ekipa u centru je zatekla i profesionalne tenisere i atletičare koji se tradicionalno pripremaju za takmičenja. Nekoliko starijih osoba uživalo je u šetnji, ali i odmaralo kraj improviziranog jezera.\nKantonalna inspekcija je jučer, uz tvrdnju da u Centru "Safet Zajko" ne može boraviti više od 20 osoba u jednom trenutku, zatvorila centar. Edin Čano, direktor JP "Lokom", u čijem se sastavu nalazi Centar "Safet Zajko", danas je ponovio da je razočaran i iznenađen odlukom Kantonalne inspekcije.\n- Jučer nas je posjetila ta inspekcija i naredila da se isprazni centar, što smo mi i uradili. Rekli su da je u centru dozvoljeno da boravi u isto vrijeme samo 20 osoba. Pa vidite koliki je to centar. Pokušali smo da im objasnimo, naravno, nisu htjeli da slušaju, da bi došli poslijepodne da mijenjaju zapisnik i da je uredu, da sada može više osoba da boravi, samo da se u ugostiteljskom objektu pridržavamo i da vodimo, naravno, računa o epidemiloškim mjerama.\nNetačno je što su oni rekli da nemamo Covid-redare, svaki naš uposlenik je ujedno Covid-redar i oni upozoravaju posjetioce. Nismo mi ti koji kažnjavaju, oni kažnjavaju. Oni su trebali da kažnjavaju pojedince, a ne mi. Mi upozoravamo i ne možemo mi nekoga natjerati da stavi masku ako on neće. Oni koji uđu i šetaju, mi ih sve vrijeme opominjemo. Treba samo malo odgovornosti i ljudi treba da se brinu o sebi. Oni trebaju da znaju svoj posao i, naravno, da rade kako treba – kaže Edin Čano za Faktor.\nDirektor JP "Lokom", u čijem se sastavu nalazi Centar "Safet Zajko", ističe da što se tiče kazne vjerovatno je neće dobiti.\n- Ne trebamo dobiti kaznu. Oni su nas opomenuli, ali najbitnije je da smo mi doživjeli veliku neugodnost s njihove strane. Morali smo više od hiljadu ljudi i roditelja sa djecom da bukvalno istjeramo iz centra. To je narušavanje ugleda i kako sam rekao jutros na sastanku, nije uredu. Pored Ferhadije, Vrela Bosne, Trebevića, gdje vrvi od 5 do 10 hiljada ljudi, oni su došli ovdje gdje je najviše djece, gdje porodično izlaze.\nNije bilo okupljanja ni grupa, pa da oni reaguju. Naravno, mi ćemo pokušati i potruditi se u narednom periodu da ispoštujemo epidemiološke mjere, zbog nas samih i građana. Na 110 hiljada kvadrata, dvije hiljade ljudi je minimalno koliko može da bude, a ne da tvrde da može maksimalno biti 20 ljudi. Mi u isto vrijeme imamo 20 zaposlenika ovdje koji to sve održavaju – zaključio je Čano.\nCentar Safet ZajkoKantonalna inspekcijaEdin Čano


U Indiji silovane dve devojčice\nDve devojčice, jedna od dve i po godine i druga od pet, silovane su u dva odvojena napada u Nju Delhiju, saopštila je indijska policija u subotu u poslednjem incidentu seksualnog nasilja nad devojčicama i ženama u Indiji.\nDevojčica od dve i po godine, koja se igrala ispred svoje kuće, silovana je u zapadnom delu glavnog grada u petak veče.\nČlanovi njene porodice pronašli su dete kako leži u obližnjem >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << parku onesvešćeno i krvavo tri sata nakon što je nestala. Ona je silovana tokom nestanka struje u tom delu Nju Delhija.\nPolicija je privela nekoliko muškaraca na ispitivanje, ali niko zasad nije uhapšen zbog incidenta, preneo je AP. U međuvremenu, policija ispituje trojicu muškaraca privedenih zbog višestrukog silovanja petgodišnjakinje u petak veče u istočnom delu Nju Delhija.\nObe devojčice se nalaze u stabilnom stanju u bolnicama, saopštila je policija.


BULEVAR, BULEVAR OSLOBOĐENJA, 75m2\nBULEVAR, BULEVAR OSLOBOĐENJA, 75m2\nProdaja 65700 €\n*** Dvoiposoban - 75kvm - Bul. Oslobođenja - Uknjižen - Parking - Moguća zamena za manji stan ***\nStan starije gradnje, sa klasičnim rasporedom u sve prostorije ide se iz hodnika! Iako adresom pripada bulevaru, zgrada je uvucena od ulice i zaštićena od saobraćajne buke. Uz to, stan je na dvorišnoj strani zgrade - istok/jug - sa pogledom na zeleno dvorište! Ispred zgrade je prostran besplatan zajednički parking za stanare zgrade, dostupan 00-24h!\nStrukturno, stan se sastoji od:\n- prostranog i svetlog dnevnog boravka sa terasom (čitavom dužinom sobe), odakle se moze ući u...\n- kuhinju sa trpezarijom (vrlo funkcionalna, takođe sa izlazom na terasu)...\n- dve spavaće sobe - veća i manja - obe sasvim komotne, pravilnog oblika, vrlo zahvalne za raspored nameštaja i uređenje...\n- kupatilo sa ležećom kadom i prostorom za veš mašinu, dovoljno prostrano za višečlanu porodicu...\n- manje ostave uz kuhinju, vrlo praktične...\n- boks podrumska prostorija, pripadajuća ovom stanu!\nLokacijski, zgrada se nalazi na petnaestak minuta laganog hoda od centra grada, saobraćajno odlično povezana sa raznim delovima grada preko vise autobuskih linija! U neposrednoj blizini su veliki market, osnovna škola, vise zabavišta sa jaslicama, a i velika pijaca je  nedaleko...\nU cenu je uračunata i pripadajuća, tzv. boks podrumska prostorija! U obzir dolazi i zamena za manji stan, uz Vašu doplatu!\nStan je u izvornom stanju, ali s obzirom na raspored prostorija, ima veliki potencijal!\nŠifra stana: 7109\nNOVO NASELJE, MILEVE MARIĆ, NOVI SAD, 1.5\nPODBARA, , NOVI SAD, 1.5\nPODBARA, BELE NJIVE, NOVI SAD, 1.5\nADAMOVIĆEVOADICEAVIJATIČARSKOBLOK 8BULEVARCENTARCENTAR SR. KAMENICADETELINARADOKAGRBAVICAKAMENJARKLISALIMAN 2LIMAN 3LIMAN 4MIŠELUKNOVA DETELINARANOVO NASELJEPETROVARADINPODBARAPOPOVICASAJAMSALAJKASATELITSOCIJALNOSREMSKA KAMENICATATARSKO BRDOTELEPVETERNIKVIKEND ZONAŽELJEZNICKA STANICA\nStan prodaja Satelit\nJeftina Kuca Centar\nJeftini Stan Satelit


Početna stranica / Vanjski SSD / USB3.0 vanjski SSD / USB 3.0 vanjski SSD 256 GB*\nUSB 3.0 vanjski SSD 256 GB*\nBroj proizvoda: 47623\nSolid state rješenje za pohranu podataka visokih performansi,\nElegantan, crni, kućište veličine kreditne kartice,\nKompaktan, lagan i otporan na udarce,\nNiska potrošnja energije čuva trajanje baterije na prijenosnim računalima,\n100% kompatibilan s USB 2.0 ulazima,\nSučelje USB 3.0/USB 2.0*\nDimenzije proizvoda: 90 x 43 x 9 mm (D x Š x V).\nHrapav, brz i kompaktan, Verbatimov USB 3.0 vanjski Solid State Drive pogon (SSD) daje najnovije u mogućnostima vanjske pohrane podataka. Kompaktan, lagan i u kućištu od elegantno brušenog aluminija, idealan je za korisnike koji od uređaja za pohranu podataka traže maksimalne performanse.\nUSB 3.0 je do 10 x brži od USB 2.0 prema teoretskoj brzini sabirnice od 4.8Gbita/sekundi. USB 3.0 je 100% kompatibilan unazad sa USB 2.0.\nBrzina pisanja: do 90 MB/sek


Promena satnice na GP Malezije? | TRKE.rs\nFIA je predložila usvajanje pravila „četiri sata“ a to direktno utiče na promjenu satnice na nekim stazama. Trka za VN Malezije 2015. godine mogla bi početi ranije nego što je prvobitno planirano, sve zbog nesreće Julesa Bianchija u Japanu prošle sezone.\nKao posledicu ove nesreće čiji je jedan od mogućih razloga i smanjena dnevna vidljivost, FIA je predložila pravilo „četiri sata“, koje glasi da start trke ne može biti signaliziran najmanje četiri sata pre zalaska sunca ili sumraka na određenoj stazi.\nStart kasno poslepodne, ranijih godina je u Maleziji znao biti jako problematičan i to uglavnom zbog obilnih kišnih padavina, koje u ovom podneblju često znaju početi da padaju u popodnevnim časovima, dok su jutra uglavnom vedra. Mnogi su upamtili trku 2009. kad čak nije moglo biti odvezeno ni 75 odsto trke, koliko treba za priznavanje rezultata, pa su vozači dobili polovinu bodova.\nStart je na Sepangu trenutno zakazan za 16 časova po lokalnom vremenu i šef trke Razlan Razali kaže da je srećan što može izaći FIA u susret i ako treba pomeriti start trke, mada to pravilo „četiri sata“ još nije navedeno u pravilnik:\n„Ecclestone nam je rekao da FIA zbog incidenta u Suzuki ima rok. Mi smo sa druge strane rekli, da ako žele da pomere start za 15 sati, mi ćemo ih podržati. Tih sat vremena nam ne smeta u svakom pogledu.“\n„Generalno, Bernie razmatra da start pomeri na 14 časova. To bi moglo biti tako ove godine. Za naredne sezone, videćemo.“\nEcclestone je od organizatora kao moguću opciju tražio da trka ima noćni termin, kao ona u Singaporu, ali Razlan kaže da su u upravi staze ipak odbacili takav scenario:\n„Opasnost nas je naterala da to učinimo. U ovom tenutku mi ne želimo takvu trku. Svaka staza ima nešto po čemu je prepoznatljiva i opasno je kopirati nekog druge.“ dodao je Razali.


Ivan Crnjac, 15/08/2019\nHrvatski narodni sabor (HNS) BiH kao predvodnik politike dijaloga, dogovora, pravednih rješenja i upornog zalaganja za žurno formiranje vlasti, naglašava važnost trenutka, kojeg je, smatraju, potrebno iskoristiti kako bi dogovor lidera bio u cijelosti proveden, a Bosna i Hercegovina konačno dobila funkcionalnu vlast.\n“U prilog činjenici brzog formiranja vlasti ide i potpora svih relevantnih prijatelja ove zemlje, poput izaslanstva Europske unije, ali i Washingtona, koji podržavaju sporazum lidera SDA, SNSD-a i HDZ-a BiH, te koji su zagovornici što skorijeg napretka i formiranja vlasti, ali i ispunjavanja uvjeta za put BiH u EU i NATO”, rečeno je u priopćenju HNS-a BiH.\nHrvatski narodni sabor je uvjerenja da će ključni međunarodni akteri aktivno i u potpunosti podržati provedbu cjelokupnog sporazuma, kojega su potpisali lideri pobjedničkih stranaka u BiH.\nPridruživanje međunarodnim organizacijama od ključnog je značaja za BiH. Smatramo da su europske i euroatlantske integracije budućnost Bosne i Hercegovine, njeznih konstitutivnih naroda i svih građana, poručili su iz ove institucije.\nTags #formiranje vlasti #HNS\n"Migrante preuzima šest članica EU"


