SKANDALOZNO: Avramović je suprotnost svega što gradonačelnik treba da bude\nGradonačelnica Jasna Avramović još jednom je nanela ogromnu štetu građanima Smedereva. Gonjena ličnom mržnjom i sujetom, bez razloga i ikakvog osnova tužila je najstariju lokalnu televiziju u Srbiji, TV Smederevo, koju godinama nasilno pokušava da ugasi.\nPrivredni sud u Požarevcu odbio je tužbeni zahtev Grada Smedereva, kojim je traženo da ovaj medij vrati dva miliona dinara dobijenih na konkursu za sufinansiranje medijskih sadržaja za 2017. godinu. Ovo je bio njen zadnji pokušaj da uništi TV Smederevo, zbog objektivnog informisanja o njenoj nesposobnosti.\nDokaz navedeno dao je Sud, koji je u obrazloženju presude, između ostalog, naveo da neizvršenje projekta u celini nije posledica krivice TV Smederevo, već grada Smedereva, koji nije omogućio tuženom ispunjenje ugovorne obaveze informisanja javnosti prema odobrenom projektu. Avramovićka je TV Smederevo zatvorila, zabranjivala je komunikaciju sa njihovim novinarima, a odobrena sredstva im je prenosila u kritičnim momentima sa jasnom namerom da im ugrozi projekat.\nJovica Šešlak, direktor i glavni i odgovorni urednik TV Smederevo, koji je ugrozio sopstvenu egzistenciju kako bi sačuvao ovu medijsku kuću i zaposlene od progona Avramovićeve, kaže za regionalni portal ePodunavlje da je obrazloženjem Suda konstatovano da obaveza Grada nije bila samo da mediju prenese sredstva neophodna za realizaciju projekta.\n- Grad je morao, što je i Sud konstatovao, da svojim aktivnostima omogući da ispunimo svoju ugovornu obavezu, tako što će nam na svaki način pružiti informacije neophodne za pravljenje informativnog programa. Uz to, navedeno je da se iz izvedenih dokaza ne može utvrditi postojanje nijednog razloga koji su nas onemogućili da ispunimo svoju obavezu, a za koje snosimo krivicu. Saglasno odredbi člana 122. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima, sud nalazi da nismo bili dužni da ispunimo u celosti svoju obavezu, jer Grad u celosti nije ispunio svoju, a posebno kada nas je svojim radnjama ometao u tome, kaže Šešlak.\nŠešlak ističe da je ovo tek prvostepena presuda i da očekuje da će se Grad žaliti, što je u maniru dosadašnjeg ophođenja gradonačelnice Jasne Avramović prema TV Smederevo. Javnost je upoznata sa činjenicom da je Avramovićeva pred Višim sudom u Smederevu, u dva navrata, osuđivana za korupciju, o čemu je Tv Smederevo izveštavalo, kao i o njenim kasnijim aferama.\nZato ne treba da čudi njena istrajnost u nameri da, ne birajući sredstva, vrši pritisak na medije, iako znamo da, i predsednik Republike Vučić, i Vlada Republike Srbije, ulažu velike napore kako bi sa radnom grupom za izradu medijske strategije došli do što kvalitetnijeg rešenja za što veću slobodu medija i njihovu što kvalitetniju poziciju u društvu.\n- Ne zabrinjava nas postupak gradonačelnice, za koju verujemo da je politička prošlost i da nema nikakvu političku budućnost, jer prosto ne razume društvene promene koje se dešavaju oko nje. Po okončanju procesa i pravosnažnosti presude, javnost ćemo obavestiti o načinu i metodama kojim je Avramovićeva vršila opstrukciju rada našeg medija, ometala nas u tehničkom i tehnološkom razvoju i u najvažnijem delu, zakonom definisanom, informisanju građana, rekao je za naš potral direktor i glavni urednik Jovica Šešlak.\nPodsećamo da je TV Smederevo do februara 2016. godine bilo javno preduzeće, kada je privatizovano po Zakonu o informisanju i Uredbi Vlade Republike Srbije. Kako se gradonačelnici Jasni Avramović nije dopala struktura novog vlasništva, pošto je ovaj medij pripao dugogodišnjim i priznatim medijskim radnicima, učinila je sve da onemogući, ne samo rad, nego i postojanje TV Smederevo.\nTužba, prva i jedina ovakve vrste u Srbiji, navodi Šešlak, bila je samo jedan od načina da Avramovićeva svoj cilj ostvari, u čemu, kaže on, na zadovoljstvo ove medijske kuće sa višedecenijskom tradicijom, ali i mnogih sugrađana koji žele da imaju svoj lokalni medij, nije uspela.\nLast modified on Nedelja, 13 Januar 2019 13:34\n« Jasna Avramović je politička prošlost ODGOVOR ZVONKU: Zvonko, pa šta ti je to trebalo? (2. deo) »


HAPŠENJE U CRNOJ GORI Policija privela dve osobe iz Valjeva zbog sumnje da su počinili 60 krivičnih dela\nCrnogorska policija je uhapsila dva muškaraca državljana Srbije, iz Valjeva, zbog sumnje da su dve poslednje godine u Crnoj Gori počinili 60 krivičnih dela od kojih 15 u opštini Bar, a preostalih 45 na teritoriji deset crnogorskih opština.\nCrnogorska policija je lišila slobode R. L. (54) i M. S. (61), obojica iz Valjeva, zbog postojanja osnovane sumnje da su počinili 11 krivičnih dela krađa i četiri krivična dela falsifikovanje i zloupotreba kreditinih kartica i kartica za bezgotovinsko plaćanje.\nU saopštenju se navodi da su policijski službenici Centra bezbednosti Bar sa kolegama iz Podgorice, Budve, Herceg Novog, Berana, Ulcinja, Tivta, Cetinja, Kotora, Žabljaka i Mojkovca došli do saznanja da su ove osobe osim 15 krivičnih dela počinjenih na teritoriji opštine Bar, počinila još 45 krivičnih dela.\nU saopštenju se navodi da su R. L. (54) i M. S. (61) od leta 2016. godine do 12. jula, 2018. godine, ova krivična dela počinili tako što su u javne ustanove dolazili, predstavljajući se kao stranke i koristeći nepažnju zaposlenih ulazili u kancelarije i iz njihovih unutrašnjosti otuđivali novčanike u kojima se nalazio novac i kreditne kartice.\n"Proverama koje su izvršene preko službenika Republike Srbije, a koji su kao ispomoć tokom letnje turističke sezone upućeni u Crnu Goru, utvrđeno je da su za R. L. raspisane četiri lokalne poternice u Republici Srbiji", navodi se u saopštenju.\nO događaju je obavešten državni tužilac u Osnovnom državnom tužilaštvu u Baru koji je naložio da se R. L. i M. S. liše slobode.\nOni su sprovedeni u Zavod za izvršenje krivičnih sankcija u Spužu.\nDRAMA U VALJEVU Muškarac se polio benzinom i zapalio, a onda je DOŠLO DO EKSPLOZIJE\nIZGORELO MU 90 ODSTO TELA Preminuo čovek koji se spalio pred vatrogascima


8. januar 2019. – KB4480973 (verzija OS 15063.1563)\nVerzija OS 15063.1563\nOvo izdanje takođe sadrži ispravke za Windows 10 Mobile (verzija OS 15063.1563) koje su objavljene 8. januara 2019.\nBezbednosne ispravke za Internet Explorer, Microsoft Edge, platformu i okvire za Windows aplikacije, Microsoft Scripting Engine, Windows potvrdu identiteta, Windows MSXML, Windows jezgro, Windows skladište i sisteme datoteka, Windows virtuelizaciju, Windows Linux i Microsoft JET Database Engine.\nOvaj problem je rešen pomoću ispravke KB4480959.\nNakon instaliranja ove ispravke, aplikacije nezavisnih proizvođača možda će imati teškoće pri potvrdi identiteta hotspotova.\nAplikacije koje koriste Microsoft Jet bazu podataka u formatu datoteka Microsoft Access 97 možda neće moći da otvaraju baze podataka ako su imena kolona duža od 32 znaka. Baza podataka neće uspeti da se otvori uz grešku „Format baze podataka nije prepoznat“.\nOvaj problem je rešen pomoću ispravke KB4487020.\nNakon instaliranja ispravke KB4480973, neki korisnici programa Microsoft Edge su prijavili:\nda ne mogu da učitaju veb stranice preko lokalne IP adrese;\nda ne mogu da učitaju veb stranice na internetu preko VPN veze.\nPregledanje ne uspeva ili veb stranice mogu da prestanu da se odazivaju.\nDa biste instalirali Delta paket ispravke, potrebno je da prethodno primenite bezbednosnu ispravku od 19. decembra (KB4483230). Ako niste primenili bezbednosnu ispravku od 19. decembra (KB4483230), morate da primenite kompletnu ispravku za izdanje i ne možete da koristite Delta paket.\nAko koristite Windows Update, automatski će vam biti ponuđena najnovija SSU (KB4486458). Da biste dobili zaseban paket za na najnoviju SSU, pređite na Katalog Microsoft Update.\nDa biste dobili spisak datoteka koje su obezbeđene u ovoj ispravci, preuzmite informacije o datotekama za kumulativnu ispravku 4480973.


Dođi na Kopaonik, uživaj i trči\nNa terenima Nacionalnog parka Kopaonik 30. jula održaće se ‘trail’ trka pod nazivom “Trail race Kopaonik“.\nStaza trke pruža se kroz najlepše predele Kopaonika – preko poznatog šumskog reona Crvene bare, pa sve do Gobeljske padine, Mekih presedla i Jankovih bara. Na taj način svim učesnicima trke omogućeno je da učestvuju u jednom posebnom sportskom takmičenju.\nKako za iskusne trkače, tako i za sve one koji su odskoro počeli da otkrivaju svet ’dugih pruga’, organizator je pripremio stazu dužine 15km (“15k Kopaonika“), sa čak 450m visinske razlike, čije promene, međutim, nisu nagle, pa je ta staza idealna za brzo trčanje i učesnike svih stepena spremnosti.\nTakođe, za one manje iskustva ali jednako željne izazova, na programu je i “7k Kopaonika“, odnosno staza duga 7km, sa 115m visinske razlike, koja će ih provesti kroz deo kopaoničke šume Crvene Bare.\n– Petak, 29. jul, 15 časova – dolazak takmičara na Kopaonik, uz organizovano druženje i pasta party\n– Subota, 30. jul, 11 časova – start trke\n– Nedelja, 31. jul, 10 časova – organizovano druženje sa biciklistima trke “3 strane Kopaonika“\nOrganizator trke je Sportsko udruženje “Na sve strane“, prijave za trku vrše se onlajn preko sajta www.trailracekopaonik.com, a otvorene su sve do 24.jula.


