KAMENDIN: Garantovani kvalitet mesa i mesnih prerađevina | (Vesti - 24.08.2018) Novi Sad\n24.08.2018 u 15:36h\nKAMENDIN: Garantovani kvalitet mesa i mesnih prerađevina\nŽivimo u vremenu u kom je važno znati poreklo hrane koju jedemo. Na tržištu mesa i mesnih prerađevina ima svega i svačega. Nešto od toga lepo izgleda i kreativno je upakovano, uz arome i pojačivače ukusa, deluje primamljivo, ali je prepuno hemije i sirovine iz uvoza, veoma sumnjivog kvaliteta i svežine.\nU želji da istražimo domaće tržište mesa, ekipa našeg portala, posetila je poljoprivredno dobro Kamendin, locirano u neposrednoj blizini Novog Sada, tik uz autoput E-75, na ulasku u Sirig.\nPrvi vlasnici imanja bili su iz ugarske plemićke porodice Kemendi, po kojoj ovo dobro nosi ime. Usled padanja u nemilost dvora, oni su lišeni ovog poseda, koji je dodeljen mačvanskom banu Jovanu. Kasnija istorija Kamendina usko je povezana s dvema najčuvenijim srpskim porodicama iz današnje Vojvodine: Stratimirović i Dunđerski.\nPolovinom osamnaestog veka, 1745. godine, Stratimirovići, od kojih potiče potonji srpski mitropolit Stevan, za svoje zasluge u borbi protiv Turaka dobili su značajne posede od ugarske krune, a posedovali su i kamendinsku crnicu, koja ubrzo prelazi u vlasništvo Gedeona Dunđerskog. Dunđerski su ovde započeli proizvodnju i prodaju stoke, te stočne hrane.\nNakon Drugog svetskog rata imanje je nacionalizovano, pa je 1945. godine osnovano Poljoprivredno dobro „Kamendin“ u Sirigu, a 1947. Kamendin je proglašen za najbolje poljoprivredno imanje u Jugoslaviji. 1948. imanje je dobilo naziv „Najbolji radni kolektiv državnih poljoprivrednih imanja“, a 1949. Kamendinu je predata diploma i prelazna zastava Vlade FNR Jugoslavije. Iste godine, Kamendin je prešao pod AOR Zavoda za poljoprivredna istraživanja u Novom Sadu. 1961. Kamendin postaje Institut za stočarstvo Novi Sad. 1976. postaje deo Poljoprivrednog fakulteta iz Novog Sada, dok je 1990. preduzeće privatizovano po tadašnjem zakonu.\nSankcije i raspad bivše SFRJ naneli su značajnu štetu Kamendinu i on tavori sve do 2004, kad je potpisan ugovor o poslovno tehničkoj saradnji sa DOO Dinamika Novi Sad, nakon čega se farme svinja i junadi, a naročito klanica modernizuju, otvaraju se nove mesare, te osvaja kompletna proizvodnja iz trajnog i polutrajnog programa, usled čega Kamendin postaje ozbiljan brend premijum kvaliteta.\nDanas delatnosti Kamendina čine zaokružen ciklus strogo kontrolisane proizvodnje, što garantuje kvalitet hrane na trpezi njegovih kupaca.\nPošto proizvodnja zdravog mesa počinje zdravom ishranom stoke, svinje i junad s Kamendina hrane se isključivo prirodnom hranom, bez genetski modifikovanih sastojaka, koju sami proizvode na sopstvenim njivama. Na preko 1.000 hektara obradive površine gaje se pšenica, kukuruz, soja, detelina, i druge ratarske kulture potrebne za kvalitetnu stočnu ishranu.\nKamendinska farma svinja, sa godišnjom proizvodnjom od 15.000 tovljenika, organizovana je kao zaokružena tehnološka celina. Gaje se sve kategorije svinja, od krmača i nerastova, preko prasadi, do tovnih svinja i priplodnih nazimica.\nPri Kamendinu radi i veterinarska stanica, čiji su zaposleni stručni i adekvatno obrazovani s bogatim radnim iskustvom. Njihova briga je zdravlje životinja.\nSvi radnici na farmi poštuju stroge biosigurnosne mere pre ulaska na farmu, što uključuje obavezno tuširanje i presvlačenje u čistu odeću i čizme za rad. Zaposleni na farmi svinja potpisuju ugovor po kome ne smeju da gaje svinje kod kuće niti da učestvuju u odgoju svinja van radnog mesta, kako ne bi došlo do prenosa zaraze na farmske tovljenike.\nU prostoru sa stalnim protokom vazduha i drugim povoljnim mikroklimatskim uslovima, odvija se poslednji segment uzgoja. Ovde se vrši tov svinja od 25 do 110 kilograma težine, što se postiže zdravim i kvalitetnim hranivima iz spstvene proizvodnje.\nFarma junadi obuhvata dve štale u kojima se uzgaja junad simentalske rase. Obučeni stručnjaci pažljivo odabiraju najkvalitetniju, na tržištu dostupnu, telad koju, potom, dopremaju na farmu.\nDotovljavanje junadi vrši se u rasponu od 300 kg do 600 kg sa ostvarivanjem dnevnog prirasta od preko 1200 grama. To se postiže zahvaljujući kvalitetnoj hrani proizvedenoj na površinama imanja Kamendin.\nStručnim i posvećenim radom na svakom polju proizvodnje, dobija se zdravo meso bez prisustva hormona, glutena, pesticida i antibiotika, koje dalje biva obrađivano u sopstvenoj fabrici za proizvodnju i preradu mesa.\nKlanica „Kamendin“ je sertifikovana HACCP standardom još 2008. godine, a od tada svake godine prolazi i resertifikaciju.\nZa dobar ukus zaslužna je 100% domaća receptura svih proizvoda iz „Kamendinovog“ asortimana, kojih ima mnogo: dimljeni i suvomesnati proizvodi, stareno meso, slajsevi, egalizovani kobasičasti program, slanine, razne vrste svežih, suvih, usitnjenih i kuvanih kobasica, šunke u omotu, usitnjeno meso i masti. Među njima su i proizvodi prilagođeni izbirljivim ukusima pravih gurmana, kao što su Kamendinski kulen u katama, kamendinski presovani jezici, T-Bone i Rib Eye stareni stekovi, te BBQ meso pripremljeno na poseban način.\nDokaz najboljeg kvaliteta dostupnog na našem tržištu, jeste i podatak da od Kamendina kupuju odabrani, poput Air Serbia i Etihada koji svojim putnicima servira jela od kamendinskog mesa, te hoteli Moskva, Skver najn, Zira, Leopold, Metropol, Meriot i restorani Terminal, Kubo, Kamelot, Loft, Juliet, Dva štapića i mnogi drugi.\nVeliku pogodnost za kupce, pravna lica, predstavlja svakodnevna besplatna dostava, koja je brza i tačna, pa već u ranim jutarnjim satima, roba stiže do kuhinja i skladišta koje naznače kupci. Dostava se vrši sopstvenim hladnjačama i dostavnim vozilima čime se zadržava svežina i zdravstvena ispravnost namirnica.\nPovezane teme kamendin kamendin mesara poljoprivredno dobro kamendin\npre 712 dana i 9 sati\nТекст је наручен гарантујем, али је Камендин исто гарантујем најбољи.\npre 97 dana i 5 sati\nDobar dan da li mogu i građani da poručuju meso da im se kući donese i koliko najmanje mogu da poruče. Hvala.


Objavljeno 18. okt 2007. / 16:53:56\nS njom na usnama se rađalo, ženilo, udavalo i umiralo...\nRakija uz koju su neki doživeli i stotu, prvi put je predstavljena u centru Beograda na Trgu Nikole Pašića kao mogući vodeći srpski brend.\n“Srbija među šljivama” dobila je svoje opravdanje. Rakija koja se nekad pekla u svakoj kući u kojoj ima žive duše, postala je u skladu s vremenom, ne samo piće, nego i predmet naučne analize i ozbiljan posao. Pa, tako i prvi Rakija fest u centru Beograda, nekog da podseti na seosku idilu, nekog na sadašnji trenutak kad se za relativno male pare može dosta piti, a nekom da ukaže na posao budućnosti.\nPrvu rakiju, prema narodnom predanju, pekao je niko drugi do sam đavo. Priča se da je tu rakiju probao sveti Sava, prekrsito se i rekao “za starog lek, za mladog bes”. Tako se i na Trgu Niklole Pašića, po sivom oktobarskom danu, skupilo nekoliko stotina znatiželjnika, uglavnom da, kako smo čuli, u lekovite svrhe konzumira i kupi po neku rakijicu.\nMnogi su se u Srbiji, kako saznajemo, jedno vreme skoro stideli rakije. Simbol moći bio je uglavnom viski i tompus. Ako je suditi po Rakija festu vremena su se promenila i izgleda da ima nade, pa, i za rakiju. Jedan od prvih političara koji je poneo na poklon domaću šljivovicu bio je Zoran Đinđić, koji je ovim srpskim specijalitetom darivao Bila Gejtsa.\nMeđu pijancima nema pravih ljubitelja rakije\nSvi prozvođači s kojima smo razgovarali podvlače da ova manifestacija nije promocija alkoholizma, ali kažu da u Srbiji još ne postoji kultura pijenja alkoholnih pića i podvlače da pravi ljubitelji rakije nisu pijanice.\n“Ko pije puno rakije ne zna na kraju pijan šta pije. Pravi ljubitelji domaće rakije konzumiraju jednu do dve čašice i tad osete punoću ukusa ovog pića”, kažu skoro horski svi proizvođači, njih oko 40 iz raznih krajeva Srbije.\nU ponudi je bilo najviše šljivovice, pa zatim dunjevače, koja je najtraženija, kajsijevače, jabukovače… Cene od 500, 600 do 1.000 i 2.500 dinara.\nJasno je da Srbija nema moćnu automobilsku industriju niti prestižne tehnologije, ali rakiju ima. Ozbiljni proizvođači kažu da uz malo podstreka države i dobru reklamu, rakija može da bude i posao budućnosti.\nDušan Katić, predstavnik Ministarstva poljoprivrede, ističe da se sa Evropskom komisijom već vode razgovori povodom dobijanja zaštite imena za „srpsku šljivovicu” na osnovu geografskog porekla. U proceduri za dobijanje te zaštite su i „lozovača” iz Pomoravlja, „vršačka lozovača”, „timočka lozovača”, „smederevačka lozovača”, „župska komovica”, „pirotska lincura”, „klekovača” iz Bajine Bašte. Predviđa se i novi zakon usklađen s evropskim propisima prema kojima svako domaćinstvo koje peče rakiju, pa i za lične potrebe, morati da bude registrovano.\nRakija s tri srca, lek protiv alkoholizma\nMiodrag Lazić, s gunjom na leđima, šubarom na glavi i rakijom u ruci dolazi iz Žagubice sa Homoljskom zdravicom i zalaže se za navedene propise. Kaže da on na tradicionalan način uz primese najvećih tehnoloških dostignuća pravi jedinstvenu “rakiju s tri srca”.\n“Ja radim srcem i uzimam samo srce od rakije, ostalo odbacujem. Imamo i rakiju od 14 lekovitih biljaka. Nije ovo rakija za sve šta vas zaboli, ali nauka je dokazala da su neke rakije lekovite. Ove sa žalfijom za jačanje desni, neke su dobre za bolju cirkulaciju, regulaciju pritiska, varenje, imunitet”.\nPriča nam Miodrag da je ovo rakija i za decu. “Bila mi je jedna doktorka, sa sinom od pet godina, kaže da mu kad ga zaboli stomak da malo dobre domaće rakije. A imam i rakiju koja otvara apetit i čak odvikava od alkoholizma. Svako ko popije čašicu ove rakije neće mu više biti potrebna, jer će biti zadovoljan”.\nDa bi se dobra rakija ispekla, neophodni su i dobri kotlovi za pečenje. Borislavu Jevtiću iz Raševca kod Petrovca na Mlavi, pravljenje kazana za rakiju je porodična tradicija: “Svi u selu peku rakiju, neko radije pije viski i druga pića. Ja mislim da je pijenje nasledna familijarna stvar i trenira se tako što se ide u kafiće, kafane”, kaže Jevtić.\nSrbija je bar što se tiče šljivovice bogata autohtonim vrstama. Od članova Udruženja voćara i pekača rakije iz Petrovca na Mlavi, koje je dobilo najveća priznanja na sajmovima u Novom Sadu i Ljubljani saznali smo da je crvena šljiva ranka najbolja za rakiju.\n“Što je piće starije to je bolje, za razliku od nas ljudi. Mi imamo ovde i šljivovicu staru 25 godina, koja vredi 1.500 dinara. Najbolje je da rakija odleži u hrastovim buradima neko vreme da sazri. Posle tri godine vadi se i pakuje u staklene sudove”, objašnjava nam Nebojša Bogić iz Petrovca na Mlavi.\nPriča nam Nebojša da se ranije drugačije živelo i drugačije pilo. “Od 70-tih godina 20. veka počela je da se proizvodi rakija bez jedne trunke šljive, a sad ljudi piju sve i svašta. Brzo se živi, pa neko hoće da se brzo i napije. Ranije su ljudi i od 100 godina gustirali i pili rakiju svaki dan po malo. Rakija je u malom lek u velikom otrov”.\nNebojšu kolege iz Udruženja podržavaju u potpunosti i kažu da je trenutno najveći problem neujednačenost kvaliteta rakije. Svi odreda hvale homoljsko područje kao bogom dano za proizvodnju rakije.\n“Homoljsko područje, tok Mlave i nadmorska visnina od 250 metara odgovara šljivama koje su autohtone, posebno bugarki ili moravki iz porodice crvene ranke”, objašnjava Miodrag Živković.\nPriznaje nam da svi proizvođači rakije, kao i kuvari imaju male tajne, o kojima nerado govore. Na kraju nam ipak otkriva jednu: “U rakiju se ubace po dva ili tri klipa kukuruza s šišarkom da pokupi kiselinu”, otkriva nam Živković i priča da se u Petrovcu od 1960. do 1980. godine, godišnje izvozilo po 700 i 800 vagona rakije.\n“Sada uopšte ne izvozimo, nemamo ni dovoljno radne snage. Iako bi ovo mogao da bude posao budućnosti. Treba da se nađe tržište, očekujemo i da država reaguje. Nadamo se da ćemo do 2010. godine imati tržište, Evropa i Rusija su veoma zainteresovane za šljivovicu, mada je Kina trenutno proizvođač broj jedan u svetu”, priča Živković i dodaje da srpsku šljivovicu u Evropi posebno vole Poljaci i Nemci..\nAmerikanci i šljivovica\nSrpska šljivovica se sve više konzumira, a od menadžera prodaje Stare sokolove rakije Saše Todorovića saznajemo da je šljivovica zvanično piće na meniju u Ambasadi Sjedinjenih Američkih Država u Beogradu.\nPrema njegovim rečima najsigurniji način da otkrijete pravu rakiju jeste cena. “Rakija od 200 ili 300 dinara - nije rakija”, kaže Todorović.\nSlaviša Papić proizvođač iz Kovina slaže se s ovim mišljenjem. “Cena prave jabukovače ili kajsijevače je oko 750 dinara. Za jedan litar kajsijevače potrebno je oko 10 do 11 kilograma kajsija. Jedan kilogram kajsija košta 35 dinara, pa računajte, a u tu cenu nije uračunati transport, anbalaža, reklama”, kaže Papić.\nBilo kako, nadamo se da će na ovim prostorima biti uskoro više ljudi koji će piti i rakiju iz čistog hedonizma.\n“Mučenica”, “brlja” i razne “zozovače” trebalo bi da odu u istoriju, a rakija postane i hrana i narodni lek, ne samo za besparicu, bedu i neraspoloženje…