Cross-country skiing [Arhiva] - Skijanje.rs - Forum\nPogledati punu verziju : Cross-country skiing\nDa li bilo ko u Srbiji organizuje nešto ovako? Da li možda postoji neka mailing lista sadašnjih i budućih zaljubljenika u ovaj sport i da li neko uopšte organizuje zajedničke odlaske na nordijsko skijane?\nDa li možda postoji neka agencija u Sloveniji koja vodi ljude na nordijsko skijanje?\nI da li neko zna neki forum koji se bavi ovom temom, bilo gde u Evropi.\nPamtim vreme kada je na Kopaoniku pre 8 i vise godina postojao animator - trener, koji je organizovano vodio ljude na nordijsko trcanje stazama "Crvene bare" i jos pri tom su yaineresovanima besplatno pozajmljivali opremu.\nI ovih godina, koliko znam, se uredjuju staze za ski trcanje "Crvene bare" duzine 3,05 i 10 km.\nMiloš Glišović tel. 064/1833424 krug@EUnet.yu (krug@EUnet.yu)\nVec par godina pokusavam da okupim posetioce sajta da se tokom povoljnih sneznih dana zajednicki okupimo na nekim zgodnim lokacijama u Beogradu kao sto jsu parkovi ili obale reka, Ada...\nU tom smislu pozivam sve zainteresovane za ovakvo druzenje da mi se jave putem maila admin@skijanje.co.yu ili na PM na forumu...\nNazlost, u Srbiji godinama nigde nije mogla da se nadje i kupi nova oprema... Polovne opreme na expo-zim razmenama gotovo da nije ni bilo...\nTek poslednj 2-3 godine pojavili su se u ponudi novi kompleti opreme pre svih u prodavnicama Inter sporta... Ali prodavci su totalno ne upuceni niti vam mogu pomoci oko izbora... Jednom prilikom sam cak spontano odrzao i kraci kurs prodavcima u bivsoj prodavnici Inetr sporta pa Delta sporta u ulici Kralja Petra u Bgd.\nA recimo ako bih ja sada kupila skije, cipele i vezove u Intersportu (a nadam se da je to solidna oprema) u kom servisu u Bg-u bi mogla da namontiram te vezevove i održavam skije?\nI drugo pitanje: gde u Evropi (Slovenija mi je najprivlačnija npr.) bih mogla da pođem gde su staze za početnike (negde sam pročitala da je Bled za početnike?) maksimalno obeležene i gde ne bi imalo šanse da se izgubim ako idem sama? I da li znaš možda neki ski centar koji ima školu za nordijsko skijanje gde se ide grupno a ne samo putem privatnih časova. Došla bih u neki ski centar i priljučila se nekoj grupi za nordijsko skijanje. Pročitala sam neke ponude agencija u Engleskoj koji su do detalja podelili kategorije početnika i šta sve početnik može da očekuje na takvoj vrsti odnomora. I baš lepim objašnjenjima pozivaju ljude da se priključe tom sportu jer je jako zdrav - angažuje celo telo a pruža potpuno različit doživljaj prirode nego na skijanju.\nJa još nemam opremu jer nisam ni od koga dobila savet koju da kupim u Intersportu. Tema je zamrla. Žao mi je što u Srbiji niko ne prepoznaje šansu da okupi ljude oko ovog sporta, da organizuje putovanja radi upražnjavanja ovog sporta koji možda ne diže adrenalin tako kao skijanje ali itekako ima svoju cilju grupu, rekla bih posebnu grupu ljudi koji prepoznaju čisto uživanje u ovom sportu.\nSam čovek ne može da se uputi tek tako na izlet ako ne poznaje staze. Teško je ovde i savet dobiti gde putovati a kamo li organizovano otići sa grupom ljudi. Jer ispada da se osim dva čoveka ovde niko ne bavi ovim sportom.\nGordana, ne znam gde zivis, ali Admin ti je lepo rekao da mu se ti i svi zainteresovani za nordijsko skijanje jave i kad padne sneg pravac Ada ili Kalis ili nesto trece, kao sto je naveo Zlatibor.\nSamo treba pazljivo citati.... :sm022:\nDa li je neko skorije bio u Intersportu, i sta od Nordijske opreme tamo ima da se kupi?\nBila sam prosle nedelje u Intersportu u Mercatoru. Videla sam cipele za langlauf, ali nisam obratila paznju dali imaju i daske i vezove. Cipele mi bas nisu izgledale nesto narocito. Treba da odes i vidis.\nDa i to naslov mog topica:\nhttp://www.skijanje.co.yu/forum/images/icons/icon1.gif Cross-country skiing holidays\ntema nije dakle odlazak na jedno prepodne i uvežbavanje ski trčanja u Beogradu što svakako jeste odlična ideja Admina. Ja sam želela da pokrenem na razmišljanje nekog ko voli ovaj sport, a ima vremena, da kao druga udruženja za skijanje ili turističke agencije koje vode ljude organizovano na alpsko skijanje, pokrene i organizuje odlazak radi ovog sporta na višednevni odlazak na odmor u neki od evropskih centara sa uređenim stazama sa ski trčanje.Motiv bi bio veliki pogotovu za generaciju od 35 pa nadalje, jer je sport izuzetno zdrav i pošto osnovna obuka traje par sati moglo bi se odmah otići nedge u neki veći ski centar i odmah početi sa uživanjem u ski trčanju. Ko ne voli toliko alpsko skijanje a hoće da uživa u snegu maksimalno aktivno, a zna dobro šta dobija ovim sportom i ima 7 dana odmora zimi, to je idealno. Takvih je mnogo mislim.\nI drugo: kako da se odazovem pozivu Admina kada ne znam sama da kupim skije jer su prodavci kao što kažeš nezainteresovani a nemam ovde savet ni koje skije kod nas vrede i gde da ih kupim ni ako ih već i kupim u kom servisu da ih održavam i stavim vezove.\nJa sam predložila da se ljudi ovde organizuju i idu zajedno kao što idu zajedno na alpsko skijanje a ne da svako krene sam u neki ski centar i tamo se snalazi sa instruktorima i sam obilazi staze. Jako mi je čudno da to kod nas nije zaživelo. Inače, nisam pronašla ni na jednom sajtu info o postojanju kursa ski trčanja pri nekom ski centru već samo postoje privatni instruktori što je mnogo skuplje. Ako ti imaš neki info o kursu, gde se održava pošalji link.\nPoenta mog predloga je da se ljudi ovde okupe oko ove ideje i da neko iskusan prosto da ideju gde otići, pozove ko hoće da mu se pridruži i tako krenemo zajedno, što je i lepše i sigurnije.\nDa, ali Gordana Vi očekujete da se pojavi neko ko će da organizuje i pozove ostale.. Ili takvog nema (ko je iskusan i želi da organizuje) ili možete Vi da organizujete pa pozovete sve....\nKoliko sam shvatio, postoji klub na Zlatiboru, takođe se i takmiče i organizuju takmičenja. Pošto nije bilo snega na Zlatiboru, verovatno nisu tamo aktivni, ali možda idu na Kopaonik na treninge i rekreaciju? Video sam na Kopu da je uređena staza za langlauf, tako da pretpostavljam i da se koristi....\nTačno, volela bih da organizuje neko ko ima iskustva u skitrčanju. A mislim da bi se na poziv da se ljudi okupe oko ovog sporta odazvali i ljudi koji nikada nisu probali ovaj sport, koji možda nisu do sada ni poželeli, kada bi im se samo objasnilo koliko je lak, bezbedan a izuzetno zdrav. Fenomenalan način da i oni najstariji ili deca i svi oni koji se boje skijanja, osete malo drugačije užitke na planini, da stanu na neke skije i da uživaju u malo bržem promicanju belim predelima od obične šetnje a opet bez straha od velikih brzina ili strmih staza kao kod alpskog skijanja. A o dobijanju kondicije i sagorevanju masnih naslaga da ne govorim. Inače oprema za ovaj sport je jeftina.\nJa bih volela prosto da, u inostranstvo, gde takvih bezebednih staza ima bezbroj, krene veća grupa radoznalih za ovaj sport (kao što skimanijaci idu na skijanje svake godine zajedno i mi bi mogli da idemo na skitrčanje, ja sam bila sa njima nekoliko puta i fenomenalno je, toliko je i lepše, i lakše i bezbednije u grupi). Ne bih se oslanjala na stazu na Kopu jer mislim da njome jure sa motornim sankama i da nije bezbedna. U Sloveniji ima i dobrih staza i privatnog smeštaja jeftino a neke agencije rade privatni smeštaj (10e) tako da može da se dobije viza, dalje po Evropi da ne pričam. Neka samo neko progoogla sa temom ovog topic-a i videće o kakvim turističkio-sportskim aranžmanima za zimski odmor ja maštam :)\nHajde čim dođeš kući reci nam kako je bilo :)\nOve godine na Expo-zimu nije bilo u ponudi nove nordijske opreme. Doduse Suki (Aleksandar Milenkovic), nas olimpijac, takmicar u biatlinu i cross country-u, poslednjeg dana sajma je doneo nekoliko pari skija iz svoje novootvorene "Nordic" prodavnice.\nAko tokom vikenda padne bar malo snega i on se u Beogradu odrzi, pozuvam sve koji imaju nordijsku poremo da se u subotu ili nedelju oko podne nadjemo na Kalemegdanu - u donjem gradu - preko puta kule Nebojise...\nAko ima drugih ideja, javite se....\nJavila mi se Zorica iz Novog Sada sa sledecim pitanjem:\nPlaniram da provedem na Kopaoniku 7 dana, počev od 08.03.2009.godine. Volela bih da naučim nordijsko skijanje pa me zanima gde može da se iznajmi oprema i koliko košta čas nordijskog skijanja.\nZar je moguce da nema nordijaca kod nas? Lutajuci webom, jako sam se razocarao, jer na ovu temu ne postoji skoro nista. Nabavku opreme da ne pominjem. :confused:\nPogledajte Search opciju po forumu, ima po nesto, npr:\nPremestena poslednja dva posta u pravo u thread za koji je Wlad postavio link...\nPoslednjih dana sam dobio tri mail poruke u kojima se trazi mogucnost nabavke ski opreme za skijaško trčanje.\nNa zalost, kod nas su male mogicnosti za nabavku ove opreme, kako nove tako i polovne.\nZato sadrzaj ova tri maila postavljam ovde, pa ako neko ima mogucnosti da pomogne neka se javi meni na PP ili admin@skijanje.rs\n- Pozdrav, intaresu je me da li kod vas mogu da nabavim opremu tj skije sa vezovima, stapove i cipele 43, za nordijsko skijanje.moze i nesto plovno ako ima u opticaju.Visina 180 cm tezina 75kg.zivim u beogradu, Renato i hvala ako mi mozete pomoci oko toga.\nko hoće da proba nordijsko skijanje video sam da PSD Željezničar organizuje jednodnevni izlet u Deliblatskoj peščari 15. februara na tu temu. http://www.zeleznicar.org.rs/\nPomalo sam se zasitio ovog alpskog cimanja, zavoleo dugoprugaško trčanje pa mi se ovo čini kao idealan spoj trčanja i skijanja.\nAko bude snega, mislim da je Sretenje lepa prilika da prvi put probamo ovaj sport nadomak Beograda pa tim povodom pozivam one koji hoće da probaju da se odazovu.\nDobio sam sledeci mail od posetioca sajta Ljiljane:\nZa ovu godinu ne znam, a ranijih godina bilo je opreme za nordijsko da se kupi u Interposrtu u Beogradu (u novom Merkatoru), i cene su mi delovale ok, oprema je nekoliko puta jeftinija od ove klasicne za alpsko :)\n27.02.2011.- U pre podnevnim časovima na Avali se skupilo 15-tak rekreativaca ljubitelja skijaškog trčanja. Sunčano nedeljno jutro i Avala pod snegom, bilo je dovloljno za spontano okupljanje, upoznavanje, druženje. Bio je prisutan i naš Olimpijac u ovom sportu, Aleksandar Šuki Milenković. Praveći krugove po stazi oko Spomenika neznanom junaku Šuki je zainteresovanima objašnjavao osnovnu tehniku klasičnog i kliznog koraka u skijaškom trčanju.\nBilo je lepo videti na skijama i porodicu sa decom, kao i starijeg gospodina na skijama iz sedasmdesetih godina. Za bicikliste i veslače, skijaško trčanje je odličan način održavanja kondicije, a za nas rekreativce, najlepsi mogući nacin da se provede deo dana u Beogradu pod snegom. Od podne su počeli da pristižu šetači u većem broju, tako da smo stazu ustupili njima. Mi smo, ukoliko bude snega, dogovorili novo druženje za neki naredni vikend.\nDetaljnije sa fotografijama... (http://www.skijanje.rs/forum/../Sportovi/Nord/ski_trcanje_avala27022011.htm)\nDanas sam iskoristio lepo vreme da (posle Tinja i Val Torana) napravim par krugova i izluftiram LL skije po Košutnjaku. Staza i nije staza ali nema bolje. Snega ima. Napravio sam par snimaka da dočaram zimsku idiličnu atmosferu a u Bg, ne tako daleko od centra.