Dan online - Povodi: Oboljelo još osam osoba - 2020-04-08\nPovodi INSTITUT ZA JAVNO ZDRAVLJE UTVRDIO 25 KLASTERA GRUPA INFICIRANIH GRAĐANA KOJI MOGU IZAZVATI ŠIRENJE EPIDEMIJE\nOboljelo još osam osoba Boban Mugoša je kazao da je u jednom ulazu zabilježeno nekoliko oboljelih, zbog čega istražuju da li je to vezano za kretanje kroz taj ulaz i nepoštovanje samoizolacije i fizičke distance od ljudi i predmeta Juče smo otpustili tri pacijenta koji više nijesu zaraženi virusom KOVID-19, očekujemo da do kraja nedjelje otpustimo još pet pacijenata, rekao je Jevto Eraković Kod osoba koje su klinički zdrave virus ima mogućnost da se iz organizma oporavljene osobe izlučuje u produženom periodu.\nIz Instituta za javno zdravlje saopšteno je da su juče registrovali još osam zaraženih virusom korona, dok su među 241 oboljelih utvrdili 25 klastera (grupa) inficiranih koji mogu izazvati dalje širenje epidemije u Crnoj Gori. Prema podacima nadležnih institucija iz država regiona i Svjetske zdravstvene organizacije (SZO), Crna Gora je na virus koronu testirala oko 2.000 građana, što je manje od Slovenije koja je uradila preko 28.000 uzorka, a na nivou Hrvatske sa 12.322, odnosno više od Srbije koja je obavila oko 9.626 testiranja, računajući broj stanovnika svih država. Prema podacima Instituta, u Crnoj Gori su pod medicinskim nadzorom 7.294 osobe.\nEpidemiolog Instituta za javno zdravlje Senad Begić kazao je za „Dan” da će danas dati precizne podatke o broju testiranih građana, jer poslednjih dana rade i ponavljanja zbog čega je opravdano pitanje kako prikazivati obuhvat.\n– Njemačka prikazuje broj urađenih testova dok neke države prikazuju broj jedinstvenih pacijenata, treće ukupan broj testiranih. Da bi se moglo porediti treba nam neka vrsta konsenzusa. Kada je riječ o upoređivanju i broju testiranih u regionu kao što je, na primjer, Slovenija treba uzeti u obzir to što smo mi tri sedmice nakon njih registrovali prvi slučaj virusa, a Srbija 11 dana ranije – objasnio je Begić.\nOn je juče na pres konferenciji istakao da među 241 zaraženih ima 25 klastera, odnosno najmanje 25 grupa slučajeva koje su međusobno povezane i koje karakteriše zajednički lanac transmisije.\n– Što se tiče ostalih slučajeva, epidemiološko istraživanje je u toku kod 24, što znači da u 24 slučaja još uvijek nemamo validne epidemiološke podatke koji bi ukazali na izvor i način na koji su zaraženi. Preostalih 192 oboljelih su djelovi ovih 25 klastera – rekao je Begić.\nIz Instituta ističu da su juče testirali 183 osobe, a da novooboljeli su iz Podgorice, Nikšića, Bara i Tuzi. U Crnoj Gori je od prvog slučaja od virusa korona oboljela 241 osoba. U svijetu je dosad oboljelo 1.316.994 osoba sa 72.564 novooboljela u poslednja 24 časa, dok je preminulo oko 75.000 lica.\nBegić je pojasnio da se oporavljenom osobom smatra pacijent koji je dvaput u razmaku od 24 sata bio negativan na korona virus.\n– Kod osoba koje su klinički zdrave virus ima mogućnost da se iz organizma oporavljene osobe izlučuje u produženom periodu. Procjenjuje se da je to oko 14 dana za sekret iz nosa i ždrijela, a, izgleda, čak i duže u stolici – naveo je Begić.\nOn je kazao i da će dio zaštitne opreme koji je kupljen od strane NKT-a biti distribuiran apotekama Montefarma i dostupan građanima za kupovinu.\nIz Instituta navode da su u Podgorici registrovali 119 oboljelih, Tuzima 35, Nikšiću 30 Baru 20, Ulcinju devet, Andrijevici sedam, Bijelom Polju šest, Herceg Novom šest, Budvi četiri, Danilovgradu tri i Tivtu dva.\nU Kliničkom centru se od infekcije virusom korona liječi 19 pacijenata. Tri pacijenta su na respiratoru, saopštio je direktor te ustanove Jevto Eraković.\n– Juče smo otpustili tri pacijenta koji više nijesu zaraženi virusom KOVID-19. Očekujemo da do kraja nedjelje otpustimo još pet pacijenata – rekao je Eraković.\nLjekari KCCG i bolnica iz Bara, Berana i Pljevalja razmijenili su sa renomiranim kineskim kolegama iskustva u liječenju pacijenata inficiranih virusom KOVID-19.\n– Ovo što danas čujemo za nas je važno da nastavimo tempom kojim smo krenuli – istakao je Eraković.\nBoban Mugoša je kazao da je Crna Gora do sada uspjela da se izbori, a da ne bude naglog broja oboljelih od korona virusa, ali to ne treba da nas zavara, jer slijedi vrlo težak period.\n– Mi smo se spremali za ovo, sve smo uradili i Crna Gora je dosad uspjela da se izbori da ne bude naglog broja oboljelih od korona virusa, ali to ne treba da nas zavara, jer slijedi vrlo težak period. Uspjeli smo u našoj namjeri, imali smo onu blagu liniju o kojoj govorimo, koja je dozvoljavala da naš sistem adekvatno odgovori, kada su u pitanju pacijenti kojima je potrebno liječenje ili respirator. Za protekli period smo uspjeli, ali to ne treba da nas zavara jer slijedi vrlo težak period – kazao je Mugoša.\nOn je kazao da sada već imamo 25 klastera, radi se o kontaktima sa puno ljudi i možemo očekivati širenje infekcije.\n– Očekujemo da će biti dosta teško i da se moramo boriti. Lakše će biti samo ako poštujemo mjere i izolaciju onako kako je predviđeno. I dalje ide proces lokalne transmisije. O tome kakva će biti epidemija za 15 dana, zavisi od našeg današnjeg ponašanja. Samoizolacija nije nešto što nameće sila, i neko iz nedovoljno razloga, već to nameće situacija u kojoj se nalazimo. Jedini način da spriječimo širenje virusa je da ostanemo kod kuće. Svaki izlazak nosi veliki rizik – istakao je Mugoša.\nMugoša je kazao da je u jednom ulazu zabilježeno nekoliko oboljelih i istražuju da li je to vezano za kretanje kroz taj ulaz i nevođenje računa o samoizolaciji i fizičke distance od ljudi i predmeta.\n– Moramo da upozorimo majke koje izvode djecu i puštaju ih da se igraju sa drugom djecom, koja bi mogla biti inficirana. Isto se odnosi i na ljude koji se sretaju, pozdravljaju, budu bliski jedni sa drugima – navodi Mugoša.\nMugoša je rekao da su na Vrelima ribničkim preduzete sve mjere koje su bile moguće u trenutku pojave epidemije u tom naselju.\n– Ulažu se veliki napori, na malom prostoru je velika gustina ljudi gdje je prenos virusa lak. Moralo se probati da se gustina razrijedi i da ljudi ne komuniciraju onoliko koliko su imali običaj da to rade ranije. Jedini način da spriječimo tamo infekciju je da se svi drže pravila, kao i svuda u Crnoj Gori, i u naselju Konik. Svoj dio posla obavlja Sanitarna inspekcija, dio organi reda, epidemiološke službe koji svaki dan tamo odlaze, sve sa ciljem da očuvamo stanovništvo tog dijela grada od širenja infekcije – kazao je Mugoša.\nMugoša je na pitanje o projekcijama o mogućem broju zaraženih građana, istakao da je virus nepredvidiv, a kako će se širiti zavisi samo od nas i našeg ponašanja.\n– Virus će se širiti onoliko koliko mu dozvolite i svaka projekcija se vezuje za naše ponašanje, a ne kako će se virus ponašati. Kada su u pitanju gradilišta, neophodno je da se preduzimaju sve mjere koje će dovesti da ne bude širenja virusa na gradilištima. Mi dosad nemamo značajan broj radnika na građevinama da bismo mogli reći da je to rizična populacija, ali znamo da svako neadekvatno ponašanje nosi rizik. Zbog toga su i građevinari upozoreni da poštuju mjere i vode računa kako se ponašaju – rekao je Mugoša.\nMugoša je, govoreći o uslovima za povratak na posao zdravstvenih radnika koji su bili u samoizolaciji, rekao da protokol predviđa da ako medicinski radnik nije imao simptome i bio je u izolaciji 14 dana, nije imao kontakte sa drugima, i radi test koji je negativan, poslije toga može da se vrati i radi u zdravstvenoj ustanovi.\nMugoša je povodom Svjetskog dana zdravlja, koji je ove godine posvećen medicinskim sestrama i babicama, poručio da su medicinske sestre, babice i tehničari od neprocjenjive vrijednosti u očuvanju zdravlja.\n– Imamo dobre i pripremljene planove kada je u pitanju zapošljavanje ovoga profila. Postoji bojazan da može doći do odliva medicinskog kadra. Bez medicinskih sestara i babica teško se može zamisliti funkcionisanje zdravstvenog sistema – naglasio je Mugoša.\nNapomenuo je i da će naši zdravstveni radnici nositi veliki teret kada je riječ o situaciji sa korona virusom.\n– Ja želim da teret ne traje dugo, ali to zavisi od toga kako ćemo se ponašati. Naša odgovornost može da doprinese da naši zdravstveni radnici podnesu teret lakše nego što je to bio slučaj u Španiji ili Italiji – rekao je Mugoša.\nOn je, odgovarajući na pitanje da li je rakija koju su „Plantaže” donirale zdravstvenim ustanovama djelotvorna ili štetna za kožu, kazao da je Institut imao priliku da ispita alkohol koji je dostavljen, a takođe je to uradio i CETI.\n– Zaključili smo da kao dezinficijens ima sasvim dovoljno alkohola, 71-72 odsto, da nema štetnih elemenata za kožu i da se može koristiti u dezinfekciji površina i ruku – kazao je Mugoša.\nPremijer Duško Marković je juče svim inficiranim virusom KOVID-19, među kojima je i 37 djece, uputio poruku ohrabrenja uz želju za brz oporavak.\n– Iako se svakodnevno borimo da obuzdamo epidemiju, misli svih nas i posvećenost ljekara i zdravstvenih radnika, uz vas su svakog trenutka – rekao je Marković.\nVlada Crne Gore objavila je preporuke za vlasnike kućnih ljubimaca, koje je pripremila Svetlana Manojlović, predstavnica NVO sektora u Savjetu za zaštitu životinja i predsjednica Društva za zaštitu životinja Podgorice.\nU preporukama se posebno ističe da, prema saopštenju Svjetske organizacije za zdravlje životinja i WSAVA – Svjetskog udruženja veterinara za male životinje, kućni ljubimci ne mogu prenijeti KOVID-19. Studiranje na Medicinskom fakultetu Univerziteta Crne Gore, putem onlajn platformi, u novonastalim okolnostima izazvanim virusom KOVID-19, predstavlja pravi izazov, s obzirom na to da, pored teorijske nastave, važan dio edukacije predstavlja praktična klinička nastava, koja se realizuje uz rad sa pacijentima.\nPraktičan dio nastave se nadomještava kroz prezentaciju asistenata i prikaza studija slučaja, o kojima se potom diskutuje sa studentima, u pogledu pregleda, diferencijalne dijagnostike i same terapije.\nPredstavnik studenata Medicinskog fakulteta Alan Muratović kazao je da ovaj dio nastave, zbog izostanka direktnog iskustva u okvirima epidemiološke situacije, trenutno ne može u potpunosti ispuniti očekivanja studentata, ali je sa druge strane poboljšana komunikacija studenata sa profesorima.\n– Studenti dobijaju sav potrebni materijal preko studenata predstavnika, koji su u svakodnevnoj komunikaciji sa profesorima. Ja kao povjerenik, u komunikaciji sa upravom fakulteta mogu predočiti eventualne probleme u vezi sa onlajn nastavom i pomoći u posredovanju da student dobiju potreban materijal za učenje od profesora – kazao je Muratović.\nPrema njegovim riječima, studenti ovog fakulteta najčešće pristupaju nastavi preko Zoom aplikacije, a tu su i Moodle patforma i materijali sa stranice Medicinskog fakulteta zvaničnog sajta Univerziteta Crne Gore.\nStudenti ovog fakulteta volontiraju u Call centru Instituta za javno zdravlje Crne Gore i daju doprinos profesorima i asistentima, doktorima i epidemiolozima u olakšavanju njihovog posla, u trenutnim okolnostima.\n– Najteže nam pada to što smo društveno izolovani, a svi smo navikli na svakodnevno druženje, rekreaciju – istakao je Muratović.\nU Crnu Goru će danas nakon nedavnog telefonskog razgovora predsjednika Mila Đukanovića sa predsjednikom Turske, Redžepom Tajipom Erdoganom, stići kontingent medicinske pomoći, donacija turskog predsjednika, saopšteno je iz kabineta predsjednika Crne Gore.\n– Radi se o 50.000 medicinskih maski, 1.000 zaštitnih odijela i 1.000 testova. Turska je ranije donirala 1.000 testova, pomoć u transportu isto toliko iz Kine i obezbijedila prevoz crnogorskih građana iz te prijateljske zemlje – navodi se u saopštenju.\nIz Bolnice Danilo Prvi na Cetinju je saopšteno da će donaciju od 50.000 eura koju je toj ustanovi obezbijedio sugrađanin Ivo Đukanović, koji živi u Sjedinjenim Američkim Državama, iskoristiti za nabavku nedostajuće medicinske opreme, adaptaciju i rekonstrukciju prostora.\nRadnici Elektroprivrede Crne Gore, menadžment i odbori direktora doniraće 140.000 eura Nacionalnom koordinacionom tijelu za zarazne bolesti. Predstavnici Sindikata bezbjednosnih institucija Crne Gore, kojeg čine sindikati Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave policije, Agencije za nacionalnu bezbjednost, Policijske akademije i Vojske Crne Gore donirali su NKT 5.000 eura. Kompanija Domaća trgovina donirala je Crvenom krstu 10.000 tona hrane i higijenskih sredstva. DOO Parking servis Tivat uplatiće NKT 2.500 eura, a izvršni direktor Slaviša Ognjanović će donirati 50 odsto zarade. Crnogorski operator tržišta električne energije COTEE će na žiro račun NKT-a uplatiti 10.000 eura. Uz pomoć Turističke organizacije (TO) Bar koja je obezbijedila materijal, NVU Žene Bara velikog srca za opštinske službenike i građane Bara napravile su i podijelile preko 5.000 zaštitnih maski. Počasni predsjednik ukrajinske građevinske kompanije Liko holding Igor Lisov donirao je Vladi 50.000 eura.\nMinić: Spremni za najteža scenarija zbog virusa\nSvjetski dan zdravlja, koji se obilježava 7. arila širom svijeta, ove godine posvećen je medicinskim sestrama i babicama. Ovogodišnji slogan „Podrška medicinskim sestrama i babicama”, u trenutku kada se cijeli svijet bori sa pandemijom korona virusa KOVID-19, od velikog je značaja za sve zdravstvene sisetme, čiji su glavni oslonac upravo one.\n– Ljekar liječi pacijenta, a medicinska sestra ga njeguje. To često zahtijeva hrabrenje i psihološku podršku pacijentima koje muči tjelesna i duševna bol, mora mu se svakodnevno i konstantno pokazivati saosjećanje i nesebičnost, obzirnost i strpljivost – kaže glavna sestra Interne klinike Sanja Minić, specijalista strukovna medicinska sestra.\nKako je kazala, tokom formalnog obrazovanja radi i na edukaciji za kvalitetnu komunikaciju, poštovanje, empatiju, strpljenje kada je pacijent u pitanju.\n– Medicinska sestra kada daje terapiju, vadi krv, plasira intravensku kanilu mora biti stručna i izuzetno pažljiva. U Internoj klinici Kliničkog centra sada se liječe pacijenti sa najtežom kliničkom slikom kovid infekcije. Medicinske sestre su edukovane za zbrinjavanje najtežih i najkompleksnijih pacijenata, spremni smo za najteža scenarija, da pacijentima pružimo bezbjednu i kvalitetnu zdravstvenu njegu – istakla je Minićeva.\nGlavni medicinski tehničar Urgentnog centra Mitar Saveljić, magistar zdravstvene njege i terapije naglasio je da je posao u kome su životi ljudi u nečijim rukama najvažniji za jednu zajednicu i kompleksan, a to znači najteži.\nEpidemija odložila matrurske i stručne ispite\nIzmjenom školskog kalendara za 2019/2020. godinu, Ministarstvo prosvjete je donijelo odluku da se, usled epidemiološke situacije, odlaže testiranje postignuća učenika na kraju drugog ciklusa osnovne škole; eksterna provjera znanja učenika na kraju osnovne škole; organizovanje maturskog i stručnog ispita, te PISA i PIRLS probna testiranja.\n– Ova odluka važiće do donošenja akta o prestanku propisanih mjera preduzetih za sprečavanje unošenja, odnosno širenja bolesti KOVID-19, od organa državne uprave nadležnog za poslove zdravlja.\nRaspored provjere znanja i izdavanja diploma utvrdiće Ministarstvo prosvjete u saradnji sa Ispitnim centrom, najmanje 20 dana prije provjere znanja odnosno održavanja ispita, a o čemu će javnost biti blagovremeno obaviještena – navode u saopštenju.\nUpravni odbor Univerziteta Crne Gore je na elektronskoj sjednici prihvatio inicijativu Studentskog parlamenta za produženje roka za uplatu preostale rate za školarinu za tekuću studijsku 2019/2020. godinu, usled novonastale situacije izazvane pandemijom virusa KOVID-19.\nPredsjednik UO UCG Duško Bjelica kazao je da je rok od 15. aprila pomjeren do 1. juna 2020. godine.\nNa predlog rektora Danila Nikolića donesena je i odluka kojom se na 90 dana obustavlja primjena pojedinih opštih pravnih akata i utvrđivanja prava na varijabilu.\nUjedinjena CG: Ulice pune šetača, izostanak mjera možemo platiti skupo\nKako se komunicira strategija Nacionalnog koordinacionog tijela najbolje pokazuje jučerašnji dan kada je Glavni grad bio pun šetača, saopštili su iz Ujedinjene Crne Gore, ističući da se na trenutak stvarao utisak da je kriza prošla i da više nema opasnosti.\nU toj partiji su kazali da se plaše da ovo relaksiranje ne platimo skupo, a posebno i, kako navode, nekako nonšalantan odnos nadležnih.\n– Ne pojasne li se svi izvori opasnosti mogli bismo za dan ili dva u dozvoljenim šetnjama „po dvoje” napuniti sve trotoare? Ako u NKT-u ne vide u ovome nikakvu opasnost, onda su mnoge mjere suvišne. Ovo se dešava u nedjelji koja je zajedno sa narednom označena upravo kao odlučujuća. Ne bi se, međutim, moglo reći da je tako – ocjenjuju u UCG.\nZabrinjavajuće je, ističu, da ogroman broj ljudi bez užurbanosti, bez maski i rukavica šeta ulicama, kao da svaku noć dezinfikujemo javne površine detaljno i do svakog ćoška.\n– Možda je naša briga suvišna, ali smo ubijeđeni da je tokom dana moralo da se oglasi NKT. Majke sa djecom u kolicima juče su bile česta slika u Podgorici. Voljeli bismo da je opasnost prošla i zato tražimo da se nadležni oglase i objasne – poručuju iz Ujedinjene.\n”Samoizolacija nije nešto što nameće sila, i neko iz nedovoljno razloga, već to nameće situacija u kojoj se nalazimo. Jedini način da spriječimo širenje virusa je da ostanemo u kući. Svaki izlazak nosi veliki rizik, poručio je Mugoša