CECIN DEČKO JE ODUVEK IMAO LEPE ŽENE: Ovo je njegova bivša devojka (FOTO) - PRess Serbia | PR PRess team\nOtkako je obelodanjeno da Ceca Ražnatović uživa u novoj ljubavi sa devet godina mlađim Bogdanom Srejovićem, njegov privatni život i prošlost intrigiraju javnost.\nMnoge zanima ko je mladić ko je osvojio srce popularne pevačice, čime se bavi, ko su mu roditelji, s kim se druži, ali i ko su mu bivše devojke. Osim Zorane Tasovac, sa kojom je bio u braku i sa kojom je dobio ćerku, menadžer ugostiteljstva je u gradu poznat i po vezi sa arhitekticom i dizajnerkom Vladanom Radosavljević, s kojom se zabavljao do 2018. godine, saznaje Kurir.\nO tome svedoče i fotografije na Vladaninom profilu na Instagramu, koje, iako nisu više zajedno, ona nije uklonila. Pored posete Atini, dizajnerka i Bogdan su početkom 2018. godine otputovali i na dalju destinaciju – Maleziju, pa su objavljivali fotografije iz Kuala Lumpura i Džordžtauna, a pokazali su da su obišli i brojne znamenitosti.\nTagovibivša devojka Bogdan Srejović Ceca Raznatovic CECIN DEČKO Vladana Radosavljević


SZO: Oko 99 odsto ljudi na svijetu udiše vazduh lošeg kvaliteta\n04. 04. 2022 21:00\nŽENEVA - Oko 99 odsto svjetske populacije udiše vazduh koji premašuje granice kvaliteta vazduha Svjetske zdravstvene organizacije, a ljudi u zemljama sa niskim i srednjim prihodima su najviše izloženi zagađenju, pokazuje najnovija baza podataka agencije UN.\n04. 04. 2022 16:01\nEkološki momenat postaje sve značajniji faktor kada se razmatra bilo koja privredna djelatnost. Finansijski sektor je takođe podvrgnut analizama potrošnje energije kao i uticaju na čovekovu okolinu. Upotreba fosilnih goriva, uglja i nafte, koja je dovela do industrijske revolucije, a kasnije i do tehnološkog napretka nezabilježenog u ljudskoj istoriji.\nBirajte sezonske namirnice za zdraviju okolinu i bolje zdravlje\n07. 03. 2022 18:53\nKupovina sezonskih i lokalno uzgojenih namirnica doprinosi ekološkoj održivosti.\nSZO: Ogroman otpad kovid bolnica prijeti zdravlju i okolini\n01. 02. 2022 22:42\nNagomilane odbačene šprice, korišteni kompleti za testiranje i bočice vakcina u pandemiji kovida 19 stvorili su desetine hiljada tona medicinskog otpada koji prijeti ljudskome zdravlju i okolini, upozorava se u izvještaju Svjetske zdravstvene organizacije.\n03. 01. 2022 17:21\nSARAJEVO - Promjena vremenskih prilika doprinijela je poboljšanju kvaliteta vazduha u Sarajevu i Istočnom Sarajevu, koji su juče bili među pet najzagađenijih gradova u svijetu.\n14. 01. 2020 07:21\n17. 11. 2019 16:07\nItalija prva u nastavu uvodi klimatske promjene i održivi razvoj\n05. 11. 2019 14:33\nRIM - Italija, kao prva u svijetu, od sljedeće godine uvodi obaveznu školsku nastavu o klimatskim promjenama i održivom razvoju.\nVazduh u Srbiji izuzetno zagađen\n25. 10. 2019 11:00\nVazduh u Srbiji već danima je izuzetno zagađen, a ljekari apeluju da ljudi koji imaju respiratorne i kardiovaskularne tegobe, kao i onkološki pacijenti sa malignitetima pluća ne izlaze iz kuće od 8 do 18 časova.\nGrad u Ekvadoru reciklira plastične flaše za autobuske karte\n26. 08. 2019 10:05\nBriga za okolinu u Ekvadoru se isplati, barem onima koji se koriste javnim prevozom u Gvajakvilu u kojem stanovnici mogu plastične flaše zamijeniti za novac za autobuske karte.\n12. 06. 2019 12:09


Broj žrtava zemljotresa u Albaniji porastao na 32\nBroj poginulih u snažnim zemljotresima, koji su u utorak pogodili Albaniju, porastao je na 32, prenosi Albanian dejli njuz.\nKako navodi, 658 osoba je povređeno u zemljotresu.\nTLO NE MIRUJE Albaniju od juče pogodilo čak 524 POTRESA\nRASTE BROJ ŽRTAVA U Albaniji poginulo najmanje 29 osoba, stigli i spasioci iz SRBIJE (FOTO, VIDEO)\n"U ALBANIJI JE SVE MOGLO BITI GORE" Američki naučnici analizirali serije zemljotresa na Balkanu\nAlbanska ministarka zdravlja Ogerta Manastirliu rekla je da je zdravstveno stanje osmoro povređenih ozbiljno.\nOna je navela da bi dvoje povređenih moglo da bude prebačeno u Italiju kako bi dobili stručniju pomoć, dok su 32 osobe biti podvrgnute intenzivnoj terapiji.\nNe prestaje podrhtavanje tla u Albaniji: Od jutros zabeležena čak ČETIRI ZEMLJOTRESA\nMUP Albanije poslao UPOZORENJE građanima: Ostanite mirni i držite se dalje od OVIH OBJEKATA\n"Zašto ne uklone ove ruševine iznad mene?" Dramatičan snimak spasavanja čoveka u Albaniji koji je DOZIVAO POMOĆ (VIDEO)


Restlins I, 9. kolo - SENECTUS\nU ovoj utakmici prvo smo se pojavili samo Sloba i ja sa naše i Brankov sa protivničke strane, tako da smo na početku odigrali samo dva meča. U toku kasnijih kola neke partije, ako ne i sve tri, je odradio i Nemanja.\nSlobinih 3:2 protiv Brankova bilo je sve što je Senectus uspeo da uzme od poena. Gledao sam malo kako su igrali i Brankov me je iznenadio kako se borio. Daleko od toga da sam očekivao da izgubi glatko, ali nisam ni ovoliki gustiš u pet setova. Kapa dole za obojicu.\nNemanjine mečeve nisam gledao, ali ako je ijedan zaista odigrao 2:3, odradio je bolji posao od mene.\nJa sam se dobro borio, ali očigledno nedovoljno dobro da se ogrebem za makar jedan set. Imali smo nekoliko lepih napucavanja forhendima, međutim Brankov je tu jači od mene. S druge strane, nisam uspeo da kapitalizujem svoja otvaranja bekhendom, što zbog lošeg kretanja što zbog pogrešne taktike, a prijem serve mi je bio već uobičajeno kriminalan tako da ishod meča nijednom ni teorijski nije došao u pitanje.\nMoram da vežbam prijem/servis.\nToliko o ovom kolu, trudim se da budem pozitivan ali teško je održati glavu iznad površine ustalasalog prvoligaškog stonoteniskog mora.


Sajam organizacija civilnog društva u Kruševcu okupio tridesetak udruženja – GRAD Kruševac\nNaslovna » Društvo » Sajam organizacija civilnog društva u Kruševcu okupio tridesetak udruženja\nPredstavnici tridesetak oganizacija civilnog društva iz Rasinskog i Pomoravskog okruga učestvovali su na Sajmu, održanom na centralnom kruševačkom trgu. Oni su na štandovima postavljenim na Trgu predstavili aktivnosti kojima se bave, razgovarali sa gradjanima ali i sa predstavnicima Vladine kancelarije za saradnju sa civilnim društvom te članovima drugih udruženja\nBojana Selaković iz organizacije Gradjanske inicijative objasnila je da ta organizacija zajedno sa Tasco kancelarijom u Srbiji čini Resursni centar, strukturu koja je na raspolaganju za pomoć i podršku organizacijama civilnog društva u Srbiji.\n– Tasco kancelarija je na različite načine pomagala udruženja i organizacije civilnog društva, od pre dve godine zajedničkim snagama radimo dalje, a ovo je u organizaciji Resursnog centra, treći sajam civilnog društva koji se održava u Srbiji – kazala je ona podsetivši da su prethodni održani u Novom Pazaru i Vranju.\nOvo je, kako je kazala, dobra prilika da ono što rade udruženja u jednom gradu, okrugu, bude predstavljeno gradjanima koji možda to neznaju, da se udruženja bolje povežu te da sve to bude predstavljeno lokalnoj samoupravi.\nPredstavnica Vladine Kancelarije za saradnju sa organizacijama civilnog društva, Maja Saveski, kazala je da je značajno da se podigne nivo saradnje jedinica lokalne samouprave i organizacija civilnog društva, koje su značajne u reformama koje će se sprovoditi na lokalnom nivou, a koje treba da doprinesi poboljšanju života ljudi.\n– Ovo je prilika da se pokažu rezultati, dostignuća u gradjanskom aktivizmu te da se iskoriste postojeća znanja i potencijali tih organizacija u sprovodjenjiu daljih reformi u lokalnim sredinama – kazala je ona.\nU ime domaćina, Grada Kruševca, zamenica gradonačelnika, Jasmina Palurović, kazala je da je Grad Kruševac uvek otvoren za saradnju sa civilnim sektorom te da finsijski podržava brojne projekte koje različita udruženja sprovode.\nSajam je okupio oragnizacije koje se bave zaštitom prava žena, osoba sa invaliditetom, prava Roma, organizacije za očuvanje životne sredine, potom udruženja čiji je cilj očuvanje starih zanata, tradicionalne proizvodnje.\nPredstavnici tridesetak oganizacija civilnog društva iz Rasinskog i Pomoravskog okruga učestvovali su na Sajmu, održanom na centralnom kruševačkom trgu. Oni su na štandovima postavljenim na Trgu predstavili aktivnosti kojima se bave, razgovarali sa gradjanima ali i sa predstavnicima Vladine kancelarije za saradnju sa civilnim društvom te članovima drugih udruženja Bojana Selaković iz organizacije Gradjanske inicijative objasnila je da ta organizacija zajedno sa Tasco kancelarijom u Srbiji čini Resursni centar, strukturu koja je na raspolaganju za pomoć i podršku organizacijama civilnog društva u Srbiji. - Tasco kancelarija je na različite načine pomagala udruženja i organizacije civilnog društva, od pre dve godine…\nPrethodni : SPO – Oživeti sela, vratiti dostojanstvo rataru i stočaru\nSledeći : „Ja sam Katarina, imam 21 godinu i redak oblik raka“\n17. aprila 2021., 04:06\nSve više pacijenata na infektivnom odeljenju