Ribizla neopravdano zapostavljena u Srbiji\nSa godišnjom proizvodnjom ribizle od stotinak tona, Srbija ne može da zadovolji ni vlastite potrebe, iako postoje svi uslovi da naša zemlja bude jedan od većih proizvodjača tog jagodičastog voća, tvrdi Petar Joković, savetnk za voćarstvo u Poljoprivrednoj stručnoj službi "Užice".\n"Srbija je sedamdesetih godina prošlog veka proizvodila 20.000 tona ovog voća, pretežno u starim zasadima crvene ribizle u zapadnoj Srbiji", rekao je Joković polaznicima zimskog seminara za voćare užičkog kraja, ističući da je ribizla neopravdano zapostavljena vrsta jagodičastog voća.\nNajveći krivac za veliko smanjenje proizvodnje ploda ribizle, po mišljenju ovog eminentng voćarskog stručnjaka, je naglo širenje zasada malina, zbog čega je samo u uzičkom regionu iskrčeno oko 50 hektara voćnjaka zasadjenih ribizlom.\n"U našoj zemlji postoje odlični uslovi za gajenje crvene i crne ribizle, sa visokim prinosima i niskim troškovima proizvodnje, a na svetskom tržištu crna ribizla ima izvanrednu prodju, sa stimulativnim cenama, posebno u svežem stanju tog voća", ističe Joković.\nDa Srbija sa sadašnjom proizvodnjom od stotinak tona ribizle ne može da zadovolji ni vlastite potrebe, tako da uvozi znatne količine tog voća u smrznutom stanju, ili u vidu koncetrata, Joković je potkrepio i podatkom da kompanija "Sirogojno" u svojoj sušari voća godišnje preradi oko 300 tona ribizle, uglavnom iz izvoza.\n"Proizvodnja ribizle nije ni skupa ni komplikovana. Početno ulaganje za zasad crne ribizle je oko 5.000 evra i dvostruko je jeftiniji od novoga zasada maline", kaže Joković, konstatujući da je i učesće "živog" rada znatno manje nego u malinjaku, ne samo u rezidbi, već i u berbi ribizle koja se bere jedanput godišnje, za razliku od maline, gde se taj posao obavlja i u petnaestak tura.\nU svetu se godišnje proizvede oko 700.000 tona ovog voća, a najveći proizvodjači crne ribizle su Rusija, Poljska i Nemačka, dok su Nemačka, Poljska, Holandija, Belgija i Madjarska lideri u proizvodnji crvene ribizle.\n"Razloge za ovako visoku svetsku proizvodnju, koja je u stalnoj ekspanziji, treba tražiti u prirodno biološkim osobinama ribizle, od kojih su vrlo značajni - rano stupanje na rod, već u drugoj godini, zatim obimna rodnost, lako razmnožavanje i jednostavno gajenje, kao i adaptivnost na različite agro-ekološke uslove, visok kvalitet i hranljiva vrednost tog voća", objasnio je užičkim voćarima Joković.\nIzvor: Tanjug - Ekos - Agropress\nCrna ribizla - neiskorišćeno "crno" blago Srbije


MVPBiH - Crnadak prezentira aktivnosti planirane u novembru - informativa.ba\nVijesti MVPBiH - Crnadak prezentira aktivnosti planirane u novembru\nMVPBiH - Crnadak prezentira aktivnosti planirane u novembru\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine i predsjedavajući Komiteta ministara Vijeća Evrope Igor Crnadak danas će u Banjoj Luci prezentirati medijima brojne aktivnosti koje će biti realizirane tokom novembra.\nCrnadak će tokom prezentacije poseban naglasak staviti na zajedničku sjednicu Vlade Republike Srbije i Vijeća ministara BiH, obilježavanje 20 godina od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, završetak predsjedavanja Bosne i Hercegovine Vijećem Evrope i formiranje Fonda za zapadni Balkan, najavljeno je iz MVP-a BiH.\nOznake: #Ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine #Crnadak #aktivnosti\nCrnadak: Predsjednici Vlade RS-a nije stalo do novca građana BiH\nMVP- Samo pismo naslovljeno na Ivanića bilo otvoreno BiH


02-07-2020 12:20 Srbija Društvo\nTokom vikenda će se za ulazak u kovid sistem pripremiti i Institut za ortopedsko-hirurške bolesti "Banjica", koja bi trebalo da postane kovid od ponedeljka, ukoliko bude bilo potrebno.\nJoš jedna od odluka koje su dogovorene na sastanku je ta da ceo Klinički centar Srbije postaje Urgentni centar i radiće sa hitnim slučajevima i osobama koje imaju malignitete, dok će VMA biti dežurno za civilno zdravstvo svaki dan.\nUmesto empatije, Novopazarci od vlasti dobili etikete "dilera" i "aktivista"! Pročitajte OVDE sve detalje.


Plata i onima koji ne rade - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Plata i onima koji ne rade\n1Piše: Dušan Pavlović 11. avgusta 2019. 16.45\nU sred razgovora, Brehman je zapitao učesnike zašto pričaju o spašavanju planete, siromaštvu, jednakosti, a ne pominju izbegavanje plaćanja poreza? Veći poreski prihodi mogli bi da finansiraju mnoge ovakve ciljeve. „To je kao da pričamo o gašenju požara ali ne smemo da pričamo o vodi“, rekao je Brehman. Gosti su bili zbunjeni. Mnogi verovatno nisu znali da je pre tri godine Brehman objavio knjigu u kojoj se zalaže za univerzalni bazični dohodak, otvorene granice, meritokratiju i pravedno oporezivanje. Knjiga je sada u Srbiji objavljena u izdanju „Derete“ iz Beograda u prevodu Ane Stefanović.\nDa li će jednog dana svi ljudi moći da računaju na osnovni dohodak bez obzira na to da li rade ili ne? Za ovakvu tvrdnju danas se iznose dva argumenta. Jedan je vezan za sve veću robotizaciju privrede. Pošto roboti preuzimaju sve veći broj manuelnih poslova, ali i usluga, ljudi će ostati bez posla. Brza tranzicija sa jedne na drugi sistem nije moguća, pa će društvo biti u obavezi da za sve koji u periodu tranzicije ne mogu da se snađu da uvede instituciju osnovnog dohotka.\nDrugu vrstu argumentacije zastupa Ruther Brehman, autor ove knjige. Ona počiva na ideji da univerzalni osnovni dohodak podstiče članove društva da rade više i efikasnije. Ovaj argument je izrastao iz kritike mainstream ekonomske teorije čiji predstavnici veruju da socijalna pomoć stvara pogrešne podsticaje za rad i traženje posla među nezaposlenima i siromašnima. Otuda bi socijalna pomoć uvek trebalo da bude uslovna i vremenski ograničena. Ako nije takva, nezaposleni će prestati da traže posao, a zaposleni će prestati da rade da bi živeli od socijalne pomoći. (U teoriji se ovo naziva moralni hazard.)\nTeorijska kontraargumentacija koju brani Brehman takođe je ekonomska. Prvo, bezuslovna novčana pomoć za sve je administrativno jeftinija od različitih birokratskih programa kojima se ciljaju samo oni koji zaslužuju da je dobiju. Da bi nezaposlen ostvario socijalnu pomoć u Americi neophodna je velika administracija koja utvrđuje koliko je pojedinac zarađivao u prethodnom periodu (jer to određuje nivo soc. pomoći), iz kojih razloga je izgubio posao (u obzir dolaze samo ekonomski razlozi) i da li nezaposleni aktivno traži posao. Utvrđivanje ovih uslova zahteva veliki birokratski aparat koji takođe mora da se plati, a ovaj novac bi mogao da se efikasnije iskoristi kada bi novčana pomoć nezaposlenima i siromašnima bila bezuslovna. (Jedan od najvatrenijih „neoliberalnih“ ekonomista koji je pre 50 godina zagovarao ovu ideju bio je niko drugi do Milton Fridman. I to iz istih razloga.)\nDrugo, za razliku od tržišnih ekonomista koji veruju da besplatan novac kvari ljude (jer oni neće da rade ako ga dobiju), Brehman na nekoliko istorijskih primera pokazuje da ovakva pomoći motiviše ljude da traže posao ili da rade više. U najgorem slučaju, ona ih ne obeshrabruje da rade, ali im pomaže da svojim ponašanjem ne postanu još veći problemi i još skuplji za državu. Skitnica bez krova nad glavom može državu koštati više (u smislu troškova za socijalnu službu, policiju, sudove…) nego alternativni institucionalni aranžman u kome država toj osobi obezbeđuje smeštaj i novčanu pomoć. Univerzalni osnovni dohodak, prema tome, može ekonomski da se opravda – privrede sa ovakvim garantovanim dohotkom bi bile produktivnije.\nSličan argument Brehman nudi i kada se radi o petnaestočasovnoj radnoj nedelji. Henri Ford je bio među prvim kapitalistima koji je shvatio da je dobar radnik odmoran radnik, te je svojim zaposlenima skratio radnu nedelju. Posle njega to je pokušao vlasnik Keloga (fabrike za proizvodnju pahuljica.) Kapitalistima je u interesu da radnici rade manje, imaju više slobodnog vremena za porodicu ili hobi. Istraživanja su pokazala da su takvi radnici produktivniji. Kraće radno vreme i efikasnost idu ruku pod ruku.\nNajvažnija poruka Brehmanove knjige tiče se preraspodele bogatstva. Do sada se sve veća usmerenost ekonomije na proizvodnju i rad pravdala sve većom efikasnošću – potrebno je da se puno radi da bi se više proizvelo i preživelo. Ali sa sve većom robotizacijom proizvodnje, to više neće biti problem. Glavni problem će biti preraspodela dohotka. Ovo postaje posebno akutno pitanje ako se sagleda u svetlu zaključaka o većoj efikasnosti privrede. Da li će svi ljudi da učestvuju u raspodeli dohotka koji će biti posledica efikasnije privrede zbog povećanje robotizacije proizvodnje?\nBrehmanov odgovor je veoma jednostavan – svi ljudi bi trebalo da uživaju u blagodetima savremenog načina proizvodnje, jer veća preraspodela neće dovesti do ekonomskog nazatka. Ali da bi to bilo moguće, neophodno je doneti neke teške političke odluke. Prva je odluka o ozbiljnijem progresivnom oporezivanju. Bogatiji bi trebalo da plaćaju veći porez kako apsolutno, tako i relativno. Granična poreska stopa na dohodak je u Americi u periodu 1951-1963. godine iznosila 91, odn. 92 odsto (danas je 37).\nOvo nije sputavalo američku privredu, ali jeste onemogućavalo velike socijalne razlike. Druga se tiče sprečavanja izbegavanja plaćanja poreza. OECD procenjuje da siromašne zemlje gube na utaji poreza tri puta više novca nego što dobiju od inostrane pomoći. Koordinisana akcija nekoliko svetskih sila predvođenih Amerikom bi mogla da reši ovaj problem. Za sada takva volja ne postoji. Možda je to razlog što se na Svetskom ekonomskom forumu nikad ne priča o izbegavanju plaćanja poreza?\nDušan Pavlović, Ruther Brehman, svetski ekonomski forum\nKorona virus: U Srbiji počinje vakcinacija dobrovoljno prijavljenih, Bajdenov plan – 1.400 evra svakom Amerikancu\n16. avgusta 2019. u 22.44\nВучић је схватио тренд – сви чланови СНС добијају бесплатно сендвиче и превоз а и хонорарни посао. Проблем је шта са осталима који још нису побегли из „раја“. За њих остаје изгледа само да се учлане у СНС.