Globalni rast će se smanjivati do 2023., povećavajući rizik od otežanog zaduživanja za ekonomije u razvoju | Aktuelno\nGlobalni rast će se smanjivati do 2023., povećavajući rizik od otežanog zaduživanja za ekonomije u razvoju\nOčekuje se osjetno usporavanje globalnog rasta s 5,5 procenata u 2021., na 4,1 procenat u 2022. i 3,2 procenta u 2023., kako se neobično velika potražnja iz prethodnog perioda bude smanjivala, a fiskalna i monetarna podrška prekidala širom svijeta\n“Svjetska ekonomija se istovremeno suočava s COVID-19, inflacijom i neizvjesnosti politike i ne zna se kakva će biti potrošnja i monetarne politike vlada. Sve veća nejednakost i sigurnosni problemi su naročito štetni za zemlje u razvoju. Da bi se više zemalja postavilo na povoljnu putanju rasta, potrebno je koordinirano međunarodno djelovanje, kao i sveobuhvatan niz odgovora nacionalnih politika”, rekao je David Malpass, predsjednik Grupacije Svjetske banke.\nUsporavanje će se poklopiti s povećanjem razlika u stopama rasta između naprednih ekonomija i ekonomija u razvoju. Očekuje se da će se rast u naprednim ekonomijama smanjiti s 5 procenata u 2021. na 3,8 u 2022. i 2,3 u 2023. – što predstavlja nivo, iako opadajući, dovoljan da se proizvodnja i investicije varate u pred-padnemijske trendove u tim ekonomijama.\nMeđutim, u ekonomijama u nastanku i razvoju se očekuje pad sa 6,3 procenta u 2021. na 4,6 u 2022. i 4,4, u 2023.\n“Odluke koje kreatori politike donesu u narednih nekoliko godina će odrediti tok naredne decenije. Neposredni prioritet bi trebalo biti osiguranje šire i ravnomjernije raspodjele vakcina, tako da se pandemija može staviti pod kontrolu. Ali rješavanje neostvarivanja napretka na razvoju, kao što je rastuća nejednakost, će zahtijevati istrajnu podršku. U vremenima visokog duga, od ključnog značaja će biti globalna saradnja da bi se pomoglo na povećanju finansijskih resursa za zemlje u razvoju, tako da one mogu ostvariti zeleni, otporan i inkluzivan rast” rekla je Mari Pangestu, upravna direktorica Svjetske banke za razvojnu politiku i partnerstvo.\n“U svjetlu projiciranog usporavanja rasta proizvodnje i investicija, ograničenog prostora za intervencije politike i značajnih rizika, koji zasjenjuju izglede, ekonomije u nastanku i razvoju će trebati pažljivo prilagoditi svoju fiskalnu i monetarnu politiku. Takođe trebaju provesti reforme da bi otklonile posljedice od pandemije. Te reforme bi trebale biti dizajnirane da unaprijede investicije i ljudski kapital, dovedu do preokreta u nejednakosti prihoda i rodnoj nejednakosti i da se suočavaju s izazovima klimatskih promjena“, kazao je Ayhan Kose, direktor Grupe za izglede Svjetske banke.\nEKONOMIJA Aktuelno - 22.01.2022-12:58\nCRNA GORA Aktuelno - 19.01.2022-06:42\nZa aktuelno.me Piše: Ivona Bujišić Kao neko ko je u narodu postao prepoznat po satiri i sarkazmu kada je u pitanju tumačenje crnogorskog mentaliteta, u razgovorima...\nSvjetska ekonomija 2022: Brige i optimizam\nEKONOMIJA Aktuelno - 04.01.2022-08:01\nAutor: Vladimir Balaž, Izvor: Autonomija Prevod: Vladimira Dorčova Valtnerova Kraj godine je u sjenci nadolazeće lavine zvane omikron. Restorani, kafići i barovi se zatvaraju širom razvijenog...\nSVIJET Aktuelno - 29.12.2021-10:45\nAutor: Vladimir Balaž, ekonomista, Prevod: Vladimira Dorčova Valtnerova (Autonomija) Kraj godine je u sjenci nadolazeće lavine zvane omikron. Restorani, kafići i barovi se zatvaraju širom...


Škole u Beču: Od septembra celodnevna nastava biće besplatna\nVestiObrazovanje i PorodicaŠkole u Beču: Od septembra celodnevna nastava biće besplatna\nObrazovanje i Porodica Vesti Zanimljivosti! Preporučujemo!Život u Beču\n10. juna 2020 u 16:27\nŠkole u Beču koje nude celodnevnu nastavu od nove školske godine 2020/2021, roditelji više neće morati da plaćaju 180 evra mesečno.\nBečke porodice time će biti rasterećene za oko 40 miliona evra godišnje. Trenutno roditelji plaćaju 180 evra mesečno za školu u kojoj se tokom čitavog dana smenjuju nastava, učenje i slobodne aktivnosti. Sa novom školskom godinom Grad Beč preuzima te troškove tako da će odlazak u 70 celodnevnih škola u Beču biti za sve đake besplatan.\nJedan mali izuzetak ipak postoji. Za brigu o deci posle 15:30 časova obračunavaće se 100 evra po semestru. Ukoliko roditelji za svoju decu u celodnevnim školama žele pored sadašnjeg besplatnog ručka još jednu užinu, to će se plaćati tri puta godišnje paušalno po 90 evra.\nKako je gradonačelnik Beča Mihael Ludvig najavio, godišnje bi trebalo da se gradi deset novih škola za celodnevnu nastavu.\nIzgradnja devet novih obrazovnih kampusa\nGrad Beč planira i izgradnju dodatnih škola i vrtića na različitim lokacijama u gradu. Pored devet edukativnih kampusa od kojih će svaki imati svoj vrtić i osnovnu školu, biće izgrađena i Zgrada stručnih škola kao i Institut za pedagogiku.