Veliki uspeh i opet oboren sopstveni rekord - Prozori + Vrata\nNovosti Veliki uspeh i opet oboren sopstveni rekord\nVeliki uspeh i opet oboren sopstveni rekord\nSajam prozora, prozorskog stakla i vrata Istanbula, spojio je proizvođače stakla, prozora i vrata se izvoznicima, domaćim i inostranim profesionalcima od 11-14. Marta 2015. god. Na TUYAP sajmu, kongresnom i konvencionom centru.\nNajveća manifestacija koja okuplja industrije prozora, stakla, vrata, aluminijuma u Evro Aziji brojala je 696 kompanija i njihovih predstavnika iz 30 zemalja u 12 hala na 110.000m2 unutrašnjeg izložbenog prostora.\nOvakav sajam, kojeg je posetilo 56.526 posetilaca iz 95 zemalja, je nastavio tradiciju omiljenog mesta za okupljanje profesionalaca iz ove industrije.\n56.526 posetilaca iz 95 zemalja\nU izložbama su aktivno učestvovale internacionalne kompanije i kompanije predstavnice, mada su glavnu ulogu imale lokalni proizzvođači. Zemlje učesnice od 30 zemalja kao što su Austrija, Belorusija, Belgija, Češka, Kina, Egipat, Estonija, Francuska, Finska, Nemačka, Grčka, Velika Britanija, Indija, Iran, Italija, Israel, Makedonija, Malazija, Holandija, Pakistan, Poljsla, Rusia, San Marino, Španija, Srbija, Južna Koreja, Švajcarska, Tajvan, Turska i USA, imale su priliku da promovišu svoje proizvode i da upoznaju industriju tokom četiri dana.\nRekordna posećenost komiteta za nabavku\nSajam prozora, prozorskog stakla i vrata Istanbula ima za cilj da otvori nova tržišta ovom sektoru industrije tako što širi marketinšku mrežu, spaja sektor nabavke pozvan od strane RED TUYAP-a iz 36 zemalja i 41 odbora trgovine iz Turske sa izlagačima. Izlagači su uspeli da zadovolje želje i potrebe potrošača, otvorili su put za izgradnju bitnih kontakata i ovakav aranžman je doprineo prepoznavanju krajnjih ciljeva.\nGalsiad podrška specijalnoj sekciji aluminijuma\nSpecijalna sekcija na Istanbulskom sajmu prozora, koja je održana u saradnji sa GALSIAD-om (Association of Entrepreneur Aluminium Industrialists and Businessmen), omogućila je jedinstveno mesto za upoznavanje posetilaca i izlagača aluminijumske industrije. Interes za specijalnu sekciju aluminijuma se znatno povećava svake godine i nastavlja da bude centar za profesionalce sektora sa tendencijom da progresira u internacionalnu platformu trgovine koja centralizuje poslovne ciljeve i očekivanja.\nFull Marks sajamskih događaja\nDogađaji koji su održani tokom trajanja sajma prozora, prozorskog stakla i vrata Istanbula su dobili sve pohvale profesionalaca iz ove industrije.\n“Usage Of Boron Products In Glass Industry And Reforms Symposium” – Eti Maden-a i “Energy Save On Window” Pükad-a (Association Of Window And Door Sectors) je zainteresovala najveći deo posetilaca.\nTakođe, veliko interesovanje je bilo za događaje organizovane od strane GPD-a (Glass Performance Days) i instituta inovacija stakla pod sponzorstvom Trakya Cam Sanayi, Eckersley O’Callaghan, Glaston i Reed Tüyap Fairs. Na organizovanom događaju “Increasıng Energy Efficiency And Quality Of Glazing Solutions” i “Tempered Glass Quality Workshop“, prisustvovalo je više od 290 osoba, predstavnici sektora su zajedno diskutovali o najbitnijim pitanjima vezanim za budužnost industrije.\nPredstavnici sektora su zajedno diskutovali o najbitnijim pitanjima vezanim za budužnost industrije\nIzložbe koje će biti održane tokom 2016. god. nastaviće da okupljaju bitne profesionalce, i kao takve, da pružaju efektivnu platformu za dalji razvoj kako za posetioce, tako i za izlagače koji žele da prošire svoje poslovanje, i svoja tržišta delovanja.\nSledeći sajam prozora, prozorskog stakla i vrata Istanbula će se održati od 9. do 12. marta 2016. god. Na TUYAP sajmu, kongresnom i konvencionom centru.\nAddres Tüyap Fair Convention and Congress Center\nE-5 Karayolu Üzeri, Gürpinar Kavsagi 34500, Büyükçekmece – Istanbul\nT. +90 212 867 11 00 • F. +90 212 886 66 98\nsales@tuyap.com.tr • www.tuyap.com.tr\nPrethodni tekstFloorplanner software pretstavlja Roomstyler, naredni korak u dizajnu enterijera\nSledeći tekstKolorizovana sobna vrata\nKako dekorisati prozore za vreme praznika\nItalijanska vlada poklanja zamkove. Šta treba da uradite?\nRadovan Milojević u Monte Karlu brani boje Srbije za SVETSKOG PREDUZETNIKA...\nheroalova plastifikacija aluminijskih profila


Sukob oko trgovine izduvnim gasovima | TEME | DW | 30.09.2012\nSukob oko trgovine izduvnim gasovima\nDa sloboda iznad oblaka nije bezgranična pokazuje sukob oko trgovine izduvnim gasovima u vazdušnom saobraćaju u Evropi. U sporu su Evropa na jednoj i SAD, Indija i Kina na drugoj strani.\nU suštini, radi se o tome da će avio-kompanije morati da kupuju pravo na emitovanje štetnih materija u atmosferu ako njihovi avioni koji lete u Evropu i ka Evropi emituju više ugljen-dioksida nego što je propisala EU. Na taj način Brisel želi da spriječi dalje zagađenje vazduha koje uzrokuje avionski saobraćaj.\nKo će prvi iskočiti iz kokpita?\nIzduvni gasovi aviona utiču na klimatske promjene\nPrije nekoliko dana sukob koji je godinama tinjao prerastao je u otvorenu debatu u trenutku kada je američki Senat jasno odbio trgovinu izduvnim gasovima. Zaključeno je da Evropska unija nema pravo da nameće ovakvu vrstu opterećenja američkim avio-kompanijama na letovima u Evropi.\nU isto vrijeme, u Vašingtonu je usvojen zakon koji štiti američke avio-prevoznike od kupovine prava na zagađenje. Na taj način vrši se pritisak na Evropu da preispita svoje, žestoko kritikovane, zahtjeve: „Ova odluka Senata mogla bi da ima dramatične posljedice. Sada je Kini i Indiji iz treće velike vazduhoplovne nacije poručeno da ne želi da učestvuje u tom sistemu“, rekao je predsjednik Saveza njemačke vazduhoplovne industrije, Klaus Peter Zigloh. On je istakao da su SAD veoma osjetljive kada neka druga zemlja želi da im nametne porez: „Amerikanci bi se pitali odakle Evropi pravo da nameće porez za let od Los Anđelesa prema Evropi, dakle da oporezuje let iznad Amerike i Atlantika i da taj novac zadrži u Evropi.“\nEvropa ima i sopstveni interes\nAmeričke avio-kompanije su protiv poreza\nSAD to ne mogu da prihvate. U razumijevanju koje Klaus-Peter Zigloh pokazuje za drugu stranu Atlantika krije se i sopstveni interes. Naime, i Savez njemačke vazduhoplovne industrije bi radije da eliminiše pravila EU. Zigloh smatra da postoji opasnost da se sukob rasplamsa ako američka strana odbije trgovinu izduvnim gasovima: „U slučaju da se EU bude čvrsto držala svojih planova to bi moglo da izazove reakciju SAD. To su najavile i kineska i indijska vlada. A to bi značilo velike probleme za naše aviokompanije. U tom slučaju morali bismo da plaćamo isti porez ovdje i u zemljama u koje letimo. Duplo bismo plaćali kazne, doprinose i dodatne poreze.“\nEvropske aviokompanije ionako posluju u teškim vremenima. Povećanje cijena nafte i dužnička kriza u evrozoni predstavljaju mnogo veći problem za aviokompanije nego što se to očekivalo. Međunarodna asocijacija za vazdušni saobraćaj očekuje ove godine mnogo veće gubitke od planiranih. Bolja saradnja sa SAD mogla bi da kompenzuje gubitke u Evropi i niže profite u Aziji.\nNiko neće da popusti\nMajkl Kramer, političar i stručnjak za saobraćaj, predstavnik Zelenih u parlamentu EU ne vidi razlog da EU odstupi sa svog stanovišta: „Evropa može da donosi zakone isto kao što to mogu da čine i SAD." Kramer je uvjeren da se bez promjena u Briselu ništa neće promijeniti u aviosaobraćaju u cilju zaštite klime: "Zato je važno da Evropa održava pritisak, koji će dovesti do nekog rješenja.“\nIzgleda da nijedna strana u sukobu nije spremna da popusti. Kao da se radi o iskakanju iz kokpita u trenutku kada avioni lete jedan prema drugom. Sve nade se sada polažu u Međunarodnu organizaciju civilnog vazduhoplovstva koja će o ovom problemu raspravljati krajem godine. To je možda posljednja šansa za otvaranje padobrana.\nAutori: Ralf Bozen / Željka Bašić-Savić\nTagovi izduvni gasovi, trgovina, aviosaobraćaj


Uspomena na prvog gerilca\nTradicionalni Dražin dan održan je na srpskom imanju u Vajnoni, pored Spomen-doma koji nosi ime Dragoljuba - Draže Mihailovića. Pred 1.000 posetilaca skup su blagoslovili otac Lazar Vukojev,...\nSvetski vihor nosi velike i male\nZabranili Dražu i tri prsta\nPredizbornu kampanju Demokratskog fronta, široke koalicije od desetak crnogorskih partija, vodi izraelska kompanija Arona Šaviva, a pravila ponašanja koja su Izraelci postavili svojim klijentima...\nTanjug, Vestionline 45 komentara\n"Srbi su rehabilitovali četnika Dražu, možemo i mi ustašu Stepinca"\nBivši predsednik Hrvatske i lider stranke Napred Hrvatska Ivo Josipović izjavio je u nedelju da Srbija "nema moralno pravo" da prigovara Hrvatskoj zbog Alojzija Stepinca, jer je rehabilitovala...\nBošnjacima smeta Draža, ali ne i Handžar divizija\nSDP neće odustati od promene naziva ulica i trgova u BiH koji nose imena zločinaca iz Drugog svetskog rata, tvrdi potpredsednik te stranke Denis Bećirović. S druge strane, predstavnici Srba u...\nČetnici napali novinare?\nOko hiljadu poštovalaca Draže Mihailovića i Ravnogorskog pokreta iz Republike Srpske i Srbije obeležilo je u nedelju parastosom 70 godina od njegovog hapšenja u blizini sadašnjeg manastira...\nDanas 70 godina od hapšenja Draže Mihailovića\nTraže pravdu za Hitlerovog saveznika\nKonačno: Evo za šta je osuđen Draža Mihailović\nKomandant Jugoslovenske kraljevske vojske Dragoljub Mihailović osuđen je po osam od 47 tačaka optužnice, piše u originalnoj presudi Mihailoviću, a kao glavni razlog za osudu navodi se da se u...\nMišković: Sude mi isto kao i Draži\nVlasnik "Delta holdinga" Miroslav Mišković došao je u četvrtak u Specijalni sud na suđenje, iako je sredinom novembra sud razdvojio postupak protiv njega zbog zdravstvenih problema, i insistirao...\nSamo u štampanom izdanju "Vesti": Tačka na podele oko Draže\nU organizaciji srpske pravoslavne omladine SPOJI iz Inzbruka održana je tribina na tema "Đeneral Dragoljub Mihailović Draža i antifašistička uloga Srbije u oslobađanju Evrope od fašizma".\nblic.rs, Nedeljnik 1 komentar\nNaš najpoznatiji anesteziolog, doktor Predrag Lalević 16 godina je kao lični lekar proveo uz predsednika SFRJ na svim putovanjima po inostranstvu, a u ispovesti za Nedeljnik, prvi put je otkrio...


Fat Burner (60 tableta) – Swanson - Kupionline WebShop\nPočetnaBiraj prirodnoDodaci prehraniFat Burner (60 tableta) – Swanson\nSwanson Fat Burner (60 tableta)\nSastojci: Vitamin B6 (kao piridoksin HCl), krom (iz Chromax® krom pikolinata), ekstrakt ploda Garcinia cambogia, hidroksicitrična kiseline (HCA), kolin bitartrat, inozitol, L-metionin, jabučni ocat u prahu, prah grejpa, lecitin iz soje, taurin, kalcijev karbonat, mikrokristalna celuloza (biljna vlakna), stearinska kiselina, magnezijev stearat, natrij kroskarmeloza, glazura.\nJedna tableta sadrži 11 mg vitamina B6 (kao piridoksin HCl)\n66,5 μg kroma (iz Chromax® krom pikolinata)\n333,5 mg ekstrakta ploda Garcinia cambogia\n166,5 mg hidroksicitrične kiseline (HCA)\n166,5 mg kolin bitartrata\n83,5 mg inozitola\n66,5 mg L-metionina\n38 mg jabučnog ocata u prahu\n38 mg praha grejpa\n38 mg lecitina iz soje\n38 mg taurina\nUpozorenja za Garcinia cambogiu: Ne preporučuje se uzimanje duže od 2 mjeseca u kontinuitetu. Ne preporučuje se osobama s oštećenjem jetre, trudnicama i dojiljama.\nSKU: fat-burner-60-tableta-swanson Kategorije: Biraj prirodno, Budi fit, Dodaci prehrani, Mršavljenje Oznake Garcinia, Grejp, Gubitak kilograma, Mršavljenje, Pomoć u mršavljenju, Vitamin B6 Brand: Swanson.


Uz 'Retro filmsku nedelju' zatvaranje drajv in bioskopa na Adi\nFilmska sezona u Drajv in bioskopu na Adi u Beogradu završava se u nedelju 27. septembra projekcijom melodrame ''Beležnica'', a tokom ove sedmice poslednja četiri ostvarenja su iz četiri različite decenije, saopštili su organizatori.\nNaziv programa za ovu poslednju sedmicu prvog Drajv in bioskopa u zemlji je “Retro filmska nedelja” i prvi naslov koji će biti prikazan je poznati triler “Pozovi M radi ubistva” >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << legendarnog Alfreda Hičkoka iz 1954. godine.\nDama i diva Grejs Keli i Rej Miland se nalaze u glavnim ulogama, prema pozorišnoj drami Frederika Nota, autora scenarija i za film.\nGrejs Keli je te godine osvojila Oskara za drugi film ''The Country Girl'', a Hičkokov triler je dobitnik i pet drugih filmskih priznanja, nominovan i za BAFTA filmsku nagradu, dok je Kelijeva osvojila više odličja za tu ulogu od Udruženja filmskih kritičara.\nDelo je imalo i rimejk u vidu naslova ''Savršeno ubistvo'' (1998) gde su igrali Majkl Daglas, Gvinet Paltrou i Vigo Mortensen.\n''Retro-repertoar'' kao pravi filmski vremeplov će publiku povesti na putovanje kroz prošlost u četiri vremenska perioda, a to su pedesete, šezdesete, osamdesete godine, ali i naslov iz 21. veka.\nKomedija - drama ''Sladak život'' (La Dolce vita) u režiji maestra Federika Felinija na repertoaru je u petak 25. septembra od 21 čas.\nSubota je rezervisana za čuvenu avanturu kao pravu revoluciju animacije spajanja crtanog i igranog filma - ''Ko je smestio Zeki Rodžeru?'' reditelja Roberta Zemekisa (Forest Gamp), gde je “živog” junaka tumačio nažalost odnedavno pokojni Bob Hoskins.\nPopularna melodrama ''Beležnica'' Nika Kasavetisa zatvara u nedelju Drajv in bioskop, prema istoimenom bestseler romanu Nikolasa Sparksa (ekranizovane novele - “Dragi Džone”, “Poruka u boci”).\nFilm je ostao upamćen po ulogama Rejčel Mekadams i posebno Rajana Goslinga, koji je od tada postao istinska filmska zvezda na velikom ekranu u ostvarenjima - ''Blade Runner 2049'', ''La La Land'', ''Prvi čovek na mesecu'' ''Drive'', ''Gangsterski odred''.\nDa doživljaj bude kompletan, tokom Retro-nedelje u bioskopu na otvorenom biće parkiran automobil u duhu vremena - vintidž buba, pored koje će posetioci moći da se slikaju, a oni najkreativniji mogu da osvoje lepe nagrade putem društvenih mreža Kombank dvorane.