Dr Šepard terorisao kolege Uvod u anatomiju | Lifestyle | Poznati\nPLATILI GLAVNOJ GLUMICI DA ĆUTI O MUKAMA "UVODA U ANATOMIJU": Kolege otkrivaju mračnu stranu popularne serije 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nAutor Jasmina Glišić 28.10.2021 13:17\nDa li je dr Šepard terorisao kolege na snimanju serije "Uvod u anatomiju"? Evo šta kaže još jedan popularni glumac o ponašanju Patrika Dempsija...\nŽene obožavaju dr Dereka Šeparda, niko nije imun na šarm dr Meredit Grej, ali "prljav veš" sa snimanja popularne serije "Uvod u anatomiju" kao da se pojavljuje na sve strane i preti da pomrači slavu TV hita.\nDA LI SU SE RODILE SIMPATIJE |\nPrvo je Linet Rajs objavila knjigu "Kako preživeti - iza kulisa Uvoda u anatomiju", u kojoj je iznela brojna svedočanstva angažovanih na snimanju. Prema navodima izvršnog producenta Džejmsa Periota, glavni glumac Patrik Dempsi se ponašao sve neprijatnije kako je popularnost njegovog lika dr Dereka Šeparda rasla.\nNije bila reč o seksualnom zlostavljanju, ali je navodno "terorisao kolege" i sukobljavao se, kako sa autorkom serije Šondom Rajs, tako i sa glumicom Elen Pompeo koja je glumila dr Meredit Grej.\nSada je i glumac Izaja Vašington potvrdio deo tih navoda. U jednoj radio emisiji on je izjavio kako su Elen platili "na crno" čak pet miliona dolara kako ne bi ispričala istinu o toksičnom ponašanju Patrika Dempsija. Ovo se, kako tvrdi, dogodilo kad je počeo pokret #MeTo, u kojem su razotkrivene mnoge slavne ličnosti koje su se nedolično ponašale prema kolegama.\nPrema rečima producenta Periota, Dempsi je kod mnogih izazvao pravi posttraumatski stresni poremećaj, jer je svima stavljao do znanja da može da prekine snimanje serije kad god poželi. Vašington kaže da mu je uputio niz rasističkih komentara i stalno izazivao tenzije, verovatno ljubomoran jer je imao najveći honorar posle njega.\nGAGA ANTONIJEVIĆ O NAPADU BJELOGRLIĆA: Reči me bole više od modrica\nTV serija Patrik Dempsi Elen Pompeo Glumci Zlostavljanje Mobing


Stilvolle 120qm in großartiger Bergkulisse - Stanovi za najam - Bad Gastein, Salzburg, Austrija\nNaša Chalet Haus Hubertus je potpuno obnovljena, bivša šumarska kuća. Nalazi se na 1100 metara u predivnom Kötschachtalu. Na 120m2 nudimo ulaz, veliki hodnik, dvije spavaće sobe s kutijskim prozorima, potpuno opremljenu kuhinju s blagovaonom, kupaonicu s velikim tušem i odvojen WC. Tri wraparound balkona s sjedalima. Dnevni boravak nalazi se u potkrovlju, s prostranom sofom, balkonskim stolom s stolicama, TV-om i jedinstvenim pogledom na planine.\nHilden, Njemačka · Član od Srpanj 2016.


Severna Amerika je nekada bila dom Vikinga | Edukacija\nDo kasnih 980-ih, ovi severnjački moreplovci su već formirali kolonije na Islandu i Grenlandu, atlantskim “stepenicima”, koji su ih doveli u domet kanadske obale. Odatle su, prema tadašnjim usmenim predanjima, (zapisana dva veka kasnije u Sagi o Grenlanđanima i Sagi o Eriku Crvenom), Vikinzi došli do Severne Amerike, oko 1.000 godine nove ere. U narednih nekoliko decenija, napravili su nekoliko ekspedicija u ovaj, za njih novi svet. Gradili su kuće, sakupljali resurse, trgovali i naravno sukobljavali se s domorocima. Zatim, brzo kao što su pristigli, napustili su Vinland.\nOva dva navoda se često razlikuju. U Sagi o Grenlanđanima, nakon što je slučajno video nepoznate zapadne zemlje, Lejf Erikson istražuje tri različita regiona Kanade: Heluland („zemlja ravnih stena“), što je verovatno pusto ostrvo Bafin; Markland („šumovita zemlja“), što je verovatno obala Labradora; i Vinland, region s toplom klimom, što bi bila današnja pokrajina Njufaundlend, gde su Erikson i njegova mala posada prezimili. U Sagi o Eriku Crvenom, Erikson je slučajni pronalazač Vinlanda, dok je islandski trgovac pod imenom Torfin Karlsefni njegov istraživač.\nUkoliko ostavimo detalje po strani, znamo da su ove priče u velikoj meri istinite. Vikinzi jesu došli do Severne Amerike otprilike u vreme koje sage opisuju, što ih čini prvim ljudima koji su premostili najstariji svetski kulturološki procep.\nSastoji se od osam građevina s drvenim okvirom i debelim zidovima od zemljane građe, što je stil gradnje uobičajen na Grenlandu i Islandu. Neke su služile za stanovanje, dok su druge bile kovačnice i radionice. Iskopavanja su otkrila dokaze o proizvodnji gvožđa i popravci brodova, između ostalog. Stručnjaci procenjuju da je u ovom klasteru domaćinstava i radionica obitavalo od 70 do 90 ljudi tokom cele godine, a za izgradnju naselja je verovatno bilo potrebno najmanje dva meseca.\nBirgita Volas, švedsko-kanadska arheološkinja, koja je radila s Ingstadovima i sprovela dalja iskopavanja za Parks Canada sedamdesetih godina, pažljivo zapaža da je Vinland bio više od ove ispostave. „Mnogi ljudi greše misleći da je Vinland samo tačka na mapi“, kaže ona. „To je zemlja, kao što su to Grenland ili Island, što znači da se radi o velikom području.“\nPrvi deo reči objašnjava zašto je ova velika oblast tako privlačila Vikinge. U blizini je bilo obilje divljeg grožđa, ključnog sastojka vina, koje nije raslo ni blizu njihove puste domovine. „Moć poglavara u nordijskom društvu zasnivala se prvenstveno na tome kako je mogao sebe da predstavi, da deluje impresivno i moćno“, kaže Volas. „Vino bi impresioniralo svakoga, iz prostog razloga što je bilo retko. Prema Sagi o Grenlanđanima, Erikson je tokom svog prvog putovanja natovario brod grožđem. Njega i njegove sledbenike je takođe privuklo drvo, pošto ga na Grenlandu praktično nema.\nZašto su Vikinzi napustili Severnu Ameriku?\nS obzirom na arhitekturu u L’Anse aux Meadows, sagrađenu da traje, kao i bogatstvo koje je okružuje, Volas kaže: „Mislim da su ovo mesto nameravali da koriste duže vreme, ali sudeći po arheološkim dokazima, nisu.“\nTo se takođe uklapa u ono što govore sage. Čini se da su Vikinzi u L’Anse aux Meadows ostali najviše nekoliko decenija, a zatim su se vratili na Grenland. Za tako izdržljivu kulturu, sposobnu da preživi surovu severnu klimu, može se činiti čudnim što nisu uspeli na ovom relativno gostoljubivom mestu. Ipak, stručnjaci imaju nekoliko hipoteza koje objašnjavaju njihov iznenadni odlazak.\nPo jednoj od ideja, jednostavno su ih proterali domoroci, koje su zvali „Skraelings“, što je problem s kojim se nikada nisu suočili na nenaseljenim Grenlandu i Islandu. Upravo ovaj razlog navodi i Saga o Eriku Crvenom. Iako je trgovina između starosedelačke i pridošle grupe započela u prijateljskom maniru, situacija se brzo promenila i čini se da su Vikinzi manje-više pobegli „pod velikim pljuskom projektila“. Nakon smrtonosnog okršaja s domorocima, navodi se u sagi, „oni su sada bili mišljenja da iako bi ova zemlja mogla da bude dobar izbor za život, uvek će nadvladati rat i teror od strane onih koji su tamo živeli pre njih“.\nOd svih artefakata iz L’Anse aux Meadowsa, samo jedan govori o odnosu između Vikinga i američkih domorodaca: vrh strele zabijen u zid kuće. Međutim, nije moguće reći da li je stigla direktno uz pomoć luka, ili je već tu bila kao deo zemljane građe koju su Vikinzi koristili za izgradnju kuće.\nVerovatno je ih je kombinacija faktora prisilila da otplove nazad odakle su došli. Volas napominje da je njihova matična baza na Grenlandu sama po sebi bila oskudna i da je možda bilo neodrživo koristiti udaljenu koloniju od samo nekoliko stotina duša za naseljavanje još udaljenije kolonije. Klimatski dokazi sugerišu da se njihovo povlačenje poklopilo sa zahlađenjem i verovatno napredovanjem morskog leda, što je značajno otežalo putovanje između Vinlanda i Grenlanda. Osim toga, prikupljali su resurse s lokacije udaljene gotovo kao Grenland u odnosu na Evropu, koja je bila glavni izvor trgovine. Bez prednosti koju donosi blizina, zašto ponovo izmišljati lanac snabdevanja?\nDa li postoji više vikinških naseobina u Severnoj Americi?\nL’Anse Aux Meadows, trenutno jedini dokaz da su Vikinzi stigli do Severne Amerike, odgovara opisu Straumfjorda, celogodišnjeg naselja koje su, prema Sagi o Eriku Crvenom, koristili kao polaznu tačku za putovanja dublje u Vinland. Dakle, ako saga govori istinu, a nema razloga da mislimo da to nije slučaj, uopšteno govoreći, druga naseobina za sada ostaje neotkrivena.\nHóp (Houp) je bio sezonski lokalitet, južnije, gde su Severnjaci tokom leta skupljali drvnu građu i grožđe. Arheolozi nisu pronašli njegove tragove, ali sage nude nekoliko naznaka: osim grožđa, bio je bogat lososom, a lokalni domoroci su pravili čamce od životinjske kože. Na osnovu ovih kriterijuma, Volas je uverena da je Hóp bio negde u današnjem istočnom delu Nju Brunzvika, verovatno u oblasti oko Miramičija i zaliva Šaler. To je najseverniji pojas gde se može pronaći divlje grožđe i beli orah, čije je drvo pronađeno na L’Anse aux Meadows.\nDrugi istraživači su predložili lokacije duž atlantske obale, najjužnije do Mejna, Bostona i Njujorka. Međutim, gde god da se nalazio Hóp, Volas sumnja da je ostalo bilo kakvih tragova. Budući da je reč o privremenom naselju, ono nije izgrađeno dovoljno čvrsto i robusno da bi moglo preživeti i biti otkriveno vekovima kasnije.\nSara Parkak, arheološkinja iz Univerziteta u Alabami, 2016. je koristila satelitske snimke za lociranje zakopanih struktura. Otkrila je nešto što se činilo obećavajućim u Point Rouziju na jugozapadnom delu Njufaundlenda. Tokom kopanja, njen tim je pronašao gvožđe, ali se ispostavilo da se radi o vrsti koja se prirodno razvija u močvarama, ne topljenom materijalu. Od tada, nije bilo napretka u potrazi.\nVolas tvrdi da će nam Hóp i dalje izmicati: „Mislim da bi bilo izuzetno teško pronaći bilo kakav fizički dokaz, i to je šteta, ali sigurno ne bih platila takvo iskopavanje.“\nIpak, arheolozi, kako amateri tako i profesionalci, su u potrazi, posebno u Nju Brunzviku i Novoj Škotskoj. Šta god da urade ili ne uspeju da urade u vezi s Nordijcima u Severoj Americi, jedna stvar je sigurna: „Ljudi vole Vikinge“, kaže Volas, dodavši da je ta tema i dalje aktuelna za istraživanje. Pedeset godina nakon što je započela rad u L’Anse aux Meadowsu, ona i dalje prati sve najnovije naučne članke. „Svakog dana pronađem nešto što je apsolutno vredno pročitati.“\nZmajeve dečje igre pod sloganom "Što god više čitaš - sve si veći i jači"\nTAGS: AmerikaarheologijaGrenlandIslandL’Anse aux MeadowsNordijciVikinzi


Privremeno stopirano donošenje zakona o „gej propagandi“ u Ukrajini | LGBTI.ba\nAktuelno 8. Aprila 2018.\nPrivremeno zaustavljeno donošenje zakona o „gej propagandi“ u ukrajinskom parlamentu. Ombudsmanka za ljudska prava, nediskriminaciju i rodnu ravnopravnost Aksana Filipishyna tražila je da se ukloni peticija za donošenje zakona o „gej propagandi“. Ovu peticiju je do sada potpisalo više od 23.000 građana Ukrajine.\nU peticiji se tvrdi da „netradicionalna seksualna orijentacija roditelja ima stravičan uticaj na budući život djece“ kao i da bi usvajanje djece od strane homoseksualaca bio „čin nasilja prema djeci“.\n„Ova peticija poziva na ograničenje ljudskih prava na osnovu seksualne orijentacije ili rodnog identiteta“, navodi se u poruci koju je Aksana Filipishyna uputila inicijatorima peticije.\nPeticiju su potpisali neki važni ljudi, a podržali su je i mnoge crkve kao i vjerske organizacije.\nPozivajući se na Ustav Aksana Filipishyna navodi kako peticija „ugrožava prava i slobode kao i poštovanje i dostojanstvo nekih osoba“.\nPoložaj LGBTI populacije u Ukrajini drastično je pogoršan u posljednjih nekoliko mjeseci.\nIzvor: Gayecho.com, Pinknews.co.uk