Zakon o akcizama | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Besplatni propisi Republike Srbije Zakon o akcizama\nZakon je objavljen u "Službenom glasniku RS", br. 22/2001, 73/2001, 80/2002, 80/2002 - drugi zakon, 43/2003, 72/2003, 43/2004, 55/2004, 135/2004, 46/2005, 101/2005 - drugi zakon, 61/2007, 5/2009 (čl. 28. nije u prečišćenom tekstu), 31/2009 (čl. 8 nije u prečišćenom tekstu), 101/2010 (čl. 4. i 5 nisu u prečišćenom tekstu), 43/2011 (čl. 4 nije u prečišćenom tekstu), 101/2011 (čl. 11. i 12 nisu u prečišćenom tekstu), 93/2012 (čl. 26-34 nisu u prečišćenom tekstu), 119/2012 (čl. 12-14 nisu u prečišćenom tekstu), 47/2013 (čl. 12-16 nisu u prečišćenom tekstu), 68/2014 - drugi zakon, 142/2014 (čl. 8-10, nisu u prečišćenom tekstu), 55/2015 (čl. 12-14 nisu u prečišćenom tekstu)  103/2015 (čl. 13-19. nisu u prečišćenom tekstu), 108/2016 (čl. 18-20. i 23-26. nisu u prečišćenom tekstu) i 30/2018. Vidi: Usklađene dinarske iznose akciza - 66/2006, 10/2007, 18/2008, 20/2008 - ispravka, 9/2009, 4/2011, 6/2012 i 8/2012 - ispravka, 8/2013, 4/2014, 4/2014-I, 4/2015, 5/2015, 5/2016, 5/2016-II, 7/2017 i 18/2018 i 18/2018-I . Vidi: Usklađene dinarske iznose akciza na cigarete - 66/2006, 10/2007, 18/2008, 3/2010, 3/2010-I. Vidi: Odluke - 43/2012 i 76/2012.\nI. OSNOVNE ODREDBE\nOvim zakonom uređuje se oporezivanje akcizama.\nAkcizama se oporezuju proizvodi utvrđeni ovim zakonom.\nČlan 1a \n1) "proizvođač akciznih proizvoda" je lice koje u proizvodnom pogonu pravi, obrađuje, prerađuje, dorađuje i sl. proizvode na koje se plaća akciza u smislu ovog zakona, uključujući i lice koje vrši preradu, prženje, pakovanje, kao i druge sa njima povezane radnje koje se vrše u svrhu proizvodnje kafe;\n2) "uvoznik akciznih proizvoda" je lice koje u svoje ime i za svoj račun uvozi, odnosno lice za čiji račun se uvoze iz inostranstva proizvodi na koja se plaća akciza u smislu ovog zakona;\n3) "obveznik akcize" je lice koje je dužno da plati akcizu propisanu ovim zakonom;\n4) "akcizna dozvola" je dokument kojim se odobrava otpremanje i smeštanje akciznih proizvoda bez obračunavanja i plaćanja akcize;\n5) "akcizno skladište" je jedan ili više međusobno povezanih zatvorenih ili ograđenih prostora koji sačinjavaju celinu, u kome ovlašćeni držalac akciznog skladišta proizvodi, skladišti, prima ili otprema proizvode pod režimom odloženog obračunavanja i plaćanja akcize i koje mora biti vidljivo označeno i fizički odvojeno od drugih prostora;\n6) "ovlašćeni držalac akciznog skladišta" je proizvođač koji je dobio dozvolu da skladišti akcizne proizvode bez obračunate i plaćene akcize;\n7) "režim odloženog obračunavanja i plaćanja akcize" je vremenski period u kojem ne postoji obaveza obračunavanja i plaćanja akcize;\n8) "cigaretama proizvedenim u zemlji" smatraju se cigarete koje proizvodi u Republici Srbiji lice upisano u Registar proizvođača duvanskih proizvoda kod Uprave za duvan (u daljem tekstu: Uprava) i koje su upisane u Registar o markama duvanskih proizvoda u korist proizvođača duvanskih proizvoda, odnosno većinskog vlasnika proizvođača duvanskih proizvoda.\nII. PREDMET OPOREZIVANjA\n3) duvanske prerađevine, uključujući i duvanske prerađevine koje se pri upotrebi greju ali ne sagorevaju;\nIII. NASTANAK OBAVEZE AKCIZE\n- naslov brisan -\n- naslov brisan -\nIV. OBVEZNIK AKCIZE\n5a) svako lice koje prodaje akcizne proizvode koji su stečeni u skladu sa zakonom i koji se vode u poslovnim knjigama tog lica;\nStavljanjem u promet akciznih proizvoda iz stava 2. tačka 5b) ovog člana smatra se, u smislu ovog člana, proizvodnja, uvoz, skladištenje, transport, prodaja i druge radnje u vezi sa prometom akciznih proizvoda iz člana 2. ovog zakona, koji podležu oporezivanju akcizom, a koji ispunjavaju uslove za stavljanje u promet u skladu sa zakonom.\nV. OSNOVICA AKCIZE\nVI. IZNOSI I STOPE AKCIZE\nDerivati nafte, biogoriva i biotečnosti \n1) olovni benzin (tarifne oznake nomenklature CT: 2710 12 51 00 i 2710 12 59 00)\n- od 1. februara 2017. godine\n- od 17. marta 2018. godine\n3) gasna ulja (tarifne oznake nomenklature CT: 2710 19 43 00, 2710 19 46 00, 2710 19 47 00, 2710 19 48 00, 2710 20 11 00, 2710 20 15 00, 2710 20 17 00 i 2710 20 19 00)\n- od 1. januara 2016. godine\n4) kerozin (tarifne oznake nomenklature CT: 2710 19 21 00 i 2710 19 25 00)\n6) ostale derivate nafte koji se dobijaju od frakcija nafte koje imaju raspon destilacije do 380°S (tarifne oznake nomenklature CT: 2710 12 11 00, 2710 12 15 00, 2710 12 21 00, 2710 12 25 00, 2710 12 90 00, 2710 19 11 00, 2710 19 15 00, 2710 19 29 00, 2710 19 31 00, 2710 19 35 00, 2710 19 99 00, 2710 20 90 19 i 2710 20 90 99)\n- od 25. januara 2016. godine\nKupac - krajnji korisnik derivata nafte, biogoriva i biotečnosti iz stava 1. tač. 3), 4), 5), 6) i 7) ovog člana, kojim se u smislu ovog zakona smatra pravno lice, preduzetnik, odnosno fizičko lice, kroz kupoprodajnu cenu derivata nafte, biogoriva i biotečnosti snosi trošak punog iznosa akcize koji je propisan stavom 1. ovog člana ali ostvaruje pravo na refakciju plaćene akcize u skladu sa čl. 39a i 39b ovog zakona u zavisnosti od namene za koje se derivati nafte,biogoriva i biotečnosti koriste.\n(1) kao motorno gorivo za transportne svrhe za prevoz lica i stvari\n- od 1. februara 2017. godine\n(2) - brisana -\n2) za kerozin iz stava 1. tačka 4) ovog člana koji se koristi u industrijske svrhe\n4) za ostale derivate nafte koji se dobijaju od frakcija nafte koje imaju raspon destilacije do 380°S a koji se koriste u industrijske svrhe\n5) za biogoriva iz stava 1. tačka 7) ovog člana koja se koriste kao motorno gorivo za transportne svrhe za prevoz lica i stvari\nBiogoriva, definisana su zakonom kojim se uređuje oblast energetike, kao tečna ili gasovita goriva za saobraćaj, proizvedena iz biomase.\nČlan 9a \nNa svaki proizvod iz člana 9. stav 2. tačka 1) ovog zakona, koji se prodaje i upotrebljava kao pogonsko gorivo, plaća se akciza u zavisnosti od klasifikacije istog, saglasno članu 9. stav 1. ovog zakona.\nČlan 9b \nNa duvanske prerađevine (cigarete, cigare, cigarilose, duvan za pušenje i ostale duvanske prerađevine) plaća se akciza utvrđena odredbama čl. 40a, 40b, 40g i 40d ovog zakona, a na duvanske prerađevine koje se pri upotrebi greju ali ne sagorevaju (u daljem tekstu: nesagorevajući duvan) akciza se plaća u skladu sa stavom 11. ovog člana, osim na duvanske prerađevine koje služe za testiranje kontrole kvaliteta proizvoda.\n1) cigarete - 100% ukupne akcize iz čl. 40a i 40b ovog zakona utvrđene za kategoriju prosečne ponderisane maloprodajne cene cigareta;\n2) duvan za pušenje i ostale duvanske prerađevine (rezani duvan, duvan za lulu, duvan za žvakanje i burmut) - 100% akcize iz člana 40d ovog zakona utvrđene za kategoriju prosečne ponderisane maloprodajne cene duvana za pušenje i ostalih duvanskih prerađevina, ali ne manje od:\n- 55% minimalne akcize na 1.000 komada cigareta utvrđene za kategoriju prosečne ponderisane maloprodajne cene cigareta, i to u periodu od 1. januara do 31. decembra 2013. godine;\n- 70% minimalne akcize na 1.000 komada cigareta utvrđene za kategoriju prosečne ponderisane maloprodajne cene cigareta, i to od 1. januara 2016. godine.\nIzuzetno, ukoliko se radi o proizvodima koji se u celini ili delimično sastoje od supstanci koje nisu duvan, ali koji u pogledu drugih kriterijuma odgovaraju tim proizvodima, u skladu sa zakonom kojim se uređuje proizvodnja i promet duvana i duvanskih prerađevina, osnovica za utvrđivanje minimalne akcize na te proizvode je minimalna akciza na duvan za pušenje i ostale duvanske prerađevine iz stava 5. tačka 2) ovog člana, a srazmerno sadržini duvana u tim proizvodima.\nProsečna ponderisana maloprodajna cena iz stava 5. tačka 2) ovog člana izračunava se stavljanjem u odnos ukupne vrednosti celokupnog duvana za pušenje i ostalih duvanskih prerađevina (rezani duvan, duvan za lulu, duvan za žvakanje i burmut) puštenih u promet po maloprodajnim cenama, sa ukupnom količinom duvana za pušenje i ostalih duvanskih prerađevina (rezani duvan, duvan za lulu, duvan za žvakanje i burmut) puštenih u promet u Republici Srbiji, u prethodnoj kalendarskoj godini.\nVlada, na predlog ministarstva nadležnog za poslove finansija (u daljem tekstu: ministarstvo) utvrđuje jednom godišnje, i to do 15. februara tekuće godine, iznose prosečne ponderisane maloprodajne cene iz stava 5. ovog člana u prethodnoj kalendarskoj godini, a iznose minimalne akcize utvrđuje polugodišnje, i to do 15. februara, odnosno do 31. jula tekuće godine.\nPredlog iznosa prosečne ponderisane maloprodajne cene iz stava 9. ovog člana, utvrđuje se na osnovu podataka o ukupnoj vrednosti svih cigareta, duvana za pušenje i ostalih duvanskih prerađevina (rezani duvan, duvan za lulu, duvan za žvakanje i burmut) puštenih u promet po maloprodajnim cenama objavljenim u "Službenom glasniku Republike Srbije" i ukupnoj količini cigareta, duvana za pušenje i ostalih duvanskih prerađevina (rezani duvan, duvan za lulu, duvan za žvakanje i burmut) puštenih u promet u Republici Srbiji, u prethodnoj kalendarskoj godini.\nVlada će urediti način i postupak utvrđivanja iznosa prosečne ponderisane maloprodajne cene cigareta, duvana za pušenje i ostalih duvanskih prerađevina u smislu st. 7. do 10. ovog člana.\nIznos prosečne ponderisane maloprodajne cene i iznos minimalne akcize iz st. 5. i 9. ovog člana primenjivaće se od narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije".\nU smislu ovog zakona, alkoholnim pićima iz stava 1. ovog člana smatraju se i niskoalkoholna pića koja sadrže više od 1,2% vol alkohola, a najviše 15% vol alkohola, koja se proizvode od voćnih sokova ili osvežavajućih bezalkoholnih pića uz dodatak rafinisanog etil alkohola ili alkoholnih pića ili biljnih ekstrakata ili alkoholnih pića dobijenih putem fermentacije (vina, vina od jabuke - cider, vina od kruške - perry i dr.), a kvalitet voćnih sokova, osvežavajućih bezalkoholnih pića, rafinisanog etil alkohola, alkoholnih pića, vina i alkoholnih pića dobijenih putem fermentacije mora da bude u skladu sa propisima kojima se reguliše njihov kvalitet.\nAkcize na alkoholna pića \nČlan 12a \n1) rakije od voća, grožđa, vina i druge voćne rakije sa dodatkom ekstrakta bilja, delova bilja ili poljoprivrednih proizvoda 129,76 din./lit;\n2) rakije od žitarica i ostalih poljoprivrednih sirovina 330,68 din./lit;\n3) ostala jaka alkoholna pića 212,43 din./lit;\n4) niskoalkoholna pića 21,97 din./lit;\n5) pivo 25,11 din./lit.\n6) mešavine ekstrakata, esencija i koncentrata od kafe sa prženom cikorijom i ostalim prženim zamenama kafe ili ekstraktima, esencijama i koncentratima tih proizvoda iz tarifnih oznaka nomenklature CT: 2101 11 00 00, 2101 30 11 00, 2101 30 19 00, 2101 30 91 00 i 2101 30 99 00;\n7) preparati na bazi ekstrakta, esencija i koncentrata od kafe ili na bazi kafe iz tarifnih oznaka nomenklature CT: 2101 12 92 00 i 2101 12 98 00 i preparati koji sadrže kafu, ekstrakte, esencije i koncentrate od kafe iz tarifne oznake nomenklature CT 1806 90 70 00;\nČokolada i proizvodi slični čokoladi, krem proizvodi, bombonski proizvodi, pekarski proizvodi, praškovi za pudinge i kreme sa dodatkom kafe ne smatraju se kafom u smislu stava 1. ovoga člana.\n1) nepržena kafa iz tarifnih oznaka nomenklature CT: 0901 11 00 00 i 0901 12 00 00\n2) pržena kafa iz tarifnih oznaka nomenklature CT: 0901 21 00 00 i 0901 22 00 00\n3) ljuspice i opne od kafe iz tarifne oznake nomenklature CT 0901 90 10 00\n4) ekstrakti, esencije i koncentrati od kafe iz tarifne oznake nomenklature CT 2101 11 00 00\n5) zamene kafe koje sadrže kafu iz tarifne oznake nomenklature CT 0901 90 90 00\n6) mešavine ekstrakata, esencija i koncentrata od kafe sa prženom cikorijom i ostalim prženim zamenama kafe ili ekstraktima, esencijama i koncentratima tih proizvoda iz tarifnih oznaka nomenklature CT: 2101 11 00 00, 2101 30 11 00, 2101 30 19 00, 2101 30 91 00 i 2101 30 99 00\n7) preparati na bazi ekstrakta, esencija i koncentrata od kafe ili na bazi kafe iz tarifnih oznaka nomenklature CT:\n2101 12 92 00 i 2101 12 98 00 i preparati koji sadrže kafu, ekstrakte, esencije i koncentrate od kafe iz tarifne oznake nomenklature CT 1806 90 70 00\n8) napici i bezalkoholna pića što sadrže kafu, ekstrakte, esencije i koncentrate od kafe iz tarifnog broja CT 2202\nAkciza na kafu iz stava 1. tač. 5) do 8) ovog člana plaća se u iznosu od 311,81 din./kg za jedan kilogram neto mase kafe sadržane u gotovom proizvodu.\nNačin obračunavanja i plaćanja akcize na kafu, vrstu, sadržinu i način vođenja evidencija, dostavljanja podataka i podnošenja poreske prijave propisaće ministar nadležan za poslove finansija.\nČlan 14a \nSo za ishranu\nDinarski iznosi akciza iz člana 9. st. 1. i 5, čl. 12a, 14. i 14a ovog zakona usklađuju se godišnjim indeksom potrošačkih cena u kalendarskoj godini koja prethodi godini u kojoj se usklađivanje vrši, prema podacima republičkog organa nadležnog za poslove statistike.\nPrilikom usklađivanja dinarskih iznosa akciza na derivate nafte iz člana 9. stav 1. tač. 1), 2) i 3) ovog zakona sa godišnjim indeksom potrošačkih cena, osnovice za usklađivanje su poslednji objavljeni usklađeni, odnosno umanjeni ili uvećani iznosi akciza na pomenute derivate nafte, saglasno stavu 1. odnosno st. 2. i 3. ovog člana.\nIznosi akciza iz st. 1, 2. i 3. ovog člana primenjivaće se od dana određenog u aktu Vlade, kojim se vrši usklađivanje, privremeno smanjenje, odnosno povećanje iznosa akciza.\nKontrolne akcizne markice\nMinistarstvo odobrava izdavanje kontrolnih akciznih markica i vodi evidenciju o izdatim kontrolnim akciznim markicama.\nNarodna banka Srbije - Zavod za izradu novčanica i kovanog novca štampa i izdaje kontrolne akcizne markice i vodi evidencije o izdatim kontrolnim akciznim markicama.\nVlada Republike Srbije propisaće izgled kontrolne akcizne markice, vrstu podataka na markici, način i postupak odobravanja i izdavanja markica, vođenja evidencije o odobrenim i izdatim markicama i obeležavanja akciznih proizvoda iz stava 1. ovog člana, kao i vrstu pojedinačnog pakovanja kafe za krajnju potrošnju koje će se obeležavati kontrolnom akciznom markicom.\nVII. OLAKŠICE KOD PLAĆANjA AKCIZE\n5) - brisan -\n6) gorivo za mlazne motore - kerozin (petrolej) koje proizvođač prodaje neposredno krajnjem korisniku (vlasniku) za avio svrhe, odnosno uvoznik uvozi za sebe radi neposrednog korišćenja u avio svrhe ili za korisnika (vlasnika) koji to gorivo neposredno koristi u avio svrhe;\nBliže uslove, način i postupak ostvarivanja poreskog oslobođenja iz stava 1. tač. 2) i 3) ovog člana propisuje ministar nadležan za poslove finansija (u daljem tekstu: ministar).\n2) tečni naftni gas i to za lake utečnjene ugljovodonike iz tarifne oznake nomenklature CT: 2711 19 00 00 u slučaju kada se kao sirovine koriste u proizvodnji tečnog naftnog gasa i primarnog benzina u procesima separacije.\nUmanjenje obračunate akcize\nObveznik ima pravo na umanjenje obračunate akcize u visini iznosa plaćene akcize na proizvode koji su nabavljeni od proizvođača, odnosno uvoznika akciznih proizvoda ili ih proizvođač sam proizvodi, odnosno uvozi, a koji se kao reprodukcioni materijal upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda na koje se plaća akciza, uključujući i na akcizne proizvode koji su shodno članu 19. Zakona oslobođeni plaćanja akcize, a u čijem procesu proizvodnje je upotrebljen drugi akcizni proizvod kao reprodukcioni materijal.\nReprodukcionim materijalom u smislu stava 1. ovog člana smatraju se proizvodi koji u procesu dalje proizvodnje ulaze u supstancu drugog proizvoda, u skladu sa ovim zakonom.\nPri obračunu iznosa akcize na kafu obveznik ima pravo na srazmerno umanjenje obračunate odnosno iskazane akcize od strane prethodnog učesnika od koga je nabavio kafu, odnosno ima pravo na srazmerno umanjenje plaćene akcize koju je sam uvezao, a koja se koristi u fazi proizvodnje, odnosno prerade.\nČlan 20a \nOvlašćeni držalac akciznog skladišta za duvanske proizvode, odnosno alkoholna pića može biti proizvođač duvanskih proizvoda, odnosno alkoholnih pića koji je upisan u odgovarajući registar kod Uprave, odnosno Poreske uprave - Centrale.\nVIII. OBRAČUN I NAPLATA AKCIZE\n2) svako otpremanje akciznih proizvoda iz akciznog skladišta osim otpremanja u sopstveno drugo akcizno skladište, odnosno u carinsko skladište, otvoreno u skladu sa carinskim propisima;\nČlan 21a \nČlan 21b \nPosebni slučajevi obračunavanja akcize\nČlan 22a \n4) kada se u postupku kontrole utvrdi da je lice iz člana 6. stav 2. tačka 5b) ovog zakona stavilo u promet u Republici Srbiji akcizne proizvode suprotno odredbama ovog zakona.