Zlatni točak i Zlatna plaketa UNOPS u\nZlatni točak i Zlatna plaketa UNOPS-u\n8. april 2014, Beograd\nNacionalni savet romske nacionalne manjine, povodom Svetskog dana Roma, dodelio je Kancelariji Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS) u Srbiji dve nagrade, „Zlatni točak“, u kategoriji međunarodna organizacija koja je dala veliki doprinos inkluziji Roma u Republici Srbiji a uručena joj je i Zlatna plaketa, kao posebna zahvalnost Nacionalnog saveta Programu evropskog partnerstva sa opštinama EU PROGRESu za doprinos unapređenju položaja Roma na jugu Srbije.\nOsim EU PROGRESa, UNOPS u Srbiji sprovodi još dva projekta koji direktno utiču na poboljšanje položaja Roma: Sagradimo dom zajedno, kojeg finansira Evropska unija sa 3,6 miliona evra i koji će obezbediti trajna stambena rešenja za do 170 porodica koje su raseljene iz nehigijenskih naselja u Beogradu i projekat Unapređenje ljudske sigurnosti za ugrožene zajednice u Jugozapadnoj Srbiji koji ima za cilj otvaranje radnih mesta za najugroženiju populaciju kroz uspostavljanje reciklažnog centra i ponovno otvaranje zdravstvene stanice u novopazarskom naselju Blaževo.\nU aprilu 2014. se očekuje i početak realizacije projekta Jačanje društvene kohezije na tržištu rada putem podrške za ugrožene i ranjive grupe, za koji Evropska unija odvaja 1,1 milion evra, a koji će podržati održivo zapošljavanje marginalizovanih grupa i pristup uslugama.\nNagrada „Zlatni točak“ se dodeljuje u devet kategorija: organizacija civilnog društva, međunarodna organizacija, ambasada, državna institucija koja je najviše doprinela inkluziji Roma, najbolji student Rom na univerzitetima u Srbiji, pojedinac i Romi koji su najviše doprineli inkluziji Roma, nagrada za životno delo i specijalna nagrada „Zlatni točak“ za ličnost godine.


Radnici „Kruševacputa“ u štrajku | Kruševac Info\nRadnici „Kruševacputa“ u štrajku\nSamostalni sindikat preduzeća „Kruševacput“ najavio je da će u ponedeljak početi štrajk zbog zaostalih plata i regresa, a na posao se neće vratiti dok im ne bude isplaćeno sve što im se duguje.\nU preduzeću je održan zbor radnika i doneta je odluka da stupimo u štrajk, a samostalni sindikat je to danas najavio i poslovodstvu, rekao je agenciji Beta predsednik Samostalnog sindikata „Kruševacput“ Marjan Milojević.\nMilojević je naveo da štrajk počinje u ponedeljak 19. maja, a da je za utorak planiran izlazak radnika na ulice.\nRadnici, kako je rekao, traže isplatu četiri zaostale plate i regrese za 2011, 2012 i 2013. godinu.\nPrema njegovim rečima, zaposleni su posebno nezadovoljni jer je većinski vlasnik, firma MBA Miljković, od 28 miliona dinara, koliko je „Kruševacput“ dobio do „Puteva Srbije“ za april, na svoj račun prebacila 22 miliona dinara.\n„Nama za platu treba 19 miliona dinara. Mogli bismo da poslujemo kada nam neko ne bi uzimao novac“, rekao je Milojević dodajući da bi novac za platu mogao da bude prikupljen i od nekoliko drugih, manjih poslova, ali da preduzeće tada ne bi imalo novca za benzin, popravke, održavanje mašina i nabavku potrebnih sirovina.\nMilojević je podsetio da je Trgovinski sud u Kraljevu „Krušvacputu“ krajem aprila odobrio unapred pripremljeni plan reorganizacije, kada je odblokiran račun preduzeća, koji je, prema njegovim rečima, bio u blokadi za oko 200 miliona dinara.\nTo putarsko preduzeće ima 225 stalno zaposlenih, a po potrebni angažuje i sezonce.\nOdržan još jedan protest nezadovoljnih građana…\n« Nemci zainteresovani za deo fabrike Trajal\nTurci kupuju Župinu godišnju proizvodnju magnezijum sulfata »


Manifestacija "Prijedorsko ljeto kulture 2019" otvorena je smotrom folklora "Zaigrajmo, zapjevajmo", koja je okupila 12 kulturno-umjetničkih društava sa područja Prijedora.\nGradonačelnik Prijedora Milenko Đaković rekao je da je ovo jedinstvena manifestacija koja se počela održavati prije 11 godina i u kojoj učestvuju gotovo svi stvaraoci u oblasti kulture i umjetnosti prikazujući sve što su u proteklih godinu dana radili i vještine koje su savladali.\n"Učesnici uglavnom potiču iz Prijedora, a njima su se tokom godina počeli pridruživati predstavnici naših bratskih gradova širom bivše Jugoslavije, od Srbije do Slovenije, a nekada su dolazili i gosti iz Trenta, iz inostranstva", rekao je Đaković sinoć u Prijedoru.\nĐaković je podsjetio da se sadržaji organizuju na brojnim lokacijama u gradu, a da je tome dodata i putujuća manifestacija "Selo veselo" u okviru koje se mještani u ruralnim krajevima takmiče u starim, tradicionalnim vještinama.\n"Manifestacija `Prijedorsko ljeto kulture` postala je brend u kojem uživaju i naši građani i naši gosti", dodao je Đaković.\nOve godine će se 42 programa iz pozorišne, likovne, književne, horske, filmske, muzičke, lutkarske, etnološke i folklorne oblasti odvijati na više od 30 lokacija.\n"Prijedorsko ljeto kulture" nastavlja se u subotu predstavom "Da li slike spavaju" Male lutkarske scene, koja će biti održana na gradskom šetalištu ispred Galerije "Sreten Stojanović", sa početkom u 19.00 časova.\nPrijedor Ljeto kulture smotra folklora\nOdržan Međunarodni festival folklora FOTO\nOdržan sabor srpskog folklora


Uspešno privodimo kraju pet vekovnih kapitalnih projekata - OGLASNA TABLA - INFO\n1 новембра, 2019 0306\nKako u ovom trenutku na postignuto gleda predsednik opštine Čajetina Milan Stamatović, koji je sa svojim timom godinama potpuno posvećen da se svi ti zahtevni ciljevi ostvare? Sudeći po izjavi za “Zlatiborske vesti“, on je vrlo zadovoljan urađenim, ne krije svoj ponos.\n– Mi smo samo u ovoj godini, ne računajući putnu infrastrukturu i sve redovne aktivnosti, realizovali pet vekovnih, kapitalnih projekta. Dobro znaju naši građani da su to najduža na svetu „Gold gondola“ vredna 13 miliona evra, Postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda (PPOV) sa uloženih četiri miliona evra, velelepni Kulturni centar u srcu Zlatibora, sportska dvorana na Zlatiboru površine 9.000 kvadratnih metara za 1,6 miliona evra, a postojeća sportska hala u Čajetini je rekonstruisana u moderno zdanje i sada je ponos svih stanovnika opštine. Sve to gotovo u potpunosti realizovali smo iz budžeta oštine. Podsećam da je pre deset godina taj budžet bio svega oko 200.000 evra, a danas je neuporedivo veći (dostignut je budžet Užica koje ima četiri puta više stanovnika). Mi smo svuda postali prepoznatljivi po finansijskoj stabilnosti, poslujemo kao kakva profitabilna kompanija. Zato u narednu godinu posle pet ovih kapitalnih projekata ulazimo finansijski rasterećeni. Biće više para za dalja ulaganja u naša sela i sedište opštine, u turističku infrastrukturu, puteve, poljoprivredu, nove sisteme vodosnabdevanja, ekološke projekte – ističe predsednik Stamatović.Untitled3\n– Postojeća Kancelarija za saradnju sa Ruskom federacijom dala je doprinos razvoju turizma, dostigla svoj početni domet i biće ujedinjena sa budućim Agroindustrijskim centrom, kako bismo viškove robe izvozili. Na tome ozbiljno radimo – kaže predsednik Stamatović.


Njemački ministar poljoprivrede Christian Schmidt u BiH, po nalogu kancelarke Merkel / Agrobiz.hr\nNjemački ministar poljoprivrede Christian Schmidt u BiH, po nalogu kancelarke Merkel\nAgrovijesti Piše: Agrobiz 15. srpnja 2016. u 09:05\nSchmidt je u BiH došao po nalogu kancelarke Angele Merkel koja je obećala pomoć Njemačke bosanskohercegovačkim poljoprivrednicima koji bi mogli pretrpjeti štetu adaptacijom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nMinistar poljoprivrede i prehrane Njemačke Christian Schmidt započeo je službeni posjet Bosni i Hercegovini.\nSusreo se s predsjedavajućim Predsjedništva BiH Bakirom Izetbegovićem, a planira susret i s predsjedavajućim Vijeća ministara BiH Denisom Zvizdićem, ministrom ekonomskih odnosa i vanjske trgovine BiH Mirkom Šarovićem, ministrom poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva FBiH Šemsudinom Dedićem, ali i s tamošnjim poljoprivrednicima koji će mu prenijeti informacije o stanju u ovome sektoru i mogućim negativnim posljedicama koje će nastupiti nakon adaptacije Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nSchmidt je u BiH došao po nalogu kancelarke Angele Merkel koja je obećala pomoć Njemačke poljoprivrednicima koji bi mogli pretrpjeti određenu štetu adaptacijom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nVlasti RS blokirale su usvajanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, tvrdeći kako je on štetan za poljoprivredu.\nKljučne riječi: BiHNjemačkaSSPEUtrgovinaChristian Schmidt