Kompanija NIS je u saradnji sa Sberbankom obezbedila za svoje potrošače dodatnu pogodnost korišćenja platne „Sa nama na putu&l\nNaftogas optužio Ukrajince za prekomernu potrošnju gasa\nŠef ukrajinskog Naftogasa, Andrej Kobolev, označio je razloge za tešku ekonomsku situaciju u kompaniji. "Ukraj\nRT: Ukrajina započela oduzimanje imovine ruskog Gasproma\nGeneralni direktor NIS na Kopaonik biznis forumu\nKiril Tjurdenjev, generalni direktor NIS-a, učestvovao je na Kopaonik biznis forumu, nastupivši na panelu pod nazivom „Unapređenje k\nNovak: Kompanije iz Rusije i Irana formiraće preduzeće za isporučivanje gasa i izgradnju gasovoda\nKompanije iz Rusije i Irana formiraće zajedničko preduzeće za isporučivanje gasa i za izgradnju gasovoda Iran-Pakistan-Indija, rekao je u\nPostavljeno 50 odsto morskog dela gasovoda Turski tok\n"Gasprom" je završio polaganje 50 odsto morskog dela gasovoda "Turski tok", prenosi "Južni tok transport B.V.", podružnica &q\nUkrajinski Naftogas namerava da traži 20 milijardi dolara od Gasproma\n"Od 2009. godine Naftogas je izgubio oko dvadeset milijardi dolara zbog umanjenih naknada za tranzit ruskog gasa", rekao je komercijalni direktor\nGasprom obavestio ukrajinsjki Naftogas o početku raskida ugovora\nDanas je Gasprom uputio ukrajinskom Naftogasu zvanično obaveštenje o početku postupka za raskid ugovora o isporuci i tranzitu gasa preko\nRT: Rusija isporučuje još gasa Londonu kako bi ublažila nestašicu zbog hladnog vremena\nMejova zabrinuta zbog Trampove najave o uvođenju carina\nBritanska premijerka Tereza Mej prenela je američkom predsedniku Donaldu Trampu „duboku zabrinutost“ zbog njegove pretnje trgo\nEvropski gas košta Ukrajinu četiri puta više od ruskog\nUkrajina kupuje gas u Evropi po ceni četiri puta većoj od „Gaspromove“, izjavio je komercijalni direktor „Naftogasa Uk\nPotreba EU za isporukama ruskog gasa raste\nPotreba Evropske unije za isporukama ruskog gasa raste i nastaviće da raste, izjavio je predsedavajući Komisije Saveta Federacije Rusije\nEK će nastaviti da održava kontakt s Rusijom i Ukrajinom o gasnim pitanjima\nEvropska komisija će nastaviti da održava kontakt s Rusijom i Ukrajinom u vezi s gasnim pitanjima i pažljivo će pratiti situaciju, izjavio\nNovak: Tranzit ruskog gasa preko Ukrajine u EU pouzdan\nRuski ministar energetike Aleksandar Novak preneo je potpredsedniku Evropske komisije zaduženom za energetiku Mareku Šefčoviču da je tra\nKako je siromašna ostrvska grad-država postala jedna od najbogatijih zemalja na svijetu\nSingapur nekad siromašna, mala ostrvska grad-država koja je sredinom 60-ih prošlog vijeka godina stekla nezavisnost (dotad je bila britanska kolonija) usprkos nedostatku prirodnih...\nNaftogas predlaže Gaspromu reviziju tarifa za tranzit gasa\nUkrajinska naftna kompanija „Naftogas“ će uskoro poslati pismo „Gaspromu“, u kojem se predlaže revizija tarifa z\nPorošenko: Restriktivne mere za gas neće trajati dugo\nSAD očekuju da će Gasprom nastaviti da snabdeva gasom Ukrajinu\nSAD očekuju da će Gasprom nastaviti da snabdieva gasom Ukrajinu, saopštila je portparol Stejt departmenta Heder Nojert. &\nGasprom raskida ugovore sa ukrajisnkim Naftogazom o isporuci i tranzitu gasa\n"Gazprom" je odlučio da raskine ugovore sa "Naftogazom" o snabdevanju i tranzitu gasa, izjavio je predsednik ruske kompanije Aleksej Mi\nJunker: Evropa neće sedeti skrštenih ruku dok SAD uvode nepoštene mere\nPredsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker zapretio je odgovorom na odluku američkog predsednika Donalda Trampa da uvede carinu na isp


Tag / WTA turnir u Majamiju / Vesti online\nWTA turnir u Majamiju\nSrbija je drugog dana turnira ostala bez obe predstavnice na Floridi.\nJankovićeva osma, Ivanovićeva 13. na WTA listi\nTeniserka Jelena Janković pokvarila je plasman za dve pozicije i na danas objavljenoj WTA listi zauzima osmo mesto, dok je Ana Ivanović zadržala 13. mesto.\nSerena Vilijams osvojila Majami\nAmerička teniserka Serena Vilijams osvojila je turnir Masters serije u Majamiju pobedom protiv Kineskinje Li Na od 2:0, po setovima 7:5, 6:1.\nJelena Janković u strahu od letenja posle pada malezijskog aviona!\nPosle nestanka malezijskog aviona, za koga se smatra da je pao u okean, srpska teniserka, ali i mnoge njene koleginice i kolege u blagom strahu od putovanja vazdušnim putem.\nVilijams: Ja sam žestoka devojka!\nPrva teniserka sveta, Amerikanka Serena Vilijams izjavila je da u boljem raspoloženju dočekuje završnicu turnira u Majamiju i da je zadovoljna plasmanom u četvrtfinale.\nIvanović: Želim da nastavim u ovom tempu\nAna Ivanović bolja od šampionke Indijan Velsa!\n11:50 >> 13:04\nAna Ivanović plivala i ljubila delfina!\nSrpska teniserka sprema se za start Mastersa u Majamiju, ali je iskoristila priliku da poseti Akva park i da se igra sa delfinima.\nJovanovski završila takmičenje u prvom kolu u Majamiju\nSrpska teniserka Bojana Jovanovski nije uspela da se plasira u drugo kolo turnira u Majamiju, pošto je ...


Održana konferencija na kojoj su predstavljene moderne tehnologije u obrazovanju - INSTITUT ZA MODERNO OBRAZOVANJE\nOdržana konferencija na kojoj su predstavljene moderne tehnologije u obrazovanju\nOdržana konferencija na kojoj su…\nU subotu, 5. maja, u okviru Centra za stručno usavršavanje Instituta za moderno obrazovanje, uspešno je organizovana besplatna konferencija „Budućnost počinje u učionici”, koja je učesnicima donela 4 boda neformalnog stručnog usavršavanja. Kroz izlaganja i praktične radionice okupljenima je predstavljen koncept pametne učionice (Intelligent Classroom), kao i hardversko-softverska rešenja koja se koriste u obrazovanju.\nVeliko interesovanje za konferenciju\nOvu konferenciju obeležilo je veliko interesovanje prosvetnih radnika svih profila, od vaspitača do univerzitetskih profesora. S ciljem uspešnog predstavljanja praktičnih veština na radionicama, u prostorijama Instituta prisustvovalo je 50 najbrže prijavljenih učesnika od preko 400 njih koji su popunili prijavu, dok je broj onih koji su izlaganja pratili putem Live stream-a bio daleko veći.\nUpoznavanje sa aktivnostima Centra za stručno usavršavanje\nU prvom delu konferencije okupljeni su imali priliku da upoznaju obrazovne ustanove i servise u okviru kompanije LINK group. Zatim se govorilo o ciljevima, zadacima i dosadašnjim aktivnostima Instituta, kao i o daljim planovima za rad Centra za stručno usavršavanja i mogućnostima za saradnju.\nKorisne radionice za savremene praktične veštine\nUčesnici konferencije posetili su četiri različite radionice: Robotika, Interaktivna tabla, Računari u nastavi i Virtuelna realnost. Tokom ovih radionica okupljeni su pokazali veliku zainteresovanost za primenu savremenih obrazovnih tehnologija i razvili diskusiju na teme koje se tiču korišćenja tehnologija u nastavi. Tom prilikom prosvetni radnici usvojili su korisne praktične veštine i proširili svoje vidike kada su u pitanju nove ideje, koncepti i nastavna sredstva za rad sa učenicima. Zbog velikog interesovanja učesnika, u narednom periodu ovakva konferencija će biti ponovo organizovana. Pratite aktivnosti Instituta na našem sajtu i budite u toku sa aktuelnim dešavanjima.\nCategory: VESTIBy igor jankovic Tuesday May 15th, 2018


ODRŽANA SJEDNICA VIJEĆA ZA LITURGIJU BK BIH - KTA\nPohrani\tVijesti Detalj sa sjednice\n24. veljača 2012. ODRŽANA SJEDNICA VIJEĆA ZA LITURGIJU BK BIH\nRedovna sjednica Vijeća za liturgiju BK BiH održana je pod predsjedanjem banjolučkog biskupa mons. dr. Franje Komarice\nU prostorijama Tajništva Biskupske konferencije BiH u Sarajevu, u četvrtak, 23. veljače održana je redovna sjednica Vijeća za liturgiju Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine pod predsjedanjem banjolučkog biskupa mons. dr. Franje Komarice.\nKao osvrt na zapisnik od prošle sjednice Vijeća, istaknuta je velika vrijednost „Zlatne harfe“ – njegovanja sustavno organiziranog rada s dječjim zborovima u našim župama. Vijeće predlaže da biskupi u svojim biskupijama, gdje to još nije učinjeno, imenuju koordinatore za organizaciju i ostvarenje ovog važnog područja pastoralnog djelovanja.\nVijeće je raspravljalo o Uputi „Universae Ecclesiae“, koju je Papinsko povjerenstvo Ecclesia Dei objavilo u svibnju 2011. godine u svezi Motu propria Summorum Pontificum pape Benedikta XVI.\nTakođer su raspravljali o novim dokumentima Svete Stolice o Euharistiji, zatim o „Direktoriju o pučkoj pobožnosti i liturgiji“ te o Dekretu kojim se daje odobrenje za slavlja sadržana u Katehetskom direktoriju Neokatekumenskog puta.\nUočena su određena odstupanja u praksi s obzirom na pojedine odredbe sadržane u spomenutim dokumentima. Predlaže se biskupima da u svojim biskupijama na raznim susretima svećenika uključe u program sadržaj ovih dokumenata kako bi ih se upoznalo i ukazalo na potrebu njihove sustavne primjene u praksi.\nDogovoreno je da se što prije dovrše poslovi oko pripreme za tiskanje orguljske pratnje za liturgijsku pjesmaricu „Pjevajte Gospodinu pjesmu novu“ kako bi, po mogućnosti do kraja ove godine, bila ponuđena našoj crkvenoj javnosti. (kta)\n70. OBLJETNICA POKRETA FOKOLARA\nSVETI NIKOLA U ĐURIĆIMA


ВЕЛИКИ СПОРТИСТИ, МАЛИ ЉУДИ: Ватерполиста Јановић се укључио у НАТО пропаганду!\nVELIKI SPORTISTI, MALI LJUDI: Vaterpolista Janović se uključio u NATO propagandu!\nAko i ove godine izmakne poziv iz Velsa za članstvo Crne Gore u NATO, to će biti najteži udarac državnoj politici. Zbog toga su na noge podigli „sve što diše“, ne bi li došli do cilja, a ofanziva će trajati do kraja godine, kada će u Velsu odlučivati o pozivu za članstvo. U poslednje vreme u (anti)propagandi NATO uključili su se i sportisti. U ponedeljak je kapiten crnogorske vaterpolo reprezentacije Nikola Janović poručio da veruje da je članstvo u NATO u interesu Crne Gore i njene budućnosti.\nPročitajte pismo od kojeg se naježite: Crnogorska odbojkašica pisala crnogorskom košarkašu koji podržava NATO!\n– Želim da ovaj baraž odigramo bolje, da se vodimo racionalnim razlozima i da budemo mentalno spremni i dovoljno hrabri za izbor koji nije lak, ali garantuje dugoročnu sigurnost i stabilnost zemlje – saopštio je Janović.\nOdgovorio mu je Bojan Komatina, kapiten fudbalskog kluba „Polimlje“ iz Murina, jedan od svedoka „utakmice“ koju je NATO odigrao 30. aprila 1999. godine u toj varošici.\n– Rezultat utakmice je svima poznat, tragičan: 6:0 u korist NATO tima. Malo ko zna za FK Polimlje iz Murine, ali svi znamo ko je Nikola Janović. Zato i čudi da je iz vaterpolo bazena zaplivao u vode geopolitike, promovišući vojni savez – odgovorio je dr Bojan Komatina, kapiten Polimlja.\n– Kao uzor mladim ljudima, ne bi trebalo da izlazite iz sportskog bazena i plivate mutnim vodama (geo)politike i promovišete vojni savez, od kojeg su, ne tako davno, na Murini svoju životnu utakmicu izgubili Miroslav, Julija, Olivera, Vukić, Milka i moj đed Mano.\nNedavno je košarkaški reprezentativac Suad Šehović kroz pismo javnosti poručio da je „NATO tim“ jedini bez alternative u koji se Crna Gora mora uključiti. Odgovorila mu je Ksenija Ivanović, odbojkaška reprezentativka Crne Gore, podsećajući ga da od 30. aprila 1999. više nema ni starog murinskog mosta, ni hotela, „ni mog dede, ni ostalih pet nevinih žrtava, a sve zasluge za to idu, kako vi kažete ‘timu bez alternative, NATO-u'“.