\nObveznik akcize je dužan da obračunatu akcizu uplati:\n1) najkasnije poslednjeg dana u mesecu - iznos akcize obračunat za period od 1. do 15. dana u mesecu;\nIzuzetno od odredbe stava 1. tačka 1) ovog člana, u slučaju ako je poslednji dan u mesecu neradni dan, obveznik akcize dužan je da obračunatu akcizu uplati poslednjeg radnog dana u tom mesecu.\nObračunatu akcizu pri uvozu obveznik je dužan da plati u rokovima i na način predviđen za plaćanje uvoznih dažbina.\nPodnošenje poreske prijave \nPoreska prijava smatra se podnetom kada Poreska uprava potvrdi formalnu ispravnost i matematičku tačnost iskazanih podataka, dodeli broj prijave, broj odobrenja za plaćanje ukupnog iznosa obaveze po tom osnovu i u elektronskom obliku dostavi te informacije podnosiocu poreske prijave.\nMesto plaćanja akcize\nAkciza se plaća prema sedištu, odnosno prebivalištu obveznika.\nIX. ISKAZIVANjE I EVIDENTIRANjE AKCIZE I DOSTAVLjANjE PODATAKA I DOKUMENTACIJE\nPrijava mesta obavljanja delatnosti\nLice koje je registrovano za proizvodnju duvanskih prerađevina, uključujući i nesagorevajući duvan, tečnosti za punjenje elektronskih cigareta, derivata nafte, biogoriva i biotečnosti, kafe, odnosno alkoholnih pića dužno je da pre početka obavljanja te delatnosti prijavi nadležnoj organizacionoj jedinici Poreske uprave mesto pogona i sličnog prostora u kome će obavljati proizvodnju tih proizvoda.\nPoreska uprava - Centrala vodi registar proizvođača alkoholnih pića i kafe.\nObveznik je dužan da na osnovu verodostojne dokumentacije uredno i ažurno vodi poresku evidenciju o akciznim proizvodima na način koji omogućuje utvrđivanje i kontrolu obaveze akcize u svakom obračunskom periodu.\nČlan 31a \nIzuzetno od odredaba čl. 3, 21. i 21a ovog zakona, proizvođač, odnosno uvoznik cigareta dužan je da nakon dostavljanja obaveštenja Uprave za duvan o izvršenom popisu cigareta kod trgovca na veliko, obračuna akcizu na količinu cigareta koja odgovara razlici količine cigareta koje su popisane u skladu sa stavom 1. ovog člana, uključujući i količinu cigareta koje su popisane na zalihama trgovca na veliko duvanskim proizvodima u skladu sa propisima kojima se uređuje proizvodnja i promet duvanskih proizvoda i količine cigareta koja predstavlja devedesetodnevnu prosečnu prodaju cigareta trgovaca na veliko trgovini na malo u polugodištu koje prethodi promeni iznosa akcize po svakoj robnoj marki cigareta posebno.\nDevedesetodnevna prosečna prodaja cigareta iz stava 3. ovog člana obračunava se tako što se ukupna količina cigareta koja je prodata od strane trgovaca na veliko trgovini na malo, iskazana u izveštajima koji se dostavljaju Upravi za duvan shodno propisu koji uređuje proizvodnju i promet duvanskim proizvodima, podeli sa brojem dana u datom polugodištu, a zatim pomnoži sa brojem 90. U slučaju robnih marki cigareta koje se nalaze u prometu kraće od 183 dana, devedesetodnevna prosečna prodaja utvrđuje se stavljanjem u odnos ukupne količine cigareta koja je prodata trgovini na malo i broja dana od datuma objavljivanja rešenja o upisu u registar robnih marki u "Službenom glasniku Republike Srbije" do kraja perioda koji prethodi danu primene novog iznosa akcize i tako dobijen iznos množi se sa 90.\nObveznik akcize plaća razliku akcize na količinu cigareta utvrđenu u stavu 3. ovog člana, koja je plaćena primenom iznosa akcize iz člana 40b ovog zakona na prosečnu maloprodajnu cenu cigareta u prethodnom polugodištu po svakoj robnoj marki cigareta, a koje su objavljene u "Službenom glasniku Republike Srbije" i važećeg, novog iznosa akcize iz člana 40b ovog zakona koja se primenjuje na osnovicu koju čini najviša objavljena maloprodajna cena cigareta u "Službenom glasniku Republike Srbije" od dana nakon promene iznosa akcize po svakoj robnoj marki cigareta posebno.\nU slučaju promene minimalne akcize na cigarete, kada ne dolazi istovremeno i do promene iznosa, odnosno stope akcize iz čl. 40a i 40b ovog zakona, obaveza plaćanja razlike akcize na količinu utvrđenu u stavu 3. ovog člana, odnosi se isključivo na robne marke cigareta kod kojih je obračunata akciza primenom važećih iznosa, odnosno stopa akcize iz čl. 40a i 40b ovog zakona, manja od iznosa novoutvrđene minimalne akcize.\nNačin obračunavanja i plaćanja akcize, vrstu, sadržinu i način vođenja evidencija, dostavljanja podataka i podnošenja poreske prijave, kao i način i postupak odobravanja količina duvanskih prerađevina na koje se ne obračunava i ne plaća akciza, a koje služe za testiranje kvaliteta proizvoda propisaće ministar.\nXI. KONTROLA OBRAČUNAVANjA I PLAĆANjA AKCIZE\nXII. POVRAĆAJ I REFAKCIJA AKCIZE\nObveznik akcize - proizvođač akciznih proizvoda ima pravo na povraćaj iznosa plaćene akcize na proizvode koji su nabavljeni od proizvođača, odnosno uvoznika akciznih proizvoda ili ih proizvođač sam proizvodi, odnosno uvozi, a za koje je saglasno članu 20. ovog zakona izvršeno umanjenje akcize, a upotrebljeni su u proizvodnji akciznih proizvoda na koje se ne plaća akciza saglasno članu 19. ovog zakona.\nPravo na kamatu\nPravo na refakciju plaćene akcize ima i lice - uvoznik akciznog proizvoda koji je taj proizvod izvezao.\nČlan 39a \nKupac - krajnji korisnik koji derivate nafte, biogoriva i biotečnosti iz člana 9. stav 1. tač. 3), 5) i 7) ovog zakona, koristi za transportne svrhe, odnosno za grejanje, može ostvariti refakciju plaćene akcize na te derivate nafte, biogoriva i biotečnosti, pod uslovom da te derivate nafte, biogoriva i biotečnosti nabavlja od uvoznika, odnosno proizvođača, da je na te derivate nafte, biogoriva i biotečnosti uvoznik, odnosno proizvođač platio propisani iznos akcize, da je kupac - krajnji korisnik platio račun u kome je iskazan obračunati iznos akcize, a kada se ovi derivati nafte, biogoriva i biotečnosti prodaju kupcu - krajnjem korisniku preko ovlašćenog distributera tih derivata nafte, biogoriva i biotečnosti, kupac - krajnji korisnik ostvaruje pravo na refakciju plaćene akcize pod uslovom da poseduje fiskalni isečak, odnosno račun da je platio te derivate nafte, biogoriva i biotečnosti.\nBliže uslove, način i postupak za ostvarivanje prava na refakciju plaćene akcize iz ovog člana propisaće ministar nadležan za poslove finansija.\nČlan 39b \nKupac - krajnji korisnik koji derivate nafte i biotečnosti iz člana 9. stav 1. tač. 3), 4), 5), 6) i 7) ovog zakona, koristi kao energetska goriva u proizvodnji električne i toplotne energije ili kada se navedeni derivati nafte koriste kao energetsko gorivo ili kao reprodukcioni materijal u industrijske svrhe, može ostvariti refakciju plaćene akcize na te derivate nafte i biotečnosti, pod uslovom da te derivate nafte i biotečnosti nabavlja od uvoznika, odnosno proizvođača, da je na te derivate nafte i biotečnosti uvoznik, odnosno proizvođač platio propisani iznos akcize i da je kupac - krajnji korisnik platio račun u kome je iskazan obračunati iznos akcize.\nPravo na refakciju plaćene akcize na derivate nafte iz člana 9. stav 1. tač. 3), 4), 5) i 6) ovog zakona, koji se koriste kao energetska goriva ili kao reprodukcioni materijal za industrijske svrhe, ostvaruje lice koje te derivate nafte koristi za industrijske svrhe.\nAko obveznik ostvari refakciju plaćene akcize iz člana 39b ovog zakona u industrijske svrhe, nema pravo na umanjenje obračunate akcize iz člana 20. ovog zakona.\nRefakciju akcize lice iz člana 39. ovog zakona ostvaruje na osnovu pismenog zahteva, uz dokaz da je platio račun proizvođača akciznog proizvoda sa iskazanom akcizom, račun uvoznika akciznog proizvoda sa iskazanom akcizom koja je plaćena pri uvozu, odnosno jedinstvenu carinsku ispravu kojom se dokazuje da je akciza plaćena pri uvozu, kao i dokaz da su proizvodi izvezeni.\nZahtev za refakciju akcize podnosi se nadležnom poreskom organu.\nČlan 40a \nNa cigarete iz uvoza i na cigarete proizvedene u zemlji (tarifne oznake nomenklature CT 2402 20 10 00 i 2402 20 90 00) plaća se akciza, i to:\n2) u periodu od 1. jula do 31. decembra 2017. godine u iznosu od 65,50 din./pak;\n3) u periodu od 1. januara do 30. juna 2018. godine u iznosu od 67,67 din./pak;\nČlan 40b \nČlan 40v \nIzuzetno od stava 1. ovog člana dinarski iznosi akciza iz člana 40a ovog zakona neće se usklađivati sa godišnjim indeksom potrošačkih cena, ukoliko u kalendarskoj godini koja prethodi godini u kojoj se usklađivanje vrši, prema podacima republičkog organa nadležnog za poslove statistike taj indeks ne prelazi 2%.\nUkoliko godišnji indeks potrošačkih cena iz stava 1. ovog člana prelazi 2%, dinarski iznosi akciza iz člana 40a ovog zakona usklađivaće se za razliku koju čini indeks potrošačkih cena u kalendarskoj godini koja prethodi godini u kojoj se usklađivanje vrši umanjen za 2%, s tim da ako je iznos te razlike iskazan sa decimalnim zapisom tako da je prvi i drugi decimalni zapis manji od 24, zaokruživanje decimalnog zapisa celog broja se vrši na nulu, ako je iznos te razlike od 24 do 74, zaokruživanje se vrši na decimalni zapis 50, a ako je iznos te razlike veći od 75, zaokruživanje se vrši na prvi naredni celi broj.\nČlan 40g \nNa cigare i cigarilose (tarifne oznake nomenklature CT 2402 10 00 00) plaća se akciza u iznosu od 23,26 din./kom..\nČlan 40d \n1) do 31. decembra 2012. godine\n2) u periodu od 1. januara do 31. decembra 2013. godine\n3) u periodu od 1. januara do 31. decembra 2014. godine\n4) u periodu od 1. januara do 31. decembra 2015. godine\n5) od 1. januara 2016. godine\nMaloprodajne cene duvanskih prerađevina iz st. 2. i 3. ovog člana proizvođači, odnosno uvoznici prijavljuju Upravi i objavljuju u "Službenom glasniku Republike Srbije", uz pismenu saglasnost Uprave.\nProizvođači, odnosno uvoznici duvanskih prerađevina dužni su da prijave Upravi svaku promenu maloprodajnih cena iz st. 2. i 3. ovog člana, i da ih objave uz pismenu saglasnost Uprave u "Službenom glasniku Republike Srbije".\nTroškove objavljivanja maloprodajnih cena iz st. 4. i 5. ovog člana u "Službenom glasniku Republike Srbije" snose proizvođači, odnosno uvoznici, uplatom novčanih sredstava na račun JP "Službeni glasnik", Beograd.\nKrajnjom potrošnjom, u smislu stava 1. ovog člana, smatra se isporuka električne energije krajnjim kupcima u Republici Srbiji, uključujući i potrošnju električne energije od strane snabdevača za sopstvene potrebe, obračunata na osnovu očitavanja potrošnje preko mernih uređaja na mestima primopredaje električne energije, u skladu sa zakonom kojim se uređuje oblast energetike.\nČlan 40k \nOsnovicu za obračun akcize na električnu energiju iz člana 40i stav 1. ovog zakona čini cena električne energije u koju se uračunavaju svi troškovi koji su direktno vezani za isporučenu električnu energiju, uključujući i troškove koji ne zavise od potrošnje električne energije, kao i naknada za podsticaj povlašćenih proizvođača električne energije, a u skladu sa zakonom kojim se uređuje oblast energetike.\nČlan 40l \nObračunski period za akcizu je kalendarski mesec u kojem je izvršeno očitavanje potrošnje električne energije.\n1) očitavanja potrošnje električne energije, na osnovu podataka o merenju isporučene električne energije;\nSnabdevač električnom energijom iz stava 5. ovog člana obavezan je da najmanje jednom šestomesečno sačini konačan obračun akcize za mesece za koje je akciza utvrđena prema procenjenim, odnosno sporazumno utvrđenim mesečnim količinama električne energije.\nSnabdevač električnom energijom dužan je da za isporučenu, odnosno procenjenu isporuku električne energije izda račun, odnosno da sačini obračun iz stava 1. ovog člana, u roku od osam dana od dana nastanka obaveze po osnovu akcize.\nČlan 40lj \n3) koja se koristi za proizvodnju električne energije, odnosno za proizvodnju električne i toplotne energije u kombinovanom procesu proizvodnje (kogeneracija), kao i za sopstvenu potrošnju, odnosno održavanje sposobnosti proizvodnje električne energije proizvođača električne energije;\nObveznik akcize dužan je da utvrđenu obavezu po osnovu akcize na električnu energiju iskaže u poreskoj prijavi koju dostavlja nadležnom poreskom organu najkasnije u roku od 15 dana po isteku obračunskog perioda.\nXIII. KAZNENE ODREDBE\nČlan 41a \nXIV. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE\nObveznik akcize - proizvođač dužan je da na dan početka primene ovog zakona izvrši popis zatečenih zaliha akciznih proizvoda u magacinu, skladištu, prodavnici i dr., koje se nalaze van fabričkog kruga, i da u prodajne cene zatečenih zaliha ukalkuliše (obračuna) akcizu po novim stopama i iznosima.\nAko je ukalkulisana akciza iz stava 1. ovog člana veća od akcize ukalkulisane po do sada važećim stopama, uključujući i posebne naknade, obveznik akcize dužan je da tu razliku uplati najkasnije do 5. maja 2001. godine.\nAko je ukalkulisana akciza iz stava 1. ovog člana manja od akcize ukalkulisane po do sada važećim stopama, uključujući i posebne naknade, obveznik akcize može da za tu razliku umanji naredne akontacije akcize.\nObveznik - držalac slobodne carinske prodavnice dužan je da na dan početka primene ovog zakona izvrši popis zatečenih zaliha proizvoda u tim prodavnicama.\nObveznik iz stava 4. ovog člana dužan je da u prodajne cene zatečenih zaliha akciznih proizvoda, koje nije vratio inostranom dobavljaču u skladu sa carinskim propisima, ukalkuliše (obračuna) akcizu.\nObveznik akcize kojem je odobreno držanje akcizne prodavnice dužan je da na dan početka primene ovog zakona izvrši popis zatečenih zaliha proizvoda u tim prodavnicama, i da akcizu sadržanu u prodajnoj ceni zatečenih zaliha proizvoda uplati u roku od 60 dana od dana početka primene ovog zakona.\nObračunata akciza iz stava 5. ovog člana uplaćuje se u roku od 60 dana od dana početka primene ovog zakona.\nDo donošenja propisa po odredbi člana 18. stav 4. ovog zakona primenjivaće se Uredba o izdavanju kontrolnih akciznih markica i načinu obeležavanja duvanskih prerađevina i alkoholnih pića tim markicama ("Službeni list SRJ", br. 33/97, 39/97 i 55/98).\nDanom početka primene ovog zakona prestaje da važi Zakon o akcizama i porezu na promet ("Službeni glasnik RS", br. 43/94, 53/95, 24/96, 52/96, 55/96, 1/97, 60/97, 42/98, 33/99, 48/99, 54/99 i 25/00), u delu kojim se uređuju akcize i odredbe člana 1. stav 1. tač. 1) - 3) i stav 2. tačka 1), čl. 2-7. i čl. 22-26. Zakona o obezbeđivanju sredstava za sprovođenje socijalnog programa Republike Srbije ("Službeni glasnik RS", br. 44/98 i 48/99).\nOvaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", a primenjivaće se od 1. aprila 2001. godine.\nČl. 18, 19, 20, 24, 25. i 26. Zakona - 108/2016-10.\nProsečna ponderisana maloprodajna cena cigareta, duvana za pušenje i ostalih duvanskih prerađevina za 2017. godinu, izračunava se stavljanjem u odnos ukupne vrednosti svih cigareta i celokupnog duvana za pušenje i ostalih duvanskih prerađevina (rezani duvan, duvan za lulu, duvan za žvakanje i burmut) puštenih u promet po maloprodajnim cenama objavljenim u "Službenom glasniku Republike Srbije", sa ukupnom količinom cigareta, duvana za pušenje i ostalih duvanskih prerađevina (rezani duvan, duvan za lulu, duvan za žvakanje i burmut) puštenih u promet u Republici Srbiji u periodu od 1. jula do 31. decembra 2016. godine.\nPrvo utvrđivanje iznosa prosečne ponderisane maloprodajne cene i iznosa minimalne akcize na cigarete, duvan za pušenje i ostale duvanske prerađevine (rezani duvan, duvan za lulu, duvan za žvakanje i burmut), u skladu sa članom 3. ovog zakona, izvršiće se do 15. februara 2018. godine, na osnovu podataka o ukupnoj vrednosti svih cigareta, duvana za pušenje i ostalih duvanskih prerađevina (rezani duvan, duvan za lulu, duvan za žvakanje i burmut) puštenih u promet po maloprodajnim cenama objavljenim u "Službenom glasniku Republike Srbije" i ukupnoj količini cigareta, duvana za pušenje i ostalih duvanskih prerađevina (rezani duvan, duvan za lulu, duvan za žvakanje i burmut) puštenih u promet u Republici Srbiji, u periodu od 1. januara do 31. decembra 2017. godine.\nDo 31. decembra 2017. godine obračunavanje akcize na kafu vrši se u skladu sa Zakonom o akcizama ("Službeni glasnik RS", br. 22/01, 73/01, 80/02, 80/02 - dr. zakon, 43/03, 72/03, 43/04, 55/04, 135/04, 46/05, 101/05 - dr. zakon, 61/07, 5/09, 31/09, 101/10, 43/11, 101/11, 93/12, 119/12, 47/13, 68/14 - dr. zakon, 142/14, 55/15 i 103/15).\nLice koje se na dan 31. decembra 2017. godine bavi preradom, prženjem, pakovanjem, kao i drugim sa njima povezanim radnjama koje se vrše u svrhu proizvodnje kafe, dužno je da sa stanjem na taj dan izvrši popis zatečenih zaliha kafe i da popisne liste dostavi nadležnom poreskom organu u roku od 15 dana od dana izvršenog popisa.\nOdredbe čl. 1, 4. (u delu kojim se uređuje šta se smatra proizvodnjom kafe), 6. (u delu kojim se uređuje obeležavanje kafe kontrolnom akciznom markicom), 7, 8. i 11. ovog zakona primenjivaće se od 1. januara 2018. godine.''