JUGOSLAVIJA bila najveći izvoznik HEROINA između dva rata? AMERIKA nam uvela SANKCIJE zbog ilegalne trgovine! | Najnovije vesti - Srbija danas\n20.12.2019. • 18:55 Srbija Danas/Preokret\nNeke od alternativnih teorija kažu da je jedan od faktora koji je doprineo razbijanju druge Jugoslavije bio i borba oko raspodele kolača od nelegalne trgovine cigaretama.\nCigare su ubile mnoge na ovim prostorima, na desetine momaka sa one strane zakona, ali i visoke državne funkcionere, oficire vojske i policije, političare…\nAko su drugu Jugoslaviju obeležile u tom smislu cigarete, onda je onu prvu, Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca, potom Kraljevinu Jugoslaviju, obeležila trgovina opijumom i heroinom.\nIako na prvi pogled zvuči kao još jedna teorija zavere, zapravo ove tvrdnje imaju ozbiljnu potporu u činjenicama i istorijskoj građi. Ako bismo vam rekli na primer da je Kraljevina Jugoslavija između dva svetska rata zadovoljavala 43 odsto ukupnih svetskih potreba za opijumom i heroinom i da je u tom trenutku to bio najkvalitetniji proizvod na tržištu.\nIli da su nam zbog nedozvoljene trgovine narkoticima Sjedinjene Američke Države tridesetih godina prošlog veka prvi put uvele ekonomske sankcije, da smo kao država bili tema u Društvu naroda, tadašnjem pandanu Ujedinjenim nacijama. Šta biste pomislili ako biste čuli da je iza čitavog ovog posla u to vreme stajala država koja je na taj način punila budžet industrijski slabo razvijene i siromašne versajske tvorevine. Ili pak da se iz nelegalne trgovine narkoticima finansirala i teroristička aktivnost. Svakako biste se složili da se radi o teoriji zavere dok ne pogledamo faktima u oči.\nNOVOGODIŠNJE ŽELJE: Zamislite situaciju i pomoću ovoga SAZNAJTE da li će se OSTVARITI\n''ONI JECAJU, PLAČU, KRENU MI SUZE NA OČI'' Priča Beograđanke koja fotografiše na SAHRANAMA (FOTO)\nVEĆ GUŽVA NA "MORAVI": Stigli putnici iz CELE SRBIJE, velika stvar za NAŠU ZEMLJU (FOTO/VIDEO)\nBalkanske opijumske staze\nA činjenice govore drugačije. Mak su prvi na ove prostore doneli Turci negde krajem 19. veka i to pre svega na prostor južne Srbije i Makedonije, gde je zemljište zbog svojih prirodnih karakteristika, broja sunčanih dana i rečnih nanosa u nizijama izuzetno povoljno za uzgajanje ove biljke.\nPored ovih neophodnih pedoloških i klimatskih uslova, postojao je još jedan faktor, a to je jeftina radna snaga, jer je tada kao i sada ekstarkcija mlečnog opijumskog soka zahtevala isključivo ljudsku ruku. Proizvod ove biljke je poznat još od starog veka, morfin se kao aktivna supstanca izdvaja tek na kraju 18. veka u hemijskoj radionici "Merck" u Darmštatu, a dijacetilmorfin, odnosno heroin je postao zaštitni znak "Bayera", koji su jedno vreme prodavali čak i kao lek za kašalj i tuberkulozu.\nOdomaćen već vekovima na tržištima Dalekog istoka, krajem 19. veka polako osvaja i tržište Evrope i Amerike. Navika i porok inherentan istočnjačkim narodima za kratko vreme je postao pomodna stvar. Pravu ekspanziju doživljava nakon Prvog svetskog rata.\nŠto se tiče seljaka sa juga Srbije i Makedonije, oni vrlo brzo usvajaju proizvodnju "smeđeg katrana", kako su ga zvali, podstaknuti uverenjem u njegovu isplativost. U poslednjoj deceniji 19. veka na toj teritoriji proizvedeno je više od 70 tona sirovog opijuma koji je posredstvom jevrejskih trgovaca iz Soluna, od kojih je prednjačila porodica Scijalom, izvezeno u Evropu, a najviše fabrikama u Nemačkoj, Švajcarskoj i Francuskoj.\nPomenuta trgovačka porodica decenijama dominira u ovom poslu čak i nakon završetka Velikog rata, kada svoje sedište seli iz Soluna za Beograd. Mak je bio izvrsnog kvaliteta. Na primer, sadržao je u sirovom stanju negde između 14 i 16 odsto morfina. Poređenja radi, mak proizveden u Kini ima samo tri do pet odsto iste materije u sebi.\nStojadinović: Ne potpisuj ništa!\nA svetsko tržište je baš tražilo takvu robu. Nakon Druge međunarodne konferencije o opijumu koja je održana u Hagu 1911. godine i zaključaka koji su doneli tzv. etičko liderstvo SAD na polju kontrole i suzbijanja opiomanije, kao i američkog zakona iz 1914 godine, odnosno Harisonovog zakona o narkoticima, opijum i heroin su postali predmet organizovanog krijumčarenja na tlo SAD. S druge strane, nije izostala institucionalna borba pa je tako u Ženevi 1925. godine doneta konvencija o opijumu. Zatim je 1931. godine doneta konvencija o uređenju proizvodnje i podele opojnih droga, kao i konvencija o suzbijanju trgovine opojnim drogama.\nA Kraljevina Jugoslavija se vrlo zanimljivo odnosila prema svim ovim inicijativama. Samo jedan primer, uoči konferencije za izradu nove konvencije o suzbijanju nedozvoljene trgovine opojnim drogama 1936. godine, jugoslovenski delegat pri Društvu naroda Ivan Subotić primio je od predsednika vlade Milana Stojadinovića telegram sledeće sadržine:\n- Nemojte se angažovati u diskusiji na konferenciji za izradu nove konvencije o opijumu. Tako isto ne primati ni uz rezervu naknadnog odobrenja nikakve nove obaveze niti ma šta potpisivati. Jugoslavija nije potpisala nijednu konvenciju o opijumu sve do 1939. godine.\nJasno je da je Jugoslavija imala veliki interes koji se direktno vezuje za trgovinu opijumom i heroinom i neke procene kažu da je nekih dvadeset odsto prihoda budžeta poticalo iz ovih unosnih poslova. Početkom 1930. godine formira se Privilegovano akcionarsko društvo za izvoz zemaljskih proizvoda tzv. PRIZAD i on 1932. godine dobija isključivo pravo na izvoz sirovog opijuma iz Kraljevine Jugoslavije. Opijumsko odeljenje u PRIZADU (zaista se tako zvalo) prerasta nakon dve godine u posebnu kompaniju JUZOP, odnosno Jugoslovenski zavod za izvoz opijuma.\nProizvodnja sirovog opijuma prevazilazila je količinu od 100 tona na godišnjem nivou, a finansijski efekat se merio desetinama miliona dolara u ono vreme.\nMeđutim, pravi posao nastaje kada se polovinom dvadesetih godina otvara američko tržište koje je već ograničeno zakonskim okvirom zbog kojih opijum i njegovi derivati imaju jako visoku cenu. A tražnje nije manjkalo. Tako pored trgovine sa farmaceutskim kompanijama u Americi na koje se plasira veći deo proizvodnje PRIZADA, još jedan dobar deo na crno ilegalnim krijumačarskim kanalima prebacivao se prvo do luka u Zapadnoj Evropi, a zatim do Sjedinjenih Američkih Država.\nNaravno, radilo se tu o sirovom opijumu, ali bilo je značajnih količina heroina koje je preradila fabrika za proizvodnju alkaloida "S. i F. Ognjanović" iz Skoplja. Američke vlasti su, na primer, imale podatak zasnovan na finansijskim izveštajima iz ove fabrike da su u toku 1937. godine braća Ognjanović u svojim proizvodnim pogonima preradila 6,8 tona više sirovog opijuma i 1.013 kg više heroina nego što su prijavili.\nAmeričke sankcije, 60 godina pre Slobe\nVlada SAD je tražila da se jugoslovenske vlasti pozabave Ognjanovićima, ali su njihovi napori bili uzaludni pa su američke vlasti prema Kraljevini Jugoslaviji uvele zabranu uvoza sirovog opijuma koja je bila na snazi dve godine. Radilo se o nekoj vrsti ekonomskog kažnjavanja i sankcijama.\nSofronije Ognjanović je krajem 1938. godine, pod pritiskom Amerikanaca, uhapšen u svom stanu u Beogradu sa 10 kilograma heroina i kažnjen je sa 50.000 dinara i mesec dana zatvora. Bila je to najveća kazna po tadašnjim jugoslovenskim propisima za to delo.\nPored braće Ognjanović, veliki trgovci narkoticima i krijumčari bili su izvesni Đorđe Stojanović, za koga su američke vlasti pretpostavljale da godišnje na njihovo tlo prokrijumčari više od osam tona sirovog opijuma, i Danilo Tomasović, koji je je jedno vreme rukovodio velikom međunarodnom organizacijom koja je krijumčarila opijum i heroin, možda i najvećom u tom trenutku.\nSrpski krijumčari su suvereno vladali ovim poslom u velikim evropskim lukama poput Marseja i Roterdama, i bili su u bliskoj kooperaciji sa Elijem Elopulusom, sinom turskog diplomate i velikog proizvođača opijuma. Njihova organizacija je drogu u Sjedinjene Američke Države krijumčarila u saradnji sa američkom mafijom, odnosno kriminalnom organizacijom Čarlsa Lakija Lučana, kako je konstatovano u famoznom Fulerovom izveštaju.\nKako Kraljevina Jugoslavija dospeva u žižu američkih organa koji se bave borbom protiv narkotika, još je jedna neverovatna storija. U jeku razgovora i priprema teksta konvencija o opijumu 1931. godine, nemački predstavnik saopštava učesnicima skupa, među kojima je naravno i predstavnik Kraljevine Jugoslavije, da su američke vlasti zaplenile nekih 1.000 kilograma heroina na brodu "Milvoki", u vlasništvu kompanije HAPAG iz Hamburga.\nNemački predstavnik je saopštio da pronađeni narkotici pripadaju jugoslovenskoj kompaniji "Kandra i komp". Da zlo bude veće, ova firma je kao svoju adresu na dokumentaciji koja je pratila transport narkotika navela beogradsku Ulicu cara Lazara 8, na kojoj se u to vreme nalazila Narodna banka Kraljevine Jugoslavije. Iako su jugoslovenske vlasti sve demantovale navodeći da se radi o fiktivnoj firmi, utisak je da i Amerikanci nisu do kraja poverovali.\nČak i kada ovako na prvi pogled sagledamo trgovinu narkoticima iz tog vremena, uočavamo neke zakonitosti. Svaka sličnost sa današnjicom je nenamerna, ali očita. Samo što je tada u igri bio heroin, a danas je kokain.\nUz još jednu malu razliku, Kraljevina Jugoslavija je u to vreme bila proizvođač najčistijeg i najkvalitetnijeg opijuma i heroina, kojim je pokrivala, kako smo rekli, skoro 43 odsto ukupnih svetskih potreba, bilo da se radi o legalnom ili crnom tržištu. I tom proizvodnjom i preradom se bavila vrlo organizovano. Danas se na ovim prostorima ne proizvodi i ne prerađuju narkotici, ali i dalje naši ljudi i kriminalci sa ovog podneblja predstavljaju vrlo moćan i respektabilan faktor u međunarodnoj trgovini narkoticima.\nĆerka Jelisavete Karađorđević ŠOKIRALA CELU ZEMLJU! "Mama je bila u vezi sa KENEDIJEM, umro je misleći da sam MU DETE"\nBorba SVETOG NIKOLE sa ĐAVOLOM: Ovako je postao zaštitnik moreplovaca\nTAJNA VEČITE MLADOSTI: Na ovoj ćupriji Dragačevci rešavaju PROBLEME MUŠKOSTI\nSNIMAK KOJI JE UZNEMIRIO NOVI SAD: Čovek došao do ulaza zgrade samo da bi uradio GROZNU STVAR (VIDEO)\nJugoslavija opijum heroin Kraljevina SHS\nMALO KO JE OVO OČEKIVAO: Evo gde se može gledati prenos finala Kupa\nPAKAO DALILE I CARA ZBOG OŽENJENOG PEVAČA: Car video kadar INTIMNOG ODNOSA njih dvoje i odlepio


Kraljevo | Headliner\nDva dana džeza u gradu na Ibru… Festival DžezIbar 24. i 25. septembra u Kraljevu\nKulturni centar Ribnica Kraljevo organizuje jedanaesti Internacionalni džez festival DžezIbar 24. i 25. septembra 2021. godine. Prvog dana festival se održava u dvorištu Francuske kuće, a program otvaraju Milan Petrović kvartet i Ksenija Kočetova. Kvartet izvodi instrumentalne fank, bluz i džez autorske kompozicije Milana Petrovića. Objavili su nekoliko albuma i …\nFestival alternativnih umetnosti u gradu na Ibru… Street Art do 28. avgusta u Kraljevu\nStreet Art, festival alternativnih umetnosti koji organizuje Kulturni centar “Ribnica” Kraljevo otvoren je u sredu, 18. avgusta i trajaće do subote, 28. avgusta. Program je počeo izložbom slika i crteža autora Stefana Mihailovića (Bezobrazlook art) juče u 20:00 časova u galeriji Kulturnog centra. Svi koji nisu mogli da dođu na …\nFestival Slobodna Zona od 9. do 12. avgusta u Kraljevu\nKulturni centar “Ribnica” Kraljevo u saradnji sa festivalom Slobodna Zona organizuje projekcije filmova u dvorištu Francuske kuće od 9. do 12. avgusta. Projekcije počinju u 20:00 časova, a ulaz je besplatan. “Undine”, 9. avgust Glavna junakinja filma, “Undine”, koju igra mlada zvezda evropskog filma Pola Bir, je istoričarka koja radi …\nMuzeji za 10… Otvaranje izložbe “Hleb sa sedam kora – 400 metara ispod zemlje” 12. maja u galeriji KC Ribnica\nU galeriji Kulturnog centra “Ribnica” Kraljevo u sredu, 12. maja u 18:00 časova, biće otvorena multimedijalna izložba “Hleb sa sedam kora – 400 metara ispod zemlje” autora Živote Jevtića. Na izložbi će biti prikazan dokumentarni film, fotografije i delovi rudarske opreme. Video zapisi i fotografije nastali su u jami “Jarando” …\n“Kraljevačka punk hronika” Vojkana Trifunovića – Uzbudljiva priča o jednoj mladosti, jednom vremenu i jednoj sceni…\n“Kraljevačka punk hronika”, knjiga autora Vojkana Trifunovića, istoričara iz Kraljeva, predstavlja važno svedočanstvo o razvoju jedne od najzanimljivijih lokalnih punk scena na prostoru Srbije, ali i bivše Jugoslavije. Govori ne samo o bendovima i njihovim pesmama, već i društveno-političkom angažmanu pojedinih aktera scene. Mnogi se sećaju da je tih godina bilo …\nKulturni centar “Ribnica“ Kraljevo u saradnji sa filmskim festivalom “Slobodna zona“ organizuje projekcije filmova u dvorištu Francuske kuće od 7. do 15. septembra. Turneja Slobodne zone u okviru ovogodišnjeg izbora filmova donosi dobitnika nagrade na prestižnom festivalu u Kanu, igrani film “Alis i gradonačelnik” koji prikazuje Alis, mladu i pametnu …\nZbog trenutne epidemiloške situacije i mere zabrane okupljanja, deseti Međunarodni džez festival Jazzibar i takođe deseti festival alternativnih umetnosti Street Art odloženi su do daljeg. Iz kraljevačkog KC Ribnica koji je organizator ovih festivala poručili su da iako su odloženi, Džezibar i Strit-art nisu i definitivno otkazani, mada su male …\nKulturni centar Ribnica Kraljevo raspisao je konkurs za Godišnju izložbu radova mladih likovnih stvaralaca. Pravo učešća imaju autori od 15 do 30 godina starosti sa teritorije Raškog okruga. Tema izložbe je slobodna, kao i izbor tehnike. Radove treba opremiti za izlaganje. Uz rad dostaviti jasno napisanu legendu – naziv rada …


Predsednik Institucije, dr Pejović, održao uvodno izlaganje na Drugoj regionalnoj konferenciji internih revizora | Državna revizorska institucija\nDr Pejović je istakao da „iako vrhovne revizorske institucije i interni revizori imaju različite i jasno definisane uloge, njihov zajednički cilj je promovisanje dobrog upravljanja kroz doprinos transparentnosti i odgovornosti za korišćenje javnih sredstava, kao i promovisanje efikasne, efektivne i ekonomične javne uprave“.\n„Ako se proceni da je funkcija interne revizije efektivna, saradnja eksterne i interne revizije će imati pozitivnog uticaja na obe strane u naporima za postizanjem efikasnosti i efektivnosti u pružanju javnih usluga. Preduslov za ovo je takav stepen razvoja interne revizije da se eksterni revizori mogu pouzdati u njene izveštaje. Saradnju i koordinaciju između DRI i internih revizora treba posmatrati kao mogućnost za unapređenje efektivnosti revizije“, napomenuo je dr Pejović.\nKonferenciju je organizovalo Udruženje internih revizora Srbije, uz podršku projekta „Unapređenje revizije na lokalnom nivou za efikasnije upravljaanje javnim finansijama“ koji sprovode Državna revizorska institucija i Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) uz podršku Švajcarske Vlade. Konferencija je organizovana i uz podršku Fakulteta tehničkih nauka iz Novog Sada, a u saradnji sa Udruženjem internih revizora Bosne i Hercegovine i Hrvatskim institutom internih revizora.