Opština Višegrad dobija slobodnu zonu - Akta.ba\n10.10.2020. 10:05 / Izvor: SRNA\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac rekao je u petak da je opština Višegrad spremna za pokretanje postupka odobravanja slobodne zone na lokalitetu u Vardištu, što će doprinijeti ukupnom napretku ove lokalne zajednice.\nKošarac je nakon sastanka sa načelnikom opštine Višegrad Mladenom Đurevićem rekao novinarima da je lokalna vlast iskazala mobilnost s ciljem da bude obezbjeđen što je moguće veći broja radnih mjesta.\n"Sugerisao sam predstavnicima gradske vlasti da uđu u taj proces i da na temelju svih zahtjeva koji dođu u Ministarstvo napravimo radnu grupu i zajedno obiđemo nekoliko razvijenih slobodnih zona kako bi naši ljudi na primjeru dobre prakse pokrenuli aktivnosti ubrzanim tempom. Važno nam je da očuvamo svako radno mjesto i obezbijedimo novo zapošljavanje", naveo je Košarac.\nOn je istakao da je inicijativa lokalnih zajednica i Vlade Republike Srpske za formiranjem slobodnih zona u RS-u ohrabrujuća sa aspekta stvaranja boljih uslova za privrednu zajednicu.\n"Osim Višegrada, takvu inicijativu imaju Bratunac, Bijeljina i Trebinje i u tom kontekstu ćemo imati jako pozitivno kretanje", rekao je Košarac.\n"U tom pravcu ćemo zagovarati reviziju postignutih dogovora oko integrisanih graničnih prelaza. To će to biti dodatni motiv za razvoj privrede i protoka ljudi, a Višegrad ima privredne i turističke kapacitete i ta prohodnost mora biti mnogo brža", naveo je Košarac.\n"Raduje me činjenica da načelnik želi da razvija sve ostale segmente društva u opštini Višegrad u domenu aktivnosti koje može da pokrene Ministarstvo. Imaju potpunu podršku, a vjerujem da će je dobili i za ostale projekte od kolega iz Savjeta ministara", rekao je Košarac\n"Ideja je da se granični prelaz Vardište pripoji graničnom prelazu Kotroman, a ministar je obećao da se sa saradnicima iznaći mogućnost da riješi problem u Šumskom gazdinstvu `Panos` koji se odnosi na drvnu masu koja se nalazi na graničnom području sa Srbijom", naveo je Đurević.\nSastanku su prisustvovali i direktor preduzeća "HE na Drini" Nedeljko Perišić i direktor Šumskog gazdinstva "Panos" Lazo Čarkić.\nŠUMSKO GAZDINSTVO PANOS Višegrad\nKOZAČKA BR / 8 73240 Višegrad


Naučnika u W.Va. fakulteti prisutni zaključke iz ekonomskih, zajednica uticaj istraživački projekti - vijesti - Guangdong Nanhai ETEB tehnologija Co., Ltd\nNaučnici na W.Va. fakulteti prisutni zaključke iz ekonomskih, zajednica uticaj istraživačkih projekata\nGuangdong Nanhai ETEB tehnologija Co., Ltd | Updated: Feb 15, 2017\nSOUTH CHARLESTON, W.Va.– Nauka profesori na koledžima i univerzitetima širom Zapadne Virginije se latili istraživačkih projekata koji se na državnu zajednicama i ekonomiju.\nU utorak, profesori iz Zapadne Virginije univerziteta, Marshall univerziteta, univerziteta "Concord" i West Virginia državnog univerziteta je dao prezentacije svog rada tokom STEM Salon na mostu Valley zajednice i tehnička škola u South Charleston.\nDr. Nađa Spitzer, u Marshall, je radio na projektu koji se bavi srebrni nanoparticles i kako to utiče na razvoj moždanih ćelija kod dece.\n"Dete je možda koristi četkice, koristite igračke, biti izloženi godina ili čak nekoliko decenija i njihovi nivoi su veći i veći. Ovo je kritičnom trenutku razvoja mozga, naravno. Ako ovi nanoparticles su izgradnji u mozgu i koji utiču na razvoj, onda je to briga,"objasnio je Spitzer.\nIstraživanja pokazuju, da rekao je Spitzer, da ćelije se ponašaju drugačije i da su mobilne funkcije promene kada je izloženo u nanoparticles.\nDr Brian Anderson, direktor Instituta za Zapadnu Virginiju univerziteta energije, radi na projektu koji uključuje prirodnog gasa hidrata, razlikovale termodinamicki manekenstvo i geotermalni sistemi. On je rekao da ovi sistemi će pomoći Zapadne Virginije i ceo svet, razvija nove izvore obnovljive i održive energije.\n"Imamo, u Zapadnoj Virginiji, najefikasniji ugalj elektranu u zapadnoj hemisferi u snazi Longviewa sjeverno od Morgantaunu. Radimo sa njima na njihov sledeći koraci biće da dodatno povećati svoju energetsku efikasnost primene uglja,"rekao je Anderson.\nStudenti su se udružili sa ovim profesorima da se ruke na iskustvo. Anderson je rekao da je važno da uključuju studenata u istraživanje, tako da oni mogu biti spremni za karijere i tako da mogu da uče budućim generacijama.\n"Im se uplitati u realnom svetu projekata je šta je od kritičnog značaja, jer problemi i izazovi evoluirati svakog dana i svake godine i udžbenike ne mogu da pratim to," rekao je.\nSpitzer je rekao da joj studenti su učenje o rukovodstvo i komunikacije, nije samo nauka.\n"Svaki dobiju svoj projekat, moraju da shvatim vremenske odrednice, moraju da mozda nadgleda ili predajem stvari drugima, a onda idu na međunarodnim konferencijama i imaju da predstavimo njihovo istraživanje naučnika, doktorat iz celog sveta," rekla je.\nDruga imena dobitnika uključene dr Joseph Allen fromConcord univerziteta i Dr. Sanjaya iz West Virginia državnog univerziteta.\nAlen je istraživanje fokusira na razumevanje zemljotresi očuvani u zonama duboko krivica. Sanjaya vodi program za aktivna istraživanja dizajna biljaka i microalgae da biste poboljšali bioenergy i vitaminima.\nPrezentacije su u utorak bili domaćini West Virginia visokog obrazovanja politike komisije odseka za nauku i istraživanja.\nPar: ТМДЦ Нанофлакес чини нову врсту фотосинтетске Солар Целл\nSledeći: Projekcija filma Filamentous gljive za antimikrobnu srebrni Nanoparticles sintezu


Onderwerp: europska norma, motorno vozilo, potvrđivanje, sigurnosna norma, sigurnosni uređaj, sigurnost cestovnoga prometa, tehnička norma, tehnička specifikacija\nOnderwerp: epidemija, komercijalno vozilo, motorno vozilo, Njemačka, provjera ispravnosti cesta, sigurnost cestovnoga prometa, tehnička pravila, zarazna bolest\nOnderwerp: epidemija, komercijalno vozilo, kontrola brzine, motorno vozilo, Poljska, provjera ispravnosti cesta, sigurnost cestovnoga prometa, tehnička pravila, vrijeme vožnje, zarazna bolest\nOnderwerp: motorno vozilo, pješak, potvrđivanje, sigurnosna norma, sigurnost cestovnoga prometa, tehnička norma, tehnička specifikacija\nInstitutionele auteur(s): Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu (Economische en Sociale Raad van de Verenigde Naties)\nOnderwerp: obućarstvo, odjeća, pravo o zaštitnom znaku, registrirani zaštitni znak, sigurnosni uređaj, sigurnost cestovnoga prometa, sportska oprema, žig EU-a\nInformacije Komisije o tome da Danska ne primjenjuje određene odredbe Uredbe (EU) 2020/698 Pandemija bolesti COVID-19 (Uredba (EU) 2020/698 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 2020. o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera zbog pandemije bolesti COVID-19 i o obnavljanju ili produljenju određenih potvrda, dozvola i svjedodžbi te odgodi određenih periodičnih provjera i osposobljavanja u određenim područjima zakonodavstva o prometu (SL L 165, 27.5.2020., str. 10.)) 2020/C 190 I/02\nOnderwerp: Danska, epidemija, komercijalno vozilo, motorno vozilo, provjera ispravnosti cesta, sigurnost cestovnoga prometa, vozači, zarazna bolest, željeznički prijevoz\nOnderwerp: epidemija, Finska, komercijalno vozilo, kontrola brzine, motorno vozilo, provjera ispravnosti cesta, sigurnost cestovnoga prometa, tehnička pravila, vrijeme vožnje, zarazna bolest\nOnderwerp: delegirano zakonodavstvo, isprave vozila, komercijalno vozilo, motorno vozilo, ovlasti institucija EU-a, prijenos nadležnosti, provjera ispravnosti cesta, registracija vozila, sigurnost cestovnoga prometa, tehnička pravila\nDirektiva (EU) 2019/1936 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o izmjeni Direktive 2008/96/EZ o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture\nOnderwerp: cestovna mreža, cestovni promet, prijevozna mreža, prometna infrastruktura, prometna nezgoda, prometni znak, sigurnost cestovnoga prometa, transeuropska mreža, zajednička politika prijevoza


Dodaj svoju definiciju WoW igrac\nWoW (world of warcraft) , sirom sveta poznata igrica koja oduzima zivote i stvara zavist... Onaj ko misli da je face zarazan, taj nije iskusio cari WoW-a.\nTipican dan jednog wow igraca:\n"cao, zovem se Marko i igram Wow. Ovako izgleda moj dan: -budjene u 8:15h\n-Dorucak za tastaturom (dok ucitava WoW) u 8:30\n-Partija WoWa od 8:30-14:14\n-Rucak od 14:15-14:24\n-Partija WoWa od 14:25 do 18:30\n-Odlazak u igraonicu od 18:30 do 18:42 (moze da traje koji minut duze ili krace, u zavisnosti u koju se igraonicu ide)\n-Partija WoWa od 18:42 do 22:00\n-odlazak kuci do 22:15\n-partija WoWa do ranih jutarnjig sati (4,5h...)"\nNapomena: Pravi igrac WoWa ne ide u WC,ne tusira se, nema devojku, nema drugove koji su offline, ali zato ima max level sa najboljo opremom u igrici, da bi ostali igraci koji malo maje vremena provode u igrici mogli da mu zavide i da imaju motiv da ga stignu...\n2010-02-23 22:41:58 +0100\n136 : 23\nOsoba koja izlazi iz kuce samo u slucaju preke potrebe, recimo zbog skole ili neke katastrofe (zemljotresa, bombardovanja...). Prepoznacete je po krvavim ocima i odsutnom pogledu. Ukoliko se ta osoba sretne sa drugima svoje vrste, zapocece dug i opsiran razgovor o WoW-u, koji ce voditi u siframa nerazumljivim za normalne osobe.\n-Imam full T6 i Epic Mounta, raidovao sam dan i noc, pwnovali smo sve bossove, lootovao sam sav drop...\n-Jedva cekam da se izlogujem iz skole da bih mogao da se vratim u WoW\n2008-11-13 19:49:41 +0100