Kina i Japan obnavljaju vojni dijalog - Klix.ba\nKina i Japan obnavljaju vojni dijalog\n30.8.2007. u 10:43\nKina i Japan su se dogovorili u četvrtak da obnove vojni dijalog, odlučivši uspostaviti "crveni telefon" između svojih zemalja usprkos neslaganjima oko Tajvana i zabrinutosti Japana zbog povećanja kineskoga vojnog budžeta.\nKineski ministar odbrane Cao Gangchuan je nakon devet godina prvi zvaničnik ove vrste koji je posjetio Japan, a nakon razgovora s ministrom odbrane Masahikom Komurom sastao se s japanskim premijerom konzervativcem Shinzom Abeom.\nDva zvaničnika su se dogovorila da formiraju radnu grupu kako bi "što prije" uspostavili "crveni telefon" rezerviran za vojna pitanja između Tokija i Pekinga, izjavio je glasnogovornik japanskog ministarstva odbrane koji je prisustvovao razgovoru.\nPitanje odbrane ostaje i dalje teška tema između dva susjeda, čiji odnosi ipak zatopljuju posljednjih mjeseci.\nStrogi ukor zapovjedniku zloglasnog zatvora Abu Ghraib\n30.08.2007. u 10:37


Skoplje odbacilo optužbe Sofije da se u Severnoj Makedoniji krše prava Bugara - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Skoplje odbacilo optužbe Sofije da se u Severnoj Makedoniji krše prava Bugara\n1Piše: Beta 02. marta 2021. 14.57\nPovod za takvu reakciju je sastanak predsdnika Bugarske Rumena Radeva sa šefovima bezbednosnih službi na kojem je, kako su preneli makedonski mediji, zatražio da se preduzmu mere zaštite bugarskih gradnana u Severnoj Makedoniji koji su cilj napada zbog nacionalne samosvesti.\nNakon toga je danas usledila i izjava šefice bugarske diplomatije Ekaterine Zaharieve da u Severnoj Makedoniji više od 100.000 građana imaju bugarsko državljanstvo i da su ponekad zastrašivani.\nPredsednik Severne Makedonije Pendarovski je oceno da je reakcija bugarskog predsednika Radeva u suprotnosti sa osnovnim pricipom međunarodne politike o nemešanju u unutrašnje poslove drugih država.\n„Krajnje je neuobičajeno i svakako van unutrašnjih procedura Alijanse da predsednik jedne zemlje članice NATO poziva svoje službe bezbednosti da reaguju na navodno kršenje prava građana druge zemlje članice NATO“, rekao je Pendarovski.\nU Kabinetu predsednika Severne Makdedonije, kako su preneli mediji, naglašavaju da do sada Pendarovski nije dobio nijednu informaciju od nadležnih institucija o kršenju ljudskih prava i sloboda građana samo zbog toga što su deklarisali etničku pripadnost.\nPremijer Zaev je decidno negirao da su državljani Severne Makdonije bili izloženi napadima samo zato što se identifikuju kao Bugari i istakao da u njegovoj zemlji svi građani imaju jednaka prava.\nZaev je rekao da se u Severnoj Makedoniji ponose etničkom raznolikosti i dodao da je nedozvoljivo mešanje jedne zemlje u unutrašnje poslove druge.\n„Nedozvoljivo je mešanje jedne zemlje u drugu. To smo deklarisali u Dogovoru o prijateljstvu, dobrosusedstvu i saradnji sa Bugarskom. Nemam problem sa opredeljenjem naših ljudu, predsednika, vlade i parlamenta, stojimo na raspolaganju da damo odgovor na rezervu o bilo kakvoj obespravljenosti bilo kojeg građanina“, rekao je Zaev.\nBugarska, prava manjina, Republika Severna Makedonija, Zoran ZaevSkoplje\n02. marta 2021. u 16.40\nBugari ponovo sanjaju velikobugarski san koji je poceo jos u IX veku dok ih Vizantija nije pobedila na zapadnom Balkanu! Smesno je da jedna Bugarska ovako prebacuje Severnoj Makedoniji kada znamo da je samo Jugoslavija dala drzavnost i sve vreme upotrebu jezika u Vardarskoj Makedoniji dok su Pirinska i Egejska ostale bez tih prava! Pitajte Makedonce iz Custendila kako Bugarska postuje njihova prava – ne smeju ni da Vam odgovore na makedonskom a razumeju odlicno i srpski ali moraju da cute!