Počinje Kaleidoskop kulture u Novom Sadu: Susret modernog stvaralaštva i industrijskog nasleđa | Kulturni kišobran\nDžezbollah na zidiću 4. septembra\nRaspisan konkurs za dodelu Nagrade Ranko Radović\nIzložba Tijane Knežević do 10. oktobra\nNajstarija beogradska poslastičarnica – čarolija koja traje decenijama\nAcart objavio singl inspirisan Perom Detlićem\nBend Tingo objavio prvi EP “Zoe”\nNajbudalastija tuga među tugama – Mika Antić\nMadlenianum spremio velika iznenađenja za početak 23. sezone\nIzložba “U potrazi za vertikalom” Nenada Stankovića\nOdlaže se Oktobarski salon\nPlan B – ova tri filma gledajte 26....\nBane Lalić i MVP sa drugarima predstavljaju album...\nNa plaži vol 2 / Sirene\nMarko Dragosavljević vas vodi na nesvakidašnje lokacije u...\nIzložba radova Petra Joksimovića u KC Magacin\nTreći Kaleidoskop kulture, koji će ove godine biti održan od 4. septembra do 9. oktobra, otvoriće umetničko-programski koncept „Liman 5”, u Novom Sadu, na mestu gde se susreću industrijsko nasleđe i savremeno stvaralaštvo.\nČetiri dana svečanog otvaranja na prostoru nekadašnjeg Velikog Limana kroz pet umetnosti – arhitekturu, književnost, vizuelnu, primenjenu i izvođačku, predstavljaće uvertiru u pet nedelja, tokom kojih će se programi predstavljati širom Novog Sada, pružajući posetiocima priliku da izaberu i stvore sopstveni kaleidoskop kulture.\nProgrami Kaleidoskopa kulture biće dostupni i onlajn, čime će pristup publici biti veći i u skladu sa novim okvirima decentralizacije kulture.\nIskustvo Fondacije „Novi Sad – Evropska prestonica kulture” stečeno kroz jačanje novosadske umetničke scene, jeste da je podrška onlajn posetilaca velika, što daje novi podstrek kako kultura može da se razvija, uz to stvarajući i novu publiku.\n„Jedinstven podvig u Srbiji i regionu je najbolji opis ovogodišnjeg Kalidoskopa kulture. Svojom kulturom zajedništva, uključujući sve Novosađane, on ne samo što nadilazi uobičajeni pristup kulturi, već ovogodišnjom organizacijom, uživo i onlajn, prevazilazi ograničenja nametnuta koronom. Svečano otvaranje je utoliko važnije jer se dešava u prostoru gde je kultura dijaloga pokazala da kao društvo, bez obzira na različita viđenja, često i nepoverenje, imamo snage da komuniciramo i stvaramo zajedno”, rekao je direktor Fondacije „Novi Sad – Evropska prestonica kulture“, Nemanja Milenković i dodao da je Kaleidoskop kulture svojevrstan primer projekta koji nastaje i razvija se kroz smernice i uključivanje svih aktera – umetnika, ustanova kulture, nevladinih organizacija, građana i posetilaca, iz čega prozilazi jak programski koncept.\nKultura zajedništva kroz jedinstven umetničko-programski pristup započeće ovogodišnjim svečanim otvaranjem, uz učešće Srpskog narodnog pozorišta, Internacionalnog festivala alternativnog i novog teatra „Infant”, Bitef teatra, Šabačkog pozorišta, teatra Mimart, umetničko-produkcijskog kolektiva Karkatag i Obnova film festa.\nNa otvaranju će biti održana i izložba o „Velikom Limanu”, predstavljanje slobodnih umetnika iz nekadašnje „Kineske četvrti”, te izložba studenata sa smera za Scenski dizajn Fakulteta tehničkih nauka.\nNakon svečanog otvaranja, publiku ispred Fabrike čekaju pozorišne predstave ispred Lančare i Gvožđare, performans ispred Kulturne stanice OPENS, gde će biti i projekcija dečijih filmova, zatim umetničke, vizuelne i zvučne instalacije kod Gvožđare, Fabrike i Čeličane, ispred Skladišta i na Mostogradnji. Izložbe fotografija takođe će biti na više lokacija, a to su Čeličana, Radionica, Gvožđara i Menza, ispred koje će biti i projekcija filmova.\nGlavna ideja ovogodišnjeg otvaranja Kaleidoskopa kulture, očuvanja i promocije nasleđa kroz moderni izraz, se možda najbolje ogleda u izvođenju multimedijalnog operskog spektakla „Rigoleto”. To je prvi put da će ova opera, nakon skoro 170 godina od premijere u Veneciji, biti izvedena na otvorenom, uz specijalnu video projekciju na fasadi dugoj 50 metara.\n„Pravi je trenutak da pružimo jedni drugima ruke – možda sada po prvi put i da zapravo pokušamo da operski umetnici izađu iz operske zgrade i ostvare jednu sjajnu sinergiju sa drugim načinom razmišljanja i drugim prostorom. Kada se ovakvim, velikim projektima , stvaraju nove okolnosti, zajednica raste i tako se zapravo biva prestonicom kulture“, rekao je reditelj Aleksandar Nikolić.\n„Rigoleto”, pod dirigentskom palicom Argentinca Luisa Gorelika, urađen u koprodukciji sa najstarijim srpskim teatrom, Srpskim narodnih pozorištem, publika će imati prilike da pogleda 7. septembra kod Češkog magacina.\nFoto: Novi Sad 2021\nKaleidoskop kulture, Novi Sad\nby Jana Vujačić 2 days ago 2 days ago\nby Kulturni kišobran 2 days ago 4 days ago\nTeatar “Ulica”: Amateri koji prevazilaze amaterizam\nBalkanska ulica – simbol duha starog Beograda\nZavršen Beldocs – pogledajte ko su dobitnici nagrada\nPeti festival muzičkog dokumentarnog filma u Beogradu\nNagrada “Milan Mladenović” za bend Dram\nMarko Tomić izlaže u Beogradu\nDok’n’Ritam od 22. do 25. septembra\nSlikaj i Cirkaj – radionice slikanja uz vino...\nZašto Kafka? na Platou Milana Mladenovića 18. septembra\nDom Jevrema Grujića – na čajanci kod kraljice...\nInteraktivna predstava “Igra uma”ponovo otvara svoja vrata\nStigla je “Karakondžula” – Bora Eskić objavio prvi...\nDunav Film Fest i na platformi MOJ OFF...


Petar Paštrović – Zemljotres – DSR\nU početku su radili obrade bendova kao što su: Atomsko Sklonište, RibljaČorba, Psihomodo pop, Buldožer i drugi. Prvu svirku su imali u oktobru u Belom Blatu gde su dobili sjajnu podršku od publike i odlučili da sa radom nastave dalje. Od tada je Zemljotres počeo da trese i bine po moto skupovima i ostalim velikim manifestacijama. Učestvovali su i na takmičenju radija 202 gde su stigli do finala, a takođe su stigli do finala na takmičenju Live shot 3 Kanala 9 u Novom Sadu. Već na prvom nastupu imali su interesantnu odeću kao i prateće rekvizite za scenski nastup. Početkom 2009. Zemljotresu se pridružio i Mihal Labat (klavijature). Još pre dolaska Labata u bend, imali su osnovu za prvi album. Tokom 2009. navežbali su ceo prvi album i promovisali ga po svirkama. Pesme su odlično prihvaćene što je bila dodatna motivacija da se nastavi sa autorskim radom. Početkom 2010. godine Litavski napušta bend, a Labat preuzima vokal. Od tada Zemljotres nastupa u tom sastavu. Pored mnogobrojnih svirki tokom 2011. godine snimaju demo album „Šest stepeni Rihterove skale“, a po svirkama su se mogle čuti pesme sa drugog albuma „Sokrat ponovo jaše“. Tokom 2012. godine imali su mnogobrojne nastupe i pripremali su se za snimanje prvog albuma. Početkom 2013. sele se u studio i snimaju „Šest stepeni Rihterove skale“. Nekoliko meseci kasnije zbog bračnih obaveza bend napušta Mihal Labat, a na njegovo mesto dolazi Danijel Karabenč – Deni, koji je nastupao nekoliko puta sa Zemljotresom kao pridruženi član. Nakon toga Ivan Hrubik i Vladimir Bagljaš odlaze u inostranstvo, a na njihova mesta dolaze Veselin Grcić (bubnjevi) i Petar Paštrović (bas). Sada se Zemljotres nalazi pod dirigentskom palicom Janka Hrubika.\nIntervjuiTagged Janko Hrubik, Petar Paštrović, Zemljotres\nSezona 3. Emisija 19\nSiniša Pašić – KUM


Magični Salah vodio Liverpul do pobede: Redsi prokockali 5:0 u finišu, Roma je i dalje u igri\nTelegraf\t24.04.2018 22:21\nLiverpul gazi, Liverpul melje, Liverpul je jednom nogom u finalu Lige šampiona!\nVerovatno je i drugom zakoračio, ali ćemo ostati rezervisani s obzirom na to da se Roma protiv Barselone u četvrfinalu već ''vraćala iz mrtvih.''\nI ovoga puta će joj to biti stvarno teško, praktično nemoguće, pošto su Rimljani na Enfildu ubedljivo poraženi rezultatom 5:2 (2:0). Ipak, gosti mogu da budu zadovoljni jer su do 81. gubili sa 5:0.\nMohamed Salah, bivši igrač Rome, i Roberto Firmino su junaci trijumfa Redsa sa po dva gola i dve asistencije. Zanimljivo, niko nikada nije dao dva gola i imao dva tačna dodavanja u polufinalu LŠ, a Liverpul, evo, ima dvojicu iz ovog meča.\nFK LIVERPUL - FK ROMA 5:2\n(Salah 35, 45, Mane 56, Firmino 61, 69 - Džeko 81, Peroti 85 pen)\nLiverpul: Karijus, Arnold, Robertson, Van dajk, Lovren, Milner, Henderson, Mane, Okslejd - Čemberlen (Vajnaldum20), Salah (Ings 73), Firmino.\nRoma: Alison, Facio, Manolas, Žesus (Peroti 66), Kolarov, Florenci, De Rosi (Gonalon 66), Najngolan, Strotman, Under (Šik 46), Džeko.\nSavršena partija izabranika Jirgena Klopa možda ne bi ni bila viđena da je Aleksandar Kolarov u 19. minutu imao malo sreće i da je lopta završila u mreži umesto na prečki Karijusa. Prethodno je domaći tim ostao bez povređenog Okslejda - Čemberlena koji je udario upravo Kolarova i završio u bolnici.\nRoma je u tim trenucima bila bolja na terenu, a glavno pitanje večeri je šta se desilo sa Italijanima posle 25. minuta? Kao da više nisu postojali na terenu. Linije tima su bile skroz poremećene, koncentracija je bila mizerna, a Liverpul je to znao da iskoristi.\nReđale su se šanse Redsa, Mane je promašio dva zicera, zatim pogodio iz ofsajda, da bi Mane u 35. minutu konačno matirao Alisona. Nije slavio ovaj evrogol kada je lopta, uz pomoć prečke, završila u rašljama.\nLovren je nedugo zatim pogodio prečku posle kornera, a glupost na sredini terena Roma je još jednom platila do kraja poluvremena. Ponovo Salah i ponovo gol. Bocnuo je loptu preko Alisona i razgalio krcat Enfild.\nČinilo se da je Romi prijao odmor i da su zbili redove, ali je to bila samo optička varka. Usledio je još veći raspdad Italijana, a Liverpul je za 13 minuta u nastavku postigao tri pogotka.\nSalah je kod dva probio po desnoj strani i spojio Manea i Firmina s golovima, a Brazilac je u 61. dobro skočio i posle kornera Milnera.\nNavijači Rome su bili u neverici, direktoru Monćiju skoro suze nisu krenule, a svejedno nije bilo ni velikom Totiju. LIverpul se u tim trenucima igrao sa Vučicom kojoj je pretio i veći poraz od onog koji su doživeli od Junajteda u četvrtfinalu LŠ (7:1).\nKlop je ubrzo odlučio da je za Salaha utakmica završena. Ubacio je Ingsa u 73. minutu i tempo igre je odmah opao. Dovoljno da Džeko u 81. minutu iskoristi svoju šansu i smanji rezultat, a potom je i Peroti iz penala u 85. ostavio Romu u igri.\nVučica je u poslednjih pet minuta tražila i treći gol međutim, i sa ova dva mogu da budu i te kako zadovoljni. Ono što su uradili protiv Barse daje im nadu da mogu do još jednog podviga.\nTrener Rome hvali srpskog fudbalera: Klonirao bih Kolarova da moguRikardo: Teško mi je, prvi put vidim snegMurinjo: Benfika nije opcija, vratio bih se u Real ili InterZoran Tošić: Za sada sam tu, videćemo šta će biti do kraja prelaznog rokaLiverpul sa penala do pobede, autogolovi uništili FulamEuforija u Arabiji: Neverovatan doček za PrijovićaMilojević: Cilj je dupla kruna, daćemo sve od sebeNeviđen potez: Fulam odbio ponudu od 55,22 miliona evra za transfer Aleksandra MitrovićaMirković o pojačanjima: Znam šta znači kad nema novca...Top 10: Oni su najviše razočarali do sadaPrijoviću blizu Arabije, dobija 25 miliona od Al ItihadaOtišla je druga Zvezdina zvezda – preminuo Dragoslav ŠekularacSiti se vratio u šampionsku trkuJunajted pušta Sančeza, zainteresovani Valensija i AtletikoAntonov slobodan Igrač: Partizan ga zvao kao "zamenu" za ObradovićaRonaldo igra protiv Srbije: Vraćam se u reprezentacijuBufon: Skandal je što Nejmar nema Zlatnu loptuNajbolji strelci iz "Liga petice" u 2018. godiniSergej izvukao Lacio, osam 'komada' u SasuoluReal neće rastanak, Modrić neće sastanak