5 savjeta za kupovinu polovnog računara bez stresa!\nPočetna » Blog » 5 savjeta za kupovinu polovnog računara\nNaravno, uvijek je bolje kupiti novi računar, ali zbog finansijske situacije u našem okruženju ljudi se sve više odlučuju za nabavku polovnih računara i laptopa. Kroz naše dugogodišnje iskustvo u prodaji i servisiranju stekli smo dovoljno iskustva da vam prenesemo neko od važnih savjeta za kupovinu polovnog računara .\nSvrha kupovine računara\nPostavite si pitanje za koje poslove vam konkretno treba računar? Za surfanje, korištenje društvenih mreža, kancelarijske poslove, igrice, multimediju ili nešto treće. Ako npr. kucate tekstove onda vam ne treba zahtjevan računar ali ako želite da igrate neke od novijih igrica treba vam snažna konfiguracija. Današnji programi za antivirusnu zaštitu su veoma zahtjevni (korištenje bez antivirusne zaštite ne preporučujemo sem u slučajevima gdje niste direktno povezan na Internet), programi za telefoniranje putem Interneta (Skype) isto tako da ne spominjemo programe za obradu slika ili videa. Na tržištu programa (softvera) proizvođači se “trude” da proizvode svaku novu verziju što zahtjevniju po pitanju hardvera kako bi podstakli prodaju istog. Iznesite svoje potrebe prodavcu i u većini prodavnica će vas usmjeriti na ono što će zadovoljiti vaše potrebe.\nzavisi od onoga šta planirate raditi na svom računaru. Najbitnije komponente na koje treba obratiti pažnju su procesor (CPU), radna memorija (RAM) i hard disk (memorija na koji pohranjujemo sve što radimo na računaru). Procesor sa dva jezgra (core2duo, i3, dual core ili AMD 2x) su nešto ispod čega nebiste trebali kupovati (jedino ako računar planirate koristiti za pisanje teksta ili slične nezahtjevne poslove). Radna memorija bi trebala biti bar 2GB (gigabajta) ili više i ona vam najviše znači prilikom učitavanja sistema ili programa. Hard disk ili čvrsti disk je mjesto gdje smještate svoje dokumente, instalirate programe itd. Veličina bi trebala da bude 320GB i više kako biste imali dovoljno prostora za skladištenje svih dokumenata (tekstove, slike, video) koje kreirate tokom rada na računaru. Treba obratiti pažnju na video materijale koji zauzimaju daleko više prostora nego npr. tekstovi. Neintegrisana grafička kartica vam je potrebana ako želite pokretati igre ili bolji multimedijalni ugođaj za sve ostale potrebe će vam biti dovoljna integrisana grafička kartica.\nStanje i izgled.\nNešto što možete odmah da provjerite “golim” okom. Da li je kućište izgrebano, da li su priključci za USB i audio ispravni, da li se mogu otvoriti vrata od optičkog uređaja (DVD rom ili RW). Vizuelna kontrola treba biti detaljna, posebno kod prenosnih računara ( laptop ) po čemu možemo zaključiti da li je uređaj intezivno ili samo povremeno korišten. Prašina je glavni “krivac” za otkazivanje pojedinih komponenti ili nestabilan rad računara pa ukoliko ste u mogućnosti bila bi poželjna inspekcija ventilatora u samom kućištu. Ovu radnju je malo teže izvesti kod polovnih laptopa ali možete koristiti neke od programa o kojima smo pisali na našoj facebook strani za provjeru temperature procesora i grafičke karte i utvrditi da li se pregrijavaju ili ne. Elektrolitski kondenzatori su posebno osjetljivi u našem okruženju gdje je napon mreže promjenljivi ili su česti nestanci struje. Vizuelno možete utvrditi da li su nabubrili ili iscurili te su pri kraju radnog vijeka. Baterije na laptop računarima su obično nakon 2-3 godine korištenja neispravne pa se morate pomiriti sa tom činjenicom ili ako vam treba određena autonomija u radu kupiti novu. U praksi se pokazalo da brendirani računari (HP, Acer, Medion, Asus, Sony, Toshiba itd.) imaju duži vijek trajanja jer su prošli fabričke kontrole kompatibilnosti i izdržljivosti nego sklapani računari.\nje svako obećanje koje prodavac daje u vezi s robom kaže teorija. U praksi je to malo drugačije i ako računar, tablet, laptop kupujete od fizičkog lica velika vjerovatnoća da garancije nemate. Neki trgovci pokušavaju da privuku kupce nudeći duge garantne rokove (6-12 mjeseci) a kad se uređaj vrati na servis obično je opravdanje da taj kvar ne potpada pod garanciju (treba se zapitati zašto sam proizvođač nije dao duže garancije od predviđene a trgovci takvu dužinu garanciju daju na polovnu stvar). Garancija se kod polovnih računara daje na hardver tj. na sam računar kao uređaj a ne na programe koji ga pokreću (softver – operativni sistem). Još veći problem je kupovanje putem interneta gdje ne možete da pregledate računara već eventualno samo slike i specifikaciju koje je prodavac ostavio te kupujete na povjerenje. Možda je bolja varijanta kupovati kod lokalnog prodavca skuplje nego rizikovati da prođete jeftinije.\ndiktira sve. Prije kupovine prikupite što više informacija, obiđite sve prodavnice polovnih računara u vašoj okolini i provjerite cijene na Internetu. Razgovarajte sa trgovcima i tražite što više informacija kako biste donijeli pravu odluku. Iskustva drugih kupaca kod određenih trgovaca mogu vam biti od koristi za odluku. Čuvajte se nerealno niskih cijena polovnih računara i garancija za koje znate da neće biti ispoštovane.\nNadamo se da smo bar malo olakšali vaše nedoumice kod kupovine polovnih računara i laptopa sa ovih nekoliko savjeta za kupovinu. Ukoliko imate nedoumica slobodno nas kontaktirajte radi procjene i savjeta.


PREMIJER LIGA: Mitrović strelac u porazu Fulama, Kejn skinuo prokletstvo, Vest Hem ponovo razočarao (VIDEO) - Fudbal, Evropske lige\nHotSport»Fudbal»Evropske lige»PREMIJER LIGA: Mitrović strelac u porazu Fulama, Kejn skinuo prokletstvo, Vest Hem ponovo razočarao (VIDEO)\nPREMIJER LIGA: Mitrović strelac u porazu Fulama, Kejn skinuo prokletstvo, Vest Hem ponovo razočarao (VIDEO)\nStefan Smuđa| 2018-08-18T18:04:58+02:00\t18. avg 2018. 18:02|0 komentara|HotSport\nU tradicionalnom terminu Premijer lige od 16 sati videli smo tri pobede domaćina i jedno veliko iznenađenje posle preokreta.\nNama najinteresantniji bio je duel na ‘Vembliju’ gde su se sastali Totenhem i Fulam. Favorit je opravdao očekivanja i trijumfovao, ali teže nego što se očekivalo protiv povratnika u Premijer ligu.\nNakon prvog poluvremena na, Totenhem je vodio sa 1:0 golom Lukasa Moure, a onda je u drugom delu Slaviša Jokanović naredio ofanzivu i to je rezultovalo posedom lopte od 72 posto za Fulam, a zatim i izjednačujućim golom u režiji Aleksandra Mitrovića.\nSrbin je najpre pogodio stativu u 49. minutu, a onda u 52. ostao kratak posle centaršuta sa leve strane, ali je dobio povratnu loptu od Rajana Sesenjona i odlično, sa zemlje, pogodio glavom mrežu Uga Lorisa.\nIpak, kvalitet je zasluženo došao do izražaja u poslednih 15 minuta. Tačnije, od 74. do 77. minuta kada su, najpre, Kevin Tripije iz slobodnog udarca, a onda i Hari Kejn, doneli trijumf ‘pevcima’ i postavili konačnih 3:1.\nBio je to prvi gol ikada Harija Kejna u avgustu, čime je skinuo prokletstvo koje ga je pratilo do sada, čak i tokom meča kada je imao nekoliko stopostotnih šansi i pogođenu prečku.\nVest Hem je potrošio veliki novac preko leta, ali se on nikako za sada ne isplaćuje. Novi poraz desio se danas od Bornmauta, i to nakon preokreta.\nU prvom poluvremenu ‘čekićari’ su vodili golom Marka Arnautovića sa ‘bele tačke’, ali je u nastavku potpuno pao tim iz Londona. Usledio je preokret golovima Vilsona u 60. i Kuka u 66. minutu za konačnih 1:2.\nTrijumfe na svom terenu ostvarili su Everton protiv Sautemptona sa 2:1 golovima Volkota i Ričarlisona, utešni za goste bio je delo Ingsa, a slavio je i Lester protiv Vulverhemptona sa 2:0 u meču u kom je Džejmi Vardi dobio direktan crveni karton zbog oštrog starta u 66. minutu.\nPremijer liga, 2. kolo:\nKardif – Njukasl 0:0\nEverton – Sautempton 2:1 (2:0)\n(Volkot 15, Ričarlison 31 – Ings 54)\nLester – Vulverhempton 2:0 (2:0)\n(Doerti a.g. 29, Medison 45)\nTotenhem – Fulam 3:1 (1:0)\n(Moura 43, Tripije 74, Kejn 77 – Mitrović 52)\nVest Hem – Bornmut 1:2 (1:0)\n(Arnautović 33 p. – Vilson 60, Kuk 66)\n18.30 Čelsi – Arsenal\n14.30 Barnli – Votford\n14.30 Siti – Hadersfild\n17.00 Brajton – Mančester junajted\n21.00 Kristal Palas – Liverpul\nTAGOVI: Vest Hem, Everton, Totenhem, Premijer liga, fulam, sautempton, Aleksandar Mitrović, Lester, Vulverhempton, Bornmaut\nEVROPSKE IGRE MLADIH: Srebro za srpski miks pištoljem u Minsku\nSVETSKA LIGA: ’Delfini’ furiozno počeli, potopili Australijance i zakazali finale!\nSUPERLIGA KINE: Piksi ponovo izgubio sve u nadoknadi – crveni za najboljeg igrača i šok u 93. minutu!


Kancelarije -poslovni prostori Izdajem halu (magaciski pros-13205- Top Oglasi\nBeogradKancelarije -poslovni prostori1320565\nIzdajem halu (magaciski prostor+kancelarije)\nHala se nalazi na glavnom putu izmedju Batajnice i Ugrinovaca. Blizina novosadskog i zagrebackog autoputa. 16 ari asfaltiranog prosora oko hale uz glavni put. Povrsina celog placa je 1 ha, za dodatni prostor, cena po dogovoru. Useljivo 01.10.2019.0616020734\nBeograd snezanadamnjanovic6@gmail.com 0616020734 Dodato na: 10.10.2019 Pregledi: 83\ttopUser (3626)\tOglasi iz Snezana Pošalji privatnu poruku Dodaj mojim beleškama\nReprezentativan pp,strogi centar,5 park.mesta\nEkskluzivan visenamenski poslovni proctor 450m2, Kosovska 3, u neposrednoj blizini terazijskog tunela i Narodne Skupstine, sa sopstvenim garaznim vratima i parkingom za min 5 vozila. Unutrasnjost prostora je koncipirana na 3 nivo...\n8000 eur Dodato na: 2019.10.10 Područje: Beograd\nLokacija se nalazi na 200 metara od magistralnog puta (Ibarska magistrala), u neposrednoj blizini vise bitnih raskrsnica puteva - Preljina - autoputa Beograd-Cacak, magistralnog puta Cacak-Uzice, Zlatibor, Crna Gora, kao i magistr...\n800 eur Dodato na: 2019.10.09 Područje: Čačak\nProdajem restoran u samom centru Zlatibora,komplentno opremljen,lokal je u zakupu,uz nadoknadu svega sto je ulozeno u lokal i opremu,radimo i ketering za gradilista i najluksuznije apartmane na Zlatiboru hranimo.Udjes i radis odma...\n35000 eur Dodato na: 2019.10.09 Područje: Sve gradove