Kosovo danas obilježava Nacionalni dan žrtava rata\nKosovski premijer pozvao je Srbiju u utorak da pomogne privođenju pravdi svih odgovornih i osumnjičenih pojedinaca za ratna dešavanja na Kosovu 1998-1999. godine.\n27. april je Nacionalni dan nestalih osoba na Kosovu, kada se jedna mala balkanska država sjeća etničkih Albanaca i Srba – još uvijek nestalih iz rata. Tokom dvogodišnjeg sukoba umrlo je više od 10.000 ljudi, od kojih je većina albanskih civila i boraca koji su se borili za nezavisnost od Srbije, a 1.639 ljudi i dalje je klasificirano kao nestalo.\nTog istog datuma 1999. godine, trupe i paravojne formacije srpske vojske izvukle su iz izbjegličkog konvoja najmanje 377 muškaraca Albanaca starosti od 18 do 36 godina i pogubile ih duž puta na Kosovu.\n– Izvršitelji i nalogodavci ratne tragedije na Kosovu trebali bi se suočiti sa pravdom, biti optuženi i osuđeni – izjavio je premijer Albin Kurti tokom ceremonije u utorak u glavnom gradu – Prištini.\nKurti je trebao da se sastane sa liderima Evropske unije o njihovim naporima da olakšaju razgovore usmjerene na normalizaciju veza između Kosova i Srbije.\nKosovo je proglasilo nezavisnost 2008. godine, a Srbija još uvijek ne priznaje svoju bivšu pokrajinu kao zasebnu državu. Tenzije između ove dvije države i dalje su vrlo visoke.\nForenzički stručnjaci iz Misije vladavine zakona Evropske unije na Kosovu, ili EULEX-a, pomažu kosovskom Institutu za sudsku medicinu u potrazi za masovnim grobnicama i drugim lokacijama na kojima su žrtve rata možda sahranjene, i u identifikovanju tijela koja su pronađena. Jedan od glavnih izazova je veliki broj tijela koja su bila sakrivena na raznim grobljima.\n– Sakrivanje tijela nestale osobe na groblju je poput skrivanja knjige u biblioteci – izjavio je Javier Santana, viši forenzički arheolog iz EULEX-a.\n– Još jedan veliki problem je taj što nisu sve porodice nestalih osoba dale uzorke krvi za DNK analizu – izjavila je Tarja Formisto, forenzički antropolog iz misije EU.\nLokalne grupe na Kosovu ohrabruju stanovnike da se sjećaju onih ljudi koji se još uvijek vode kao nestali iz rata gaseći svjetla na 5 minuta u 20 sati, prenosi ABC news.\n– Roditelji i majke i dalje žive u neprekidnom mraku – rekao je Bajram Cerkini, koji radi sa lokalnom nevladinom organizacijom u potrazi za nestalim osobama.


Laguna - Bukmarker - Treći dan Sajma knjiga protekao u znaku velikog broja gostovanja pisaca na štandu - Knjige o kojima se priča\nUprkos lošem vremenu u Beogradu, treći dan Sajma knjiga beleži dobru posetu i veliko interesovanje za Lagunine aktuelne naslove.\nTrenutno su najrpodavaniji naslovi „Olujni bedem“ Dejana Stojiljkovića, „Čovek po imenu Uve“ Fredrika Bakmana i „E baš vam hvala“ Marka Vidojkovića. Paralelno sa tim, posetioice se interesuju i za naslove nemačkih autora, budući da je Nemačka počasni gost Sajma knjiga ove godine.\nNa štandu Lagune je u neformalnoj poseti bio i Nele Karajlić koji je sa nama podelio planove o svom budućem romanu, odnosno početku trilogije porodične sage čija će se radnja obuhvatiti početak 20. veka i završiće se do devedesetih godina.\nAutorska gostovanja na štandu Lagune u Hali 1 počela su u 13 sati posetom Jovane Hiesmayr, autorke knjige „Upomoć, prijateljice“ koju je napisala u četiri ruke sa Isidorom Bjelicom. Pitali smo je kakvo je bilo iskustvo raditi sa Isidorom, a Jovana je sa mnogo entuzijazma govorila o njihovoj saradnji i temi dualne terapije koja ima za cilj duševno rasterećenje.\nZa njom je na štandu gostovao Ivan Ivanji, sa kojim smo razgovarali o njegovoj trilogiji o rimskim carevima i planovima za novu knjigu koja će biti porodična saga o pet generacija. Prokomentarisao nam je i gostovanje na tribini sa Hertom Miler održanoj u JDP-u i rekao da je morao da pruži kontratežu njenim rečima koje su zabolele prisutne u sali.\nDivan razgovor smo vodili i sa Vladislavom Vojnović, autorkom romana „Kozje uši“ koja nam je objašnjavala šta znači sintagma „kozje uši“ i kakvu je adaptaciju morala da preživi u engleskom prevodu jer se sprema i američka verzija filma.\nSa Dušanom Mikljom smo razgovarali o njegovoj najnovijoj knjizi „Hronika nastranosti“ u kojoj je razotkrio bizarnosti prevelike žudnje za vlašću. Njegovo veliko iskustvo i lični kontakti sa vladarima poslužili su mu kao materijal za ovu sjajnu zbirku portreta ljudske prirode.\nNenad Racković je, shodno svom umetničkom senzibilitetu, privukao veliku pažnju na sebe i rekao nam da je on navikao da bude zvezda, i da je posle knjige „Peto godišnje doba“, koja je izašla u avgustu ove godine, ušao u novo doba za sebe – doba razvejavanja zablude i da upravo radi na novom materijalu koji će biti žanrovski presedan.\nDejan Stojiljković je, kako i priliči autoru bestselera, dugo potpisivao primerke svojih romana na štandu Lagune. Sa njim smo razgovarali o utiscima sa Sajma i njegova izjava će sigurno još dugo biti moto svih nas koji činimo Sajam knjiga, bilo kao izdavačai bilo kao ljubitelji knjige. Naime, on je rekao da svi koji posećuju ovu manifestaciju zaslužuju iskreno poštovanje jer se sve ovo dešava zbog njih i za njih. Knjige o kojima se priča jesu motiv njihovog dolaska i zbog toga svaki čitalački trud i dolazak treba nagraditi, naročito kad potiče iz sredine koja je siromašna i u kojoj se za knjige štedi mesecima.\nZatvorili smo autorska gostovanja razgovorom sa Sinišom Ubovićem čija je poslednja knjiga „Jači od bola“ u izdanju Lagune izašla pre nepunih nedelju dana. Njegova poruka svim knjigoljupcima je da svaka knjiga uvek nađe pravi put do svog čitaoca. U takvoj atmosferi, pozitivnih misli i afirmativnih poruka, u utorak smo se rastali, a svakog dana vas očekujemo na štandovima Lagune u Halama 1 i 4.


Vesti online / Slobodno Vreme / Putovanja / Ukoliko idete na put, ova informacija će vam uštedeti novac\nGrađani Srbije prilikom boravka u inostranstvu mogu besplatno da se leče u 20 evropskih zemalja, odnosno nije potrebno da uplaćuju putno zdravstveno osiguranje, ali zato moraju da ispoštuju određenu proceduru kod lekara i u filijali RFZO.\nPUTOVANJA Kako ostvariti pravo na besplatnu lekarsku pomoć u inostranstvu?\nDRUŠTVO Šta sve (ne) pokriva putno zdravstveno osiguranje


Polovan Alat Na Prodaju - Health Care\nHome » Polovan Alat Na Prodaju\nPolovan Alat Na Prodaju\nGde kupiti kvalitetan ručni (ne-električni) alat u\nPozdrav majstori, volim kvalitetan alat i ne bih da žalim pare za njega, a opet kao student, nemam baš ni para za bacanje. ne koristim alat prečesto, ali volim da ... Ručni alati | ručni alat | prodaja ručnih alata - oglasnik\nRučni alati - ručni alat. prodaja ručnih alata svih vrsta i namjena u oglasima sa slikama i cijenama ručnih alata. ... Kupovina bicikla za neupućene - nemagreske.com\nGde polovni bicikli, tu i polovni delovi – pogle’ malo u korisne linkove, videćeš ihahaj delova na tim oglasima :) ceo sram program imaš u capriolu. ... Iskustva sa womax-ovim rucnim alatom | www.samsvojmajstor.com\nMa kako to da se desi makiti, pa to je profi alat? Šalu na stranu, svaki alat ima svoju namenu i shodno tome i izdržljivost. imam jako dobra iskustva sa dosta ... Hajde.rs besplatni mali oglasi beograd, srbija: automobili\nHajde.rs beograd srbija - besplatni mali oglasi: nekretnine kupoprodaja i izdavanje, auto, stan, kuća, posao, mobilni telefoni, srpski nameštaj, povoljna ponuda ... Random Picture Gallery\nRandom Post Terms\ticd-10 code - attention to pleurx catheter


Pronison – lek za alergiju | Lekovi\nPronison – lek za alergiju\nLek PRONISON smiruje znake zapaljenja i smanjuje aktivnost imunog sistema što koristi pri lečenju autoimunih i alergijskih bolesti. Proizvodjač leka je Galenika.\nKada se primenjuju PRONISON tablete za alergiju:\nPronison se koristi za terapiju sledećih oboljenja i stanja: primarna i sekundarna adrenalna insuficijencija, kongenitalna adrenalna hiperplazija, reumatoidni artritis, juvenilni hronični artritis, ankilozirajući spondilitis, sistemski lupus eritematosus, sistemski dermatomiozitis, reumatska groznica sa teškim karditisom, arteritis džinovskih ćelija, reumatska polimijalgija, pemfigus vulgaris, teški sezonski i perenijalni alergijski rinitis, reakcije preosetljivosti na lek, serumska bolest, alergijski kontaktni dermatitis, bronhijalna astma, prednji uveitis, uveitis posterior, optički neuritis, plućna sarkoidoza, fulminantna ili diseminovana tuberkuloza, aspiracija želudačnog sadržaja, idiopatska trombocitopenijska purpura, hemolitička anemija, leukemija, maligni limfom, ulcerozni kolitis, Kronova bolest i tuberkulozni meningitis.\nPRONISON ne smete uzimati u slučaju sistemske infekcije osim u slučaju primene specifične antiinfektivne terapije, zatim kod preosetljivosti na neki sastojak leka i kod primene živih virusnih vakcina. Ako imate netoleranciju na neku od šećera, obratite se lekaru pre upotrebe leka, jer sadrži laktozu.\nNapomena: Za vreme terapije ovim lekom, izbegavajte blizak kontakt sa obolelim od ovčijih ili malih boginja.\nPronison u trudnoći i dojenje\nPRONISON ne treba koristiti tokom drugog stanja ni prilikom dojenja, osim ako to nije neophodno, što procenjuje lekar.\nPronison i drugi lekovi\nObavestite Vašeg lekara ako koristite lekove koji ubrzavaju metabolizam ovih tableta a to su naprimer fenobarbiton, fenitoin, rifampicin, zatim lekove koji usporavaju metabolizam prednizona poput ketokonazola ili eritromicina, ako već pijete antidijabetične, nesteroidne antiinflamatorne lekove, antikoagulanse, antimikotike, kardiotonike, ciklosporine, citotoksične lekove, i ako treba da primite vakcinu. Ne preporučuje se da tokom terapije ovim lekom konzumirate i alkohol.\nPočetne doze su u rasponu od 5 mg pa do 60 mg na dan. Lekar odredjuje odgovarajuću dozu leka svakom pacijentu individualno u zavisnosti od uspešnosti terapije.\nLek se obično dozira jednom dnevno – ujutro. Da li je bolje da lek uzimate pre ili posle jela, konsultujte lekara. Nekada će lekar propisati da se lek uzima u dvostrukoj dnevnoj dozi, svakog drugog jutra.\nPredoziranje i trajanje terapije\nU slučaju da ste uzeli veću dozu leka nego što je trebalo, odmah se javite lekaru. Sa lekarom se morate konsultovati i ako treba prekinuti terapiju. Posledice naglog prekida terapije mogu biti\ngroznica, bolovu u mišićima i zglobovima, rinitis, konjunktivitis, svrab i gubitak telesne mase.\nKao i svi lekovi, i Pronison može imati neželjena dejstva koja se ipak neće javiti kod svih pacijenata. Tokom terapije ovim lekom mogu se javiti sledeći nusefekti: povećan broj leukocita, reakcija preosetljivosti kao što je anafilaksa, tromboembolizam, osećaj umora, slabost, kongestivna srčana insuficijencij, povećan pritisak, muka, peptičke ulceracije sa perforacijom i krvarenjem, nadimanje, bol u stomaku, jači apetit, gojenje, dijareja, ulceracije na jednjaku, kandidijaza jednjaka, akutni pankreatitis, slabost mišića i u natkolenicama, osteoporoza, fraktura kostiju, ruptura tetiva, bolovi u mišićima, zadržavanje natrijuma i vode, gubitak kalijuma, smanjen nivo azota i kalcijuma, poremećaj zarastanja rana, pojačana maljavost, atrofija kože, pojava modrica, strije, prošireni kapilari, akne, pojačano znojenje, supresija reakcije na kožne probe, svrab, ospa, koprivnjača, supresija rasta kod odojčadi, dece i adolescenata, menstrualni poremećaji i izostanak menstruacije, Kušingoidni facijes…\ncena dojenje doziranje galenika i alkohol kontraindikacije lek neželjena dejstva nuspojave posledice pre ili posle jela pronison tablete u trudnoći uputstvo za upotrebu za alergiju