Šta piše na nadgrobnoj ploči Stivena Hokinga? – Novi svet\nŠta piše na nadgrobnoj ploči Stivena Hokinga?\n28. marta 2021. Novi SvetLeave a Comment on Šta piše na nadgrobnoj ploči Stivena Hokinga?\nJedan od najcenjenijih naučnika svih vremena, Stiven Hoking preminuo je 14. marta 2018. godine. Pre svoje smrti jasno je naglasio šta mu je poslednja želja, naime 2002. godine, povodom svog 60. rođendana Hoking je u intervjuu za „New York Time“ izjavio da želi da mu se posle smrti na nadgrobnoj ploči ukleše formula za entropiju crne rupe, takozvana Hokingova jednačina.\nHokingova jednačina jedna je od njegovih najpoznatijih i najvažnijih teorija i samo deo zaostavštine koju je Hoking za sobom ostavio čovečanstvu. U memoarima „Moja kratka istorija“ piše kako je došao do ove jednačine koja objašnjava koncept Hokingovog zračenja.\nZajedno sa naučnikom Jacobom Bekensteinom, pretpostavio je da crna rupa nije samo crna masa koja povlači sve u sebe već da emituje subatomske čestice, manje od atoma, poznate kao Hokingovo zračenje. Ova teorija dovela nas je do razumevanja ne samo crnih rupa već i načina na koji univerzum raste i menja se tokom vremena.\n„Konkretno, pitao sam se, da li postoje atomi od kojih je crna rupa, nastala u ranom svemiru? Da bih odgovorio na ovo, proučavao sam kako bi se kvantna polja rasula po crnoj rupi. Očekivao sam da će deo talasa biti apsorbovan, a ostatak raštrkan. Ali na moje veliko iznenađenje, otkrio sam da postoji emisija svetlosti iz crne rupe. U početku sam mislio da je to greška u mom proračunu. Međutim ono što me je ubedilo da je to stvarno, jeste da je emisija bila upravo ono što je bilo potrebno za identifikaciju područja horizonta sa entropijom crne rupe “. Napisao je 2002. Stiven Hokings\nU broiocu jednačine slovo ћ označava Planckovu konstantu, važan koncept u kvantnoj mehanici koji povezuje energiju i frekvenciju subatomske čestice, C označava brzinu svetlosti. U imeniocu slovom G označavamo Njutnovu konstantu koja se koristi za razumevanje gravitacije,slovo M je masa crne rupe, slovo k označava Bolcmanovu konstanu, način razumevanja odnosa energije sa temperaturom.\nPosmrtni ostaci Stivena Hokinga nalaze se u Vestmisterskoj opatiji u Londonu.\nAutor: Dragičević Dragana\nSabahatin Ali, pisac koji je poznatiji i od Orhana Pmuka\nJutjub kanali koje bi trebali da pogledate\nApel za pomoć Milošu Daniloviću iz Ivanjice\n3. februara 2021. 4. februara 2021. Novi Svet\nKako izgledala vila Mir


Da li je on najbolji frajer među decom poznatih? Ovako izgleda sin Natalije i Sanija Trik FX! (FOTO) - Radio Balkanfox\nDensersko – pevački par Natalija i Sani Ibraimov, članovi grupe Trik FX zajedno su od 1993. godine, a u braku su dobili jednog sina – Dejana. I dok njegovi poznati roditelji nastupaju, snimaju pesme i medijski su veoma prisutni, njihov sin je potpuna suprotnost.\nNatalija i Sani Trik FX, Foto: Antonio Ahel/ATAImages\nDejan nije želeo da krene stopama poznatih roditelja, a ono što je konstanta u njihovim životima jeste da su svi veoma fizički aktivni i da vole da treniraju. On, kao najmlađi, u tome prednjači.\nDejan redovno trenira u teretani te zahvaljujući tome ima isklesano telo od glave do pete, a na mišićima mu mnogo zavide. Zanimljivo je da je Dejan pre nekoliko godina kuburio sa viškom kilograma, a potom je promenio način života i uspeo u tome da ima izvajano telo.\nSani i Natalija su, inače, napravili pravu pometnju kada su izjavili da će otvoriti sajt za odrasle kako bi skrenuli pažnju na sebe jer u moru novih pevača, kako su rekli, njih niko ne vidi.


550 din umesto 1100 din za 2 kapricoza pice (32cm) pecene na samotu\nPrimaj dnevne ponude na email. Prijavi se! Uloguj se preko Facebook-a 550 din umesto 1100 din za 2 pice kaprićoze (32cm) pečene na šamotu. OSETITE UKUS PRAVIH ITALIJANSKIH PIZZA U BEOGRADU. cena 550,00 din\nPožuri, do isteka ponude je preostalo: Italijanska Picerija u centru Beograda, probudite vaša čula! Kuhinjica Via Uno vam nudi pravu italijansku picu uz 50% popusta samo na sajtu kupona! Kada vam nije do kuvanja po ovoj vrućini, kada biste pojeli nešto ukusno a ne "teško", ali bez spremanja, već spremljeno za vas, italijanski specijaliteti su ono što vam treba! Zapravo, onaj najpoznatiji i najukusniji -pica! Prošetajte lagano do centra grada do kuhinjice Via Uno i prepustite se bogatom i nezaboravnom ukusu Kaprićoze za 2 osobe za 550 din! Iznenadite + voljenu osobu, dragog prijatelja ili prijateljicu i uz tradicionalne italijanske ukuse za trenutak osetite se kao da ste u Italiji! Sigurni smo da ćete uživati, jer pice su pečene na šamotu! Na vama je da iskoristite popust od 50% i da preuzmete vaše 2 pizze u kuhinjici Via Uno. POPUSTITE SE SA NAMA! Mapa\nRadno vreme Pon-Pet 12-20h; Sub 10-16h. Rok za iskorišćenje kupona je do 22.08.2012.\nObavezno najavljivanje 2 sata unapred na telefon 069/434-77-77.\nKupon obuhvata: 2kaprićoza pice prečnika 32cm pečene na šamotu za poneti za 2 osobe.


Poslednji beloruski car | Glas javnosti\nPočetna > Nedelja > Poslednji beloruski car\nKO JE ČOVEK - Aleksandar Lukašenko predsednik Belorusije\nPoslednji beloruski car\nPOČETAK: Rođen je 30. avgusta 1954. godine u selu Kopus u beloruskoj provinciji Vitebsk. NJegovo rano detinjstvo i mladost bili su teški, jer je teret staranja o majci sa kojom je živeo nosio na svojim leđima. Iako su po Lukašenku ta sovjetska komunistička vremena bila pravednija od današnjih, kako kaže, osećao je mnogo nepravdi kao i njegova majka. „Zbog toga smo mnogo patili i ona i ja.“\nOBRAZOVANJE: Uspešno je diplomirao istoriju na Univerzitetu Mogilev ali nije ga mrzelo da uči pa je završio i agronomiju na Poljoprivrednoj akademiji - jednoj od najstarijih obrazovnih ustanova u Belorusiji. NJegovo prvo zaposlenje bilo je rukovodilac u industriji. Takođe je sedam godina bio rukovodilac sovhoza i tako, kako kaže, osetio više nego bilo gde šta je to običan čovek i koliko njegova sudbina i život zavise od rukovodilaca.\nDRŽAVNIČKI USPON: Lukašenko se na prvim slobodnim izborima za predsednika 1994. godine kandidovao kao nezavisni kandidat i postao predsednik sa samo 39 godina. Iako su ga te davne 94. godine mnogi smatrali autsajderom u drugom krugu odneo je ubedljivu pobedu sa 80 odsto osvojenih glasova. Bio je čest gost Slobodana Miloševića na čuvenom „ Slobinom kanabetu“ u Belom dvoru na Dedinju. Dobro je poznat trojni savez Srbija-Belorusija - Rusija. O svom predsednikovanju, koga mnogi smatraju autoritativnim, Lukašenko kaže: „Već sam navikao na to, ali ta tema je kod nas malo zastarela. Ruku na srce, kod nas je vlast zaista jaka. Ali, to ne znači da ja prosto uzmem palicu i mašem njom unaokolo, kao što neki pokušavaju da me predstave.“\nZANIMLJIVOSTI: Za politički uspeh, kako kaže, nije bila presudna samo harizma već njegova politika prema ženama kojih u Belorusiji ima oko 53 odsto. Belorusima je već dobro poznato da je „ženski predsednik“. U javnosti se retko pojavljuje, osim na hokejaškim utakmicama čiji je veliki fan. Nerazumevanje zapadnih sila obrazlagao je: „Za Evropljane je bilo neshvatljivo da tako mlad 39-godišnjak, kao ja, bude na čelu jedne države, u staroj Evropi gde su ta mesta rezervisana za one sa 60 ili 70“.\nSTOPROCENTNA POBEDA: Na poslednjim izborima održanim prošle nedelje Lukašenko je odneo tako ubedljivu pobedu, da opozicija nije dobila ni jedno jedino mesto u beloruskom parlamentu. Četiri stotine OEBS-ovih posmatrača pratilo je izbore, kojim je Lukašenko hteo da stavi do znanja da poštuje demokratske principe i u izbornoj noći im poručio: „Posmatračima će biti jako teško da ne priznaju izbore!“ To je bio „veliki“ Lukašenkov ustupak jer na prošlim izborima opoziciji nije ni bilo dopušteno da na izbore uopšte izađu. Americi i EU Lukašenko je već godinama trn u oku, zbog čega Belorusi trpe sankcije. Analitičari smatraju da se poslednjih godina na vlasti održava zahvaljujući majci Rusiji čiji prekopotrebni gas i nafta u Evropu dolaze upravo preko Belorusije. Tokom poslednjih 14 godina nekoliko poznatih novinara i disidenata je nestalo bez traga. Veruje se da su likvidirani po njegovom nalogu, ali ti slučajevi nikada nisu rešeni i poput „srpskih“ obavijeni su velom tajni.\nPORODICA: Iz braka sa Galinom ima dva sina, Viktora (29) i Dmitrija (25). Stariji Viktor je član Saveta za nacionalnu bezbednost. Uprkos značajnoj funkciji, strogi Aleksandar u javnosti često viče na njega i ponižava ga, govoreći mu da je beskoristan. Ipak, u zemlji gde je sloboda medija misaona imenica, strani novinari su sve više zaokupljeni njegovim burnim ljubavnim životom. Naime, kako je preneo britanski Dejli mejl, „beloruski kralj“ priznao je četvorogodišnjeg vanbračnog sina Nikolaja sa svojom ličnom lekarkom Irinom Abelskajom. Osim titule lekara i „ljubavnice“, ona je imenovana i za šefa državne medicinske komisije. Iako je poručio svojim sugrađanima da će još dugo vladati, na specijalnom brifingu za medije svojim starijim sinovima je poručio da ga oni sigurno neće naslediti, već da jedino to može mali Nikolaj koji je „savršen kandidat za novog predsednika“.\nRaskol i u Šešeljlendu\nGodo se zove „Fijat“


Opštine Gornjodrinske regije dogovorile zajedničko djelovanje | Opština Višegrad\nOpštine Gornjodrinske regije dogovorile zajedničko djelovanje\nNačelnici opština Gornjodrinske regije dogovorili su se na današnjem sastanku u Rudom da će zajednički djelovati da bi se riješili problemi sa kojima se susreću ove lokalne zajednice u oblasti zdravstva, školstva, privrede, turizma.\nCilj sastanka, kojem su prisustvovali načelnici opština Višegrad, Čajniče, Foča, Novo Goražde i Rudo, jeste da se unaprijedi međuopštinska saradnja.\n„Smatramo da u proteklom periodu ta saradnja nije bila adekvatna, potrebno je da razmijenimo iskustva i rješavamo problematiku koja nam je zajednička“, rekao je načelnik opštine Rudo Rato Rajak.\nOn je izrazio zadovoljstvo činjenicom da je današnji sastanak naišao na podršku i razumijevanje, tako da će inicijativa zaživjeti.\n„Neophodno je da imamo maksimalno dobru saradnju na ovoj regiji, bez obzira na političku obojenost, jer je potreba već dugo prisutna i pokušaćemo zajednički da djelujemo u zdravstvu, školstvu, razvoju privrede i turizma“, dodao je Rajak.\nNačelnik opštine Višegrad Mladen Đurević rekao je da je dogovoreno održavanje sastanaka u različitim opštinama, da je naredni dogovoren u Foči, a tema će biti problem zdravstva.\nOn je dodao da je na sastanku u Foči planirano potpisivanje sporazuma o zajedničkom djelovanju, koji će se odnositi na saradnju svih opština u regiji.\n„U svim opštinama u regiji vrlo je malo stanovnika i svakim danom nas je sve manje, tako da se moramo ujedniti i djelovati zajedno da bi opstali. Naš dogovor je da ne djelujemo politički, već da pomognemo građanima i to nam je zajednički cilj da bi opstali na ovim prostorima“, istakao je Đurević.\nNačelnik opštine Foča Radisav Mašić rekao je da je sastanak u interesu svih stanovnika, jer se razgovara o temama koje su bitne za sve stanovništvo.\n„Foča je regionalni centar, a posebno u zdravstvu, jer mi imamo bolnicu, univerzitetski centar, medicinski fakultet, Dom zdravlja i dobru zdravstvenu zaštitu i zbog toga ćemo na narednom sastanku u Foči govoriti o problemu zdravstva“, dodao je Mašić.\nNačelnik opštine Čajniče Goran Karadžić ocijenio je veoma dobrom ovu ideju o okupljanju, da bi se pronašlo rješenje za probleme sa kojima se susreću opštine u ovoj regiji.


Beba umrla u stomaku u najstrašnijim mukama dok je čekala da lekari nađu slobodan termin za porođaj! « Klub beba trudnica i mama <3 Beba umrla u stomaku u najstrašnijim mukama dok je čekala da lekari nađu slobodan termin za porođaj! – Klub beba trudnica i mama <3\nDragana Krkić (33) iz Ćićeveca, majka jednog dečaka, otišla je pre nedelju dana u Opštu bolnicu u Kruševcu da mu rodi sestru, ali joj je beba umrla u stomaku u najstrašnijim mukama dok je čekala da lekari nađu slobodan termin za porođaj.Ova nesrećna žena kaže da je četiri dana molila lekare da je porode jer je imala blago povišenu temperaturu i mučninu, kao i jake bolove u stomaku i preponama, ali da su je u operacionu salu odveli tek kada su na ultrazvuku videli da je beba mrtva!\n– Trudnoća je tekla normalno svih devet meseci, a termin za porođaj je bio 10. decembar. U bolnicu sam otišla u petak 9. decembra, po dogovoru sa dr Zoranom Hadži Ranđelovićem, da me prime uoči zakazanog carskog reza. Na pregledu je potvrđeno da su bebina pluća srce, kao i plodova voda, u redu. Doktor mi je rekao: „Idi kući i dođi u ponedeljak, nije to ništa hitno.“U ponedeljak mi je sestra drsko rekla da je doktor završio dežurstvo i otišao kući. Kada sam ga pozvala, rekao mi je „Sad ću da siđem“ i pojavio se samo nakratko, a onda je poslao doktora Bracu na prijem.\nUradili su mi CTG pregled i utvrdili da su srčani tonovi bebe u redu. Ubrzo sam dobila povišenu temperaturu 36,7, pa su mi rekli: „To nije visoka temperatura, zaštićena si antibioticima. Sačekaćemo da spadne“, priča Dragana koja se još uvek pod sedativima oporavlja u bolnici.Ona takođe kaže da je u utorak imala glavobolju i mučninu i da se odmah požalila dežurnoj sestri.\n-Cekamo jos na sudsku medicinu,da oni odluce sta ce biti, ubio mi moju devojcicu i jos se ceka.Osecam se veoma bolno,iscrpljeno,nema mog deteta,sestrice moga Ilije.Moj savet vam je ne dozvolite da vam olosi ubiju dete kao meni,budite uporne i borite se za to malo bice sto nosite!Dodaje Dragana za portal mojklub.net .\nOvaj unos je objavljen pod Priče iz kluba 29. juna 2017. od strane mojklub.\n← Rekla mi je ovde nema trudnoće i ja iste noći prokrvarim od stresa i zaista izgubim svoju bebu! Doktor mi je nesvesno ubio bebu dajući mi tablete za izazivanje ciklusa →


Art-of-Biz Business Marketing Service\nWarning: "continue" targeting switch is equivalent to "break". Did you mean to use "continue 2"? in /home/bmp/public_html/art-of.biz/modules/mod_menu/helper.php on line 85\nPrijava Za dodatne radnje\nNaslovnaO namaInternet usluge\nInformatička pismenost se širi iz dana u dan ogromnim koracima u svijetu i kod nas... Razvoj ove vrste kulture otvara nove mogućnosti poslovanja, a time i reklamiranja... Na svijetu se danas biljeleži preko 100 miliona websajtova.\nOdgovor na pitanje: "zašto je dobro imati websajt?" je upravo da vam Web sajt omogućava:\nPRISTUP NOVIM TRŽIŠTIMA....\nVEOMA POVOLJNU REKLAMU...\nPROSLIJEĐIVANJE REKLAME CILJNOJ GRUPI...\nPRAĆENJE EFIKASNOSTI MARKETINGA...\nPosted in Internet usluge\nOpen publication - Free publishing - More alati\nNajnoviji podaci istraživačke kompanije NPD pokazuju da vlasnici Android uređaja kupuju sve češće i sve više preko istih. Od velikih, pa sve do takozvanih "mikro-transakcija", Android aplikacije se koriste češće za kupovinu stvari online i u prodavnicama. Prema podacima NPD-a, u martu je 35% Android korisnika koristilo aplikacije za mobilno plaćanje, što je 8% više od prethodnog meseca. "Potošači rade sve, od osnovnih stvari poput plaćanja računa, prenošenja novca, upravljanja nalozima, do korišćenja telefona za plaćanje dobara i servisa ograničene vrednosti (mikro-transakcije), uključujući i kupovinu stvari kao što su šoljica za kafu ili karta za bioskop," kaže direktor istraživanja u kompaniji NPD, Linda Barabe.\nFejsbukov statistički portal i provajder analitike Socialbakers istraživao je činjenice oko mobilnog prodora ove društvene mreže, a u svetlu činjenice da 54% prosečnih korisničkih pristupa Fejsbuku na mesečnom nivou se čini preko mobilnih uređaja (488 miliona od 901 milion). Prema Socialbakers-u zemlje sa najvećim mobilnim prodorom na Fejsbuku su:\n1. Nigerija 81,2%\n2. Brunej 80,8%\n3. Južna Afrika 80,5%\n4. Malavi 78,3%\n5. Papua Nova Gvineja 78,3%\nNa listi su još i Namibija, Bocvana, Japan, Singapur i Zambija. Kada se Fejsbukovi mobilni korisnici razvrstaju po operativnim sistemima, pod "ostali" dobije se 32%, dok ostatak liste izgleda ovako:\n1. Android 19%\n2. iPhone 19%\n3. Feature phone 17%\n4. BlackBerry 8 %\n5. iPad 5 %\nNačin na koji promovišete vaše preduzeće, robe i usluge, u mnogome određuje uspeh firme i Vas , ličnu reputaciju i ugled. Marketing vam omogućava da uspešno komunicirate sa potrošačima i upoznate njihovo ponašanje, da ispitate tržište, da uspešno prezentirate ideje da uspostavite odnos sa javnošću.\nPostoji obilje marketinških mogućnosti a internet je sredstvo koje Vam otvara najkraći put. Marketing polako dobija svoje zasluženo mesto u poslovanju.\nTreba shvatiti da je marketing proces a ne događaj. Marketing pokreće priliv novca ali to se ne dešava trenutno. To je posledica Vašeg činjenja ili nečinjenja.\nTreba posedovati znanje o marketingu i marketinškim veštinama, čak i ako ne radite u oblasti marketinga.te veštine će vam pomoći da pravilno odaberete način predstavljanja Vaše firme, usluge ili proizvoda.\nKada znate kako funkcioniše marketing, znaćete da prenesete entuzijazam koji imate u vezi Vaše poslovne ideje, da motivišete drugu stranu, znaćete da se pravilno predstavite, znaćete kako da tražite i dobijete ono što želite.\nZnaćete kako da prevaziđete nečije odbijanje i primedbe. Marketinške veštine pomažu i u traženju posla.Od vašeg CV-a, propratnog pisma, intervjua, zavisi Vaše zaposlenje.\nTo je marketing Vaše ličnosti. Predstavite sebe kao brend.\nInformacije sa tržišta značajno vam mogu pomoći u pravljenju budžeta firme i finansiske strategije u narednom periodu. Poznavanjem cena na tržištu omogućava vam da ponudite optimalnu cenu vašeg proizvoda ili usluge.\nUpotpunite svoje znanje iz oblasti marketinga, dođite do velikog broja potrošača i zadržite ih.To je značajno kada ste mala firma i raspolažete sa malim budžetima za marketing.VVVVVV\nDobili smo raznih, uglavnom veoma pozitivnih komentara o našem sajtu. A onda - boom. Komentar da se u / na našem sajtu razaznaje da je rađen pomoću Joomla.\nTo, doduše možda samo meni, zvuči kao da trebamo da se stidimo što je naš sajt rađen na Joomla.\nNa stranu to da je Joomla već duže vrijeme najuspješniji CMS (Content Management System), te je samo po sebi postalo cjenjeni brend, što svedoče sve rasprostranjenije primjena Joomla za sajtove čak i takvih imena, kao što su eBay, UN, General Electric, Barnes&Noble, Orange, IKEA, McDonalds itd. Pored toga, Džumli se priklanja i sve veći broj državnih institucija i mnogobrojni lokalni, opštinski i drugi organi širom svijeta.\nJoomla je Open Source projekt, i na njemu radi veliki broj programera (developeri, testeri), pa je samim time i veoma opsežno testiran, a pride, sam razvoj je veoma dinamičan.\nSvojom konstrukcijom predviđa nekoliko nivoa autorizacije kako za posjetioce, tako i za autore članaka, pa je veoma pogodan za internet publishing rješenja koja ažurira veći broj ljudi.\nMi realizujemo rješenja koja se baziraju na Joomla još od 2006-te godine, i na osnovu višegodišnjeg iskustva, smo više nego zadovoljni nivoom pouzdanosti, svestranosti, jednostavnosti, dostupnih mogućnosti koje Joomla kao web platforma pruža.\nPored navedenog, želim da izrazim nezadovoljstvo nivoom "anonimiziranja" koje sa Joomla sajtovima rade naši web dizajneri, web developeri... uopšte Internet Publishing - Marketing kuće. Time se poništava trud egzaktnijeg utvrđivanja udjela Joomla na internet "nebu", a ne postiže se potpuno sakrivanje identiteta, jer ga je lako utvrditi na osnovu drugih malo manje očiglednih specifičnih karakteristika Joomla.\nZašto je dobro imati web sajt?\nKoji su prvi koraci do vašeg web sajta?\nSve što treba da zna jedan web sajt\nKada naručite sajt...\nAvio Prevoz (0/4)\nCopyright © 2012 Art-of-Biz


InfoBrcko.com - Kakvo će vrijeme biti sutra u BiH\nKakvo će vrijeme biti sutra u BiH\tIstaknuto\nDanas je u Bosni i Hercegovini prijepodne većinom bilo sunčano. Po kotlinama u Bosni u jutarnjim satima je bilo magle i niske naoblake koja se duže zadržala u centralnim i istočnim područjima. Od sredine dana u većem dijelu zemlje su registrovani lokalni pljuskovi i grmljavina.\nTemperature zraka u 14.00 sati: Bjelašnica 14 stepeni, Ivan-sedlo 22, Sarajevo 26, Livno i Sokolac 27, Srebrenica 28, Bihać i Bugojno 29, Doboj, Gradačac i Tuzla 30, Banja Luka, Prijedor i Sanski Most 31, Bijeljina, Brčko i Trebinje 32 i Mostar 33, saopćeno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda BiH.


Sećanje na Vladu: Nebeska tema širom regiona – Radio Nostalgija\nSećanje na Vladu: Nebeska tema širom regiona\n21. avgusta 2019. Marija Jovanović Aktuelno\nDokumentarni film „Nebeska tema“ o velikanu naše muzike Vladi Divljanu prikazuje se u Beogradu svakodnevno više od tri meseca.\nNa samom početku distribucije film je prikazivan u tri beogradska bioskopa: Kombank dvorani, Rodi Cineplex i Cineplexxu Ušće, u međuvremenu se mogao videti i u Dvorani kulturnog centra Beograda, kao i na Dok’n’Ritam festivalu u junu mesecu. Trenutno se, kao i svakodnevno prethodna tri meseca, film može pogledati u Kombank dvorani (Sala 5, 19.30h).\nProjekcija „Nebeske teme“ bila je i na 25. Sarajevo Film festivalu 17. avgusta (21) u okviru programa Summer Screen.\nIzvor: Naxi media mix-Producentska kuća Starhill PR\n« Rok simfonija i Vlatko Stefanovski na Ušću\nLegendarni Džejms Bond 25. put na velikom platnu »


Novi Watch Dogs 2 snimak prikazuje hakovanje u San Francisku - PLAY!\nNovi Watch Dogs 2 snimak prikazuje hakovanje u San Francisku\nUbisoft je objavio dvadesetominutni snimak iz Watch Dogs 2, prvi u seriji takozvanih ”open world, free-roam” klipova u kojim će prikazati brojne aktivnosti u kojima ćete moći da učestvujete u igri.\nEkipi koja radi na Watch Dogs 2 se priključio Ubisoft Reflections, studio koji je radio na Driver igrama, kako bi poboljšali fizički model vozila. U videu je prikazano korišćenje dronova, kastomizacija lika, kao i multiplayer režim u kome je novina Bounty Hunter. Igrače u ovom modu mogu da jure drugi igrači ako počine neki zločin i biće integrisani kroz celu igru, a zavisiće od toga šta radite i kako se ophodite prema snagama reda i zakona.\nWatch Dogs 2 izlazi 15. novembra za PC, Playstation 4 i Xbox One.


Državni sekretar u Ministarstvu za Kosovo i Metohiju Oliver Ivanović je ocenio da je moguće da će zapadne zemlje, posle izvesnog broja godina i iz pragmatičnih razloga, zaključiti da ne mogu da reše kosovsko pitanje i da će kao rešenje ponuditi podelu Kosova. "Bojim se zapadnog pragmatizma, jer će taj pragmatizam nuditi neka rešenja koja bi mogla uticati na teritorijalne podele", rekao je Ivanović u intervjuu "Presu". "Pitanje teritorije nećemo na sto staviti mi, ni Albanci", rekao je Ivanović, koji smatra da posle izvesnog broja godina, Zapad može da zaključi da ne može da reši kosovsko pitanje i da će onda ponuditi solomosko rešenje. http://www.dw-world.de/dw/function/0...736658,00.html\nOriginal postavio kalama Imam jedno pitanje sto se kod nas ne uvede sistem reciprociteta prema pravima nacionalnih manjina.Kako oni nama tako i mi njima naravno uz kontrolu sistema koji se naziva asimilacija da nam neko ne bi od pozadi doskocio u nekim namerama.\nOriginal postavio Вуја Mislim da takav poklon necemo dobiti. Zakasnili smo sa tom pricom.\