Republika / MA, KAKVA PREMIJER LIGA: Rafalna PALJBA na startu Superlige!\n11:16DETALJI PADA AVIONA KOD LOZNICE: Evo o kakvoj se letelici radi! DVE GODINE SE NIJE VINUO U NEBO 11:13BOMBA ZA LIGU EVROPE: Umesto Degeneka, REPREZENTATIVNI štoper stiže u Zvezdu? 11:10VUČEVIĆ ODBRUSIO JEREMIĆEVIM KADROVIMA: Niko nije hapsio Novakovića i ekipu, nisu imali lične karte dok su lepili plakate! 11:08NAJNOVIJI DETALJI AVIONSKE NESREĆE: Jedan pilot nažalost poginuo, za drugim se traga 11:07Vučić: Prvi put prosek plate u Srbiji viši od 511 evra 11:00Kijina mama šokirala sve: Spavala sam sa gostom restorana! 11:00NEĆU U DRUGI RANG, HOĆU U LIGU ŠAMPIONA! Ivica Dačić željan ostanka na vlasti 10:54VUČIĆ: VLADA PO MERI NARODA, NEĆE JE SASTAVLJATI NI TAJKUNI, NI STRANI AMBASADORI! Predsednik iz Istanbula o povodu putovanja u Tursku! 10:52Stravičan pad aviona šokirao Srbiju, a EVO ŠTA SE DESILO SA PILOTOM I KOPILOTOM 10:50Potvrda i od Ministarstva odbrane: Kod sela Brasina pao MiG 21!\nutorak, 11. 8. 2020.| 05:21\nDejan Stanković sa igračima Crvene zvezde na meču protiv niškog Radničkog\nSrpski fudbal efikasniji je od Premijer lige! Deluje nestvarno da se na superligaškim terenima igra efikasan fudbal, ali upravo se to desilo u tri uvodna kola domaćeg prvenstva, u kojima je postignuto čak 99 golova na 30 utakmica, odnosno 3,3 po meču. Poređenja radi, strelci su ostvarili znatno bolji učinak u odnosu na celu prošlu sezonu (2,77 golova po utakmici), dok seznona 2018/2019. i nije za poređenje (2,35). Međutim, daleko više u oči upada to što je Superliga efikasnija i od, prema mnogim mišljenjima, najbolje lige na svetu Premijer lige, u kojoj je prosek 2,7 golova, ali i svih svetskih prvenstava, gde je prosek 2,6 golova.\nNeverovatan podatak dobija još više na značaju ako se zna da "pretplatu" na golgetersku dominaciju više ne drže Crvena zvezda i Partizan i njihovi strelci, a upravo je to ključ veće efikasnosti. Naime, TSC i Spartak su na tri meča postigli po deset golova, a crveno i crno beli po devet. Zato ne čudi da na listi strelaca Superlige trenutno vodi dvojac Subotičana Stefan Denković i Lazar Tufegdžić sa po tri gola, koliko su dali i Nenad Lukić iz TSC, Milan Makarić (Radnik), Lazar Jovanović (Mladost), Viktor Živojinović (Proleter) i Marko Docić (Čukarički).\nIz svega ovoga nameće se zaključak da je povećanje broja ekipa u ligi sa 16 na 20 motivisalo napadače. S druge strane, skeptici mogu da tvrde da je efikasnost plod većeg broja slabijih klubova sa lošim odbranama poput Zlatibora, koji je primio deset golova.\nFK TSC FK Crvena zvezda FK Partizan Superliga Srbije Fudbal Sport\n- petak, 25. 9. 2020. u 11:13 0\n- petak, 25. 9. 2020. u 10:45 0\nCrno-beli poraženi posle produžetaka.\nNAJNOVIJI DETALJI AVIONSKE NESREĆE: Jedan pilot nažalost poginuo, za drugim se traga


ŽRS - Svečano obeležen završetak radova na „Pasareli“\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljko Ćorić, danas je zajedno sa vršiocem dužnosti generalnog direktora Željeznica Republike Srpske Željko Radićem i gradonačelnikom Doboja Borisom Jerinićem, obišao rekonstruisan pešački most na željezničkoj stanici u Doboju.\nPešački most „Pasarela“ preko željezničkih koloseka u Doboju, izgrađen je 1988. godine na inicijativu tadašnjih članova Saveta Mesne zajednice Lipac, a sve u cilju lakšeg, bržeg i konačno bezbednijeg prelaska preko pruge meštana koji svakodnevno gravitiraju prema Doboju.\nKao zahvalnost za pokretanje inicijative i izgradnju pešačkog mosta u Doboju, generalni direktor Željeznica Republike Srpske danas je uručio zahvalnice nekadašnjim idejnim inicijatorima za izgradnju pasarele: nekadašnjem generalnom direktoru Željeznica RS i pomoćniku ministra saobraćaja i veza Marinku Biljanoviću, bivšem direktoru izvršnih poslova ŽRS Dušanu Spremi, te nekadašnjem predsedniku Mesne zajednice Lipac i gradonačelniku Doboja Obrenu Petroviću, sadašnjem poslaniku u Predstavničkom domu Parlamenta BiH.\n- Radove na sanaciji i antikorozivnoj zaštiti pešakog mosta na prostoru željezničke stanice u Doboju uspešno smo završili na zadovoljstvo kako naših željezničara, tako i građana Doboja, koji pešački most svakodnevno koriste.Izgrađen davne 1988 godine, ovaj pešački most osim što služi kao bezbedna pešačka veza preko željezničkih koloseka između prigradskih naselja i grada Doboja, često je i mesto sastajanja mladih na putu do škole, a koriste ga i brojni rekreativci u okviru svojih sportskih aktivnosti.Ovo je investiciono mali, ali veoma značajan projekat za Željeznice Republike Srpske – istakao je vršilac dužnosti generalnog direktora ŽRS Željko Radić.\nOn je naglasio da pešački most dužine 308 i širine 2,4 metra, te ukupne površine 3.600 metara kvadratnih,danas sija i daje jasnu naznaku da Željeznice Republike Srpske malim ali sigurnim koracima idu ka svom zacrtanom cilju.\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljko Ćorić rekao je da je sanirani objekat svakako od značaja za radnike i meštane koji ga svakodnevno koriste.\n-Svakako da će u narednom periodu u Željeznicama Republike Srpske biti značajnih investicija i Vlada Republike Srpske želi da napravi tržišno orijentisano preduzeće koje će moći da ostvaruje svoju delatnost i prihode, koji će donositi dobit ovom društvu i Vladi Republike Srpske – rekao je ministar Ćorić.\nMinistar je izrazio uverenje da će projekat restrukturisanja Željeznica Republike Srpske biti realizovan na najbolji mogući način, iako to nije nimalo lak zadatak.\n-Mene često pitaju zašto ljudi iz sindikata imaju drugačije stavove? Ja to ne znam i mislim da nemaju drugačije stavove - istakao je ministar Ćorić.\nPoručio je da će Željeznice Republike Srpske u narednom periodu morati biti preduzeće u kojem će radnici dolaziti na posao i zarađivati svoju platu, a ne dolaziti na posao i biti spremni samo primati platu.\nPoručio je da su Željeznice Republike Srpske danas likvidne i da nemaju prispelih a neizmirenih obaveza te dodao da je Vlada RS preduzeću doznačila sve grantove.\nVršilac dužnosti generalnog direktora Željeznica Republike Srpske podsetio je da je vrednost radova na antikorozivnoj zaštiti pešačkog mosta iznosila je 225.000 KM, zamena oluka i ojačanje elemenata konstrukcije 14,731 KM, te da ukupna vrednost radova rekonstrukcije pešačkog mosta u Doboju iznosi 239,731 KM.\n- Izuzetno nam je značajna podrška kako našeg resornog ministarstva i Vlade Republike Srpske tako i grada Doboja, u našem nastojanju da Željeznice Republike Srpske obuku novo ruho, nadograde i obnove na najbolji način postojeće kapacitete i postanu nezamenjiva karika u prevozu roba i putnika na našim prostorima – naglasio je vršilac dužnosti generalnog direktora ŽRS Željko Radić.\nGradonačelnik Doboja Boris Jerinić nakon obilaska pešačkog mosta izrazio je zadovoljstvo završenim projektom na željezničkoj stanici.\n-Za neke je ovo možda mali projekat, ali za mene je radost danas biti u Željeznicama Republike Srpske. Sve što se radi na području Doboja, svaki infrastrukturni projekat je na dobrobit svih nas. Mislim da je ovo velika stvar i za meštane MZ Lipac koju ova pasarela povezuje sa gradom, za željezničare kao i za sam Doboj – istakao je gradonačelnik Doboja Boris Jerinić.\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljko Ćorić prethodno je posetio Gradsku upravu Doboj gdje sa gradonačelnikom Doboja razgovarao o kapitalnim infrastrukturnim projektima.\nRadove na pešačkom mostu u Doboju izvodilo je preduzeća "Safir" iz Gacka, čiji je vlasnik Rajko Papović rekao da će objekat građanima Doboja, bezbedno služiti najmanje narednih 30 do 40 godina.\nObilasku pasarele u Doboju danas su prisustvovali i poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srpske Danijel Jošić i poslanik u Predstavničkom domu parlamenta BiH Sanja Vulić.


Mellerud ČISTAČ OSNOVNI INTENZIVNI 1 litar\nKod proizvoda - SKU:\tMELL0000031\nMellerud ČISTAČ OSNOVNI INTENZIVNI 1 litar uklanja naslage nečistoća, zaštitne filmove, tvrdokornu prljavštinu, zapeklu masnoću, prljavštinu nastalu usled građevinskih radova, kao i naslage nikotina, ulja, čađi.\nKoristi se na pločicama, prirodnom kamenu kao što su mermer, granit i sl., veštačkom kamenu i betonskim blokovima, PVC-u, grejnim telima, lakiranom drvetu i metalu (npr. nerđajući čelik).\nMellerud ČISTAČ OSNOVNI INTENZIVNI 1 litar raspršiti pomoću prskalice, pokupiti rastvorene ostatke i isprati sa puno vode. Za vrlo tvrdokorne nečistoće naknadno obraditi ribaćom četkom. Velike površine čistiti u delovima. 1 litar je dovoljan za 5-15m² zavisno od stepena zaprljanja.\nPre primene isprobati na neupadljivom delu, kako bi ispitali osteljivost površine. Čuvati van domašaja dece.\nčišćenje podova, pod čišćenje, uklanjanje fleka, fleke na podu, masne fleke\nMellerud ČISTAČ SPOMENIKA 500ml Sredstva za čišćenje i otklanjanje fleka\nMellerud ČISTAČ SPOMENIKA 500ml je specijalni čistač nadgrobnih spomenika. Pogodan za nadgrobne...\nMellerud BUĐ ELIMINATOR 500 ml Sredstva za čišćenje i otklanjanje fleka\nOdstranjuje buđ u unutrašnjem prostoru kuće, u sauni, u kupatilu ili bazenu. Sredstvo samo...\nMellerud BUĐ ELIMINATOR BEZ MIRISA 500 ml Sredstva za čišćenje i otklanjanje fleka\nMellerud BUĐ ELIMINATOR BEZ MIRISA 500 ml je sredstvo na bazi aktivnog kiseonika. Ne sadrži hlor...\nDelovi kolica za čišćenje podova - posuda za ceđenje ČIŠĆENJE PODOVA\nDelovi kolica za čišćenje podova - posuda za ceđenje mopova i krpa za čišćenje podova. Posuda za...


Festival narodne muzike Ilidža 2017 opravdao očekivanja i vratio stari sjaj! FOTO - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\nFestival narodne muzike Ilidža 2017 opravdao očekivanja i vratio stari sjaj! FOTO\n20:30 8. AVG 2017.\nMnogobrojna publika ispunila je Letnju pozornicu na Ilidži i u takmičarskoj, ali i u revijalnoj večeri, kada se na sceni okupio veliki broj renomiranih pevača iz celog regiona. Žiri, koji su činili Enes Begović, Hanka Paldum, Fahrudin Pecikoza, Radoslav Grajić, Ana Babić, Ivica Šarić, Ognjen Bomoštar, Ibrahim Manfagić i Tomislav Kašljević imali su težak zadatak da izaberu najbolju kompoziciju od dvadeset izvedenih. Pobednik festivala Ilidža 2017 je Alija Hadžimurati sa pesmom ''Golubovi'', dok je nagradu za interpretaciju primio Nihad Kantić Šike za izvođenje numere ''Azemina''.\nZavršnog dana festivala održano je revijalno Veče velikana, a na sceni su se pojavili Branka Sovrlić, Lepa Lukić, Hanka Paldum, Osman Hadžić, Enes Begović, Elvira Rahić i Nedžad Salković između ostalih. Hanka Paldum otvorila je revijalno veče pesmom ''Pjevaj, Hanko'', koju je snimila zajedno sa horom ''Zbor sevdalinke''.\nLepa Lukić nam se požalila da iako je prehlađena i neće moći uživo da otpeva svoje hitove, nije želela da se ne odazove pozivu organizatora. Lepa je otpevala pesme ''Srce je moje violina'' i ''Oplakana ljubav'', sa kojom je i pobedila na Ilidži 1969. godine.\nBranka Sovrlić otkrila je kakve emocije kod nje budi Ilidžanski festival: - ''Mnogo emocija izaziva Ilidža, jer sam ovde po treći put. Učestvovala sam 2008. godine sa ''Zapjevaj mi pjesmu bosansku'', koju sam sama napisala, a kasnije učestvovala, kao i večeras, u revijalnom delu gde sam izvela sevdalinke. Večeras publici ponovo pevam sevdalinku ''Ko se ono brijegom šeće''. I drago mi je što sam prihvaćena od mojih sugrađana i što me smatraju svojom, iako sam rođena Mostarka.''\nFolk diva je nakon izvođenja pesme dobila ovacije publike, koja je sve vreme bila na nogama.\nOvogodišnji organizacija Festivala Ilidža 2017, Hayat TV, vratila je stari sjaj jednom od najdugovečnijih takmičenja narodne pesme u regionu.\nFestivalIlidza2017SjajMuzikaBranka SovrlicLepa LukicHanka Paldum\n2. mart 2019.. 19:45