12.05.2018. / 13:30\nSARAJEVO, Američko povlačenje iz iranskog nuklearnog sporazuma i dodatno zaoštravanje odnosa u tom dijelu svijeta moglo bi rezultirati značajnim skokovima na svjetskim tržištima te bi cijena nafte mogla značajno porasti. Analitičari smatraju da se sve to dešava u najgorem mogućem\nPostignut preliminarni dogovor o trgovinskom sporazumu\n22.04.2018. / 12:10\nBRISEL – Evropska unija i Meksiko postigli su preliminarni dogovor o novom sporazumu o slobodnoj trgovini.\nPotpisano: Stiže najmoderniji odbrambeni sistem\n29.03.2018. / 9:00\nVARŠAVA, Poljska je potpisala sporazum o kupovini američkog odbrambenog sistema Patriot, vrijedan skoro 5 milijardi dolara (4,75 milijardi).\nQualcomm sklopio sporazum sa pet kineskih proizvođača smartphonea\n26.01.2018. / 15:00\nPEKING, Nedugo nakon što mu je dodeljena kazna od strane Evropske komisije u visini od gotovo milijardu dolara, Qualcomm je postigao poslovni dogovor sa pet kineskih proizvođača pametnih telefona.\nUtvrđen prijedlog o zajmu 51,3 miliona evra za restrukturisanje ŽRS\n11.01.2018. / 15:30\nSARAJEVO – Savjet ministara utvrdio je danas Prijedlog sporazuma o zajmu između BiH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za Projekat restrukturisanja “Željeznica Republike Srpske” vrijedan 51,3 miliona evra.\nZbog Brexita samo u Londonu “u opasnosti” 87.000 radnih mjesta\nLONDON – Oko 87.000 radnih mjesta u Londonu je ugroženo ako premijer Tereza Mej napusti EU bez sporazuma, piše list “Ivning standard”.\n27.11.2017. / 9:59\nNJUJORK, Cijene nafte na svetskom tržištu porasle su prošle nedelje i dostigle najviše nivoe na američkom tržištu više od dve godine, jer je zatvaranje gasovoda između Kanade i SAD smanjilo snabdevanje najvećim svjetskim potrošačem nafte.\nPotpisan sporazum sa Kinezima o autoputu Banjaluka – Novi Grad\n27.11.2017. / 8:00\nBANJALUKA – U Budimpešti su juče potpisani sporazum i ugovor u vezi sa izgradnjom auto-puta od Banjaluke do Novog Grada i rekonstrukcijom pruge od Banjaluke do granice sa Hrvatskom, čija je ukupna vrijednost oko 560 miliona evra.\n„Autoputevi RS“ potpisuju sporazum o saradnji sa kineskom kompanijom\n26.11.2017. / 10:40\nBANJALUKA – Direktor “Autoputeva Republike Srpske” Dušan Topić i “Željeznica Republike Srpske” Dragan Savanović danas će sa kineskom komapnijom u Budimpešti potpisati sporazum i ugovor u vezi sa izgradnjom auto-puta od Banjaluke do Novog Grada i rekonstrukcijom pruge od Banjaluke\nLjajić: Unaprijediti CEFTA sporazum\n21.11.2017. / 12:50\nBEOGRAD, Cefta sporazum treba unaprijediti u pravcu formiranja zajedničkog ekonomskog prostora, izjavio je danas ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić.\n“Fudžicu” i “Lenovo” spajaju kompjuterske poslove\nTOKIO, Japanski “Fudžicu” saopštio je danas da je sa kineskim “Lenovom” postigao sporazum o spajanju proizvodnje desktop kompjutera i da će kineski gigant imati kontrolni udio u ovom poslu.\nTrump neće potvrditi sporazum Irana o nuklearnom programu\n14.10.2017. / 11:00\nWASHINGTON – Američki predsjednik Donald Trump upravo je objavio svoju najvažniju spoljnopolitičku odluku u mandatu. Odlučio je da u svom idućem obraćanju Kongresu neće potvrditi sporazum koji je Iran sklopio sa šest velikih sila o svom nuklearnom programu 2015., složivši


Teorijska nedosljednost ili opasne namjere | MIŠLJENJA | Al Jazeera\nTeorijska nedosljednost ili opasne namjere\nČitavu deceniju nakon rata, svaki iole značajniji politički događaj, tumačen je na principima 'matrice' (AFP)\nNeosporno je da je formiranje državne vlasti, odnosno Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, nakon četrnaest mjeseci bezuspješnih pregovaranja najjačih političkih stranaka u zemlji, uistinu dobra prilika da se na račun ovakvog koncepta uspostavljanja vlasti upute oštre kritike.\nOne bi, međutim, za svoj prevashodni cilj trebale imati inicijaciju za predlaganje rješenja koja bi maratonske procese u formiranju vlasti u budućnosti onemogućile ili barem svele na neko, demokratskim standardima primjerenije vrijeme. No, u ambijentu koji dopušta samo jednostranu kritiku, teško je vjerovati da će Vjekoslav Bevanda i njegov tim nešto ozbiljnije napraviti.\nRezimirajući reagiranja koja su u medijima orkestralno uslijedila odmah po dogovoru „šestorke“, teško da ćemo tako nešto dočekati, jer je više nego očito da su „pretplaćeni komentatori“, u ladicama već imali pripremljene „stavove“, te su samo požurili da formiranje Vijeća ministara BiH apriori proglase porazom Lagumdžijinog SDP-a, odnosno novom pobjedom nacionalista. Čak su se potrudili biti bržim i od predstavnika Evropske unije i Američke ambasade u BiH, jednom riječju međunarodne zajednice, koja je dogovor o Vijeću ministara okarakterizirala pozitivnim korakom u nastojanjima zemlje da se okrene evropskim integracionim procesima. Ništa se drugo, međutim, nije ni moglo očekivati.\nU atmosferi tako intoniranih refleksija, u kojoj se sve moguće kritike imaju podrediti jednoj matrici promišljanja, teško da u budućnosti nećemo prisustvovati samo ponavljanjima već viđenog. Ne zbog matrice, same po sebi, nego zbog činjenice da se ta matrica, kroz postojeće strogo kontrolirane medijske cjevovode, predstavlja jedinim „podobnim“ objašnjenjem sa vizom za eter, bivajući jedinim „izborom“, koji se javnom mnijenju nudi na „masovno žvakanje“. Kakva god da je, vlastima se apriori u takvim opservacijama nastoji pripisati nesposobnost, neinventivnost i sklonost bavljenja isključivo ličnim ili lobističkim interesima.\nZbog čega su „pretplaćeni mislioci“, požurili da formiranje Vijeća ministara apriori proglase porazom Lagumdžijinog SDP-a, odnosno pobjedom nacionalista, upravo zato je pitanje koje uistinu zaslužuje ozbiljnu analizu. O kakvoj matrici je, dakle, riječ i šta se suštinski krije iza takvih kvalifikacija?\nRiječ je o matrici koja svaki politički događaj u zemlji sagledava kroz prizmu sukoba nacionalnih stranaka, odnosno etno-oligarhija. Podsjećanja radi, ta matrica je utemeljena 90-ih godina, nakon prvih višestranačkih izbora, kao specifična refleksija emocionalno-ideološke naravi kao jedino pribježište snaga zarobljenih idealima društva koje je na historijskoj pozornici bilo definitivno pregaženo, a čije je urušavanje, s njihove strane, opet, doživljeno kao svojevrstan smak svijeta.\nNa takvom odnosu spram društvene zbiljnosti sagrađen je jedan klasičan ideološki eksplikativni sistem koji, u godinama koje će uslijediti, svaki mogući društveni problem u BiH, od konstituiranja vlasti do epidemije gripe, sagledava i tumači kao posljedicu sukoba etniciteta ili njihovim neprincipijelnim koaliranjem. Čitavu deceniju nakon rata, svaki iole značajniji politički događaj, tumačen je na principima tako utemeljene matrice, koja je našla svoje pristalice, ne samo u javnom mnijenju, nego i u „akademskim krugovima“.\nDrugim riječima, sva društveno-politička zbivanja su u pravilu tumačena kao posljedica sukoba ili dogovora na relaciji Stranka demokratske akcije (SDA) – Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) – Srpska demokratska stranka (SDS). Rodonačelnici navedenog obrasca nisu se dali zbuniti ni nakon što je SDS definitivno poražen u međustranačkoj utakmici. Dodikov Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) je, mada lišen nacionalnog predznaka, bez ikakvih pojašnjenja, u postojeću matricu samo uvršten kao „zlatna rezerva“.\nNaravno, bilo bi krajnje neodmjereno pa čak i naivno misliti da bi snimak zakonomjernosti ili anarhičnosti društvenih kretanja bilo moguće promatrati izvan navedene matrice, jer ta vrsta slojevitosti bosanskohercegovačkog društva tako nešto naprosto ne dozvoljava. S druge strane, neosporno je da je u vlasti snažno prisutna i korupcija i da su njeni predstavnici prečesto u funkciji zastupanja lobističkih, nacionalnih i drugih interesa, da su mnogima ti interesi važniji od državnih. Ipak, kad pojedini analitičari baš svako, pa čak i minorno zbivanje u bosanskohercegovačkom društvu, promatraju kroz navedenu dioptriju, onda je sam način na koji su se u javnosti nametnuli kao eksperti za tumačenje društvenih zbivanja, krajnje problematičan.\nDrugim riječima, bosanskohercegovačku društvenu zbilju je, kao što je već naglašeno, nemoguće analizirati bez spomenute matrice, ali usiljeno je promovirati kao jedinu, predstavlja više nego neozbiljan, gotovo apsurdan odnos spram društvenih, posebno političkih pojava i događaja. Štaviše, ovakav odnos odnosno afirmacija jedne jedine lekcije iz raskošnog instrumentarija koji nudi metodologija savremene društvene nauke, predstavlja klasičan atentat na naučnu istinu.\nPosljedice o pogubnosti takve logike o tome više nego jasno svjedoče. Možda će na prvi pogled zvučati neodmjereno, ali takva logika na ruku ide upravo nacionalističkim odnosno etno-oligarhijskim strukturama u zemlji odnosno njihovim interesima?! U nastojanju da se na polju eksplikacije održi po svaku cijenu, čak i kad je to bilo više nego apsurdno, takva „logika“ je zapravo legalizirala mogućnost uzurpacije ovakvih tumačenja i od strane osvjedočenih nacionalista, što se i dogodilo!\nLegalizacija stava, po kome je jedna, po svom imenu socijaldemokratska stranka (SNSD), bez posebnih pojašnjenja okvalificirana kao nacionalna, što, naravno, ne znači da ona to nije, dala je za pravo hrvatskim i srpskim nacionalistima, da Lagumdžijinu Socijaldemokratsku partiju (SDP), bez ikakvih ustezanja, kvalificiraju „bošnjačkom političkom strankom“, optužujući je za projekat izgradnje unitarne BiH, u kojoj bi srpski i hrvatski interesi bili marginalizirani, odnosno ugroženi.\nUtemeljitelju ove matrice, odnosno SDP-u, u čijim retortama se na koncu odgojio ovakav model razumijevanja društvene stvarnosti, nije padalo na pamet da bi mu izum iz vlastite produkcije jednog dana mogao raditi o glavi. Tvrdoglava permanencija u naglašavanju etniciteta kao jedine logike u politici, nije, nažalost, samo znak znanstveno-teorijske nedosljednosti u tumačenju društvenih pojava, nego prije svega, afirmacija jednog mračnog stava po kome su upravo etniciteti jedina suština bosanskohercegovačkog društva.\nTakva tumačenja suštinski, u svojoj konačnici ne plediraju samo na monopol eksplikacije, nego takvim podsjećanjima zapravo snažno održavaju filozofiju po kojoj je podjela zemlje jedino rješenje. Upravo zato u tim nadobudnim analitičarima, koji u javnosti uživaju reputaciju slobodoumnih pojedinaca, i koji po svaku cijenu spomenutu matricu nastoje održati kao jedini metodološki i saznajni okvir za relevantno identificiranje društvenih problema, treba prepoznavati kreatore plana uništenja zemlje sa višestoljetnom tradicijom i pravno-političkim subjektivitetom.


Guma za auto 265/70R15 112H TL WRL HP(ALL WEATHER) Goodyear - AlatiiMasine.com\nGuma za auto 265/70R15 112H TL WRL HP(ALL WEATHER) Goodyear\ncena: 17.205,00 din\nŠifra proizvoda: G0Y0042\nKljučne prednosti Vrhunske performanse tokom cele godine Opredelite se za hrapavu gumu opremljenu smešom za sve vremenske uslove i uživajte u prednostima visokih performansi u svako godišnje doba. Tehnologija SmartTRED Weather Reactive prilagođava ponašanje gume uslovima na putu, pa možete da koristite isti komplet pneumatika tokom cele godine. Odlično prianjanje u kišovitim i zimskim vremenskim uslovima Vozite se koristeći prednosti efikasne vuče kako na putu, tako i van njega. Pneumatik Wrangler HP All Weather ima duboke i široke kanale na gazećem sloju koji odstranjuju blato i olakšavaju vam vožnju po izazovnim terenima. Centar gazećeg sloja omogućava bolju vuču na klizavim površinama. Otpornost na akvaplaning Kanali gazećeg sloja omogućavaju brzo raspršivanje vode i olakšavaju održavanje optimalne kontrole na mokrim podlogama. Tiha i prijatna vožnja Dizajn blokova kojim se smanjuje nivo buke omogućava da u svom vozilu 4x4 uživate u tihoj vožnji.\nGuma za auto 265/35ZR22 SP SPORT MAXX XL MFS DUNLOP\ncena: 68.448,00 din\nGuma za auto 225/70R16 103H GRTREK TOURING A/S MFS DUNLOP\nZadržite kontrolu nad vozilom u bilo kojim uslovima Zahvaljujući tehnologiji Touch® ova guma je tako optimalizovana da omogućava bolji odziv i na ...\ncena: 23.929,00 din\nAkumulatorski višenamenski alat DTM51Z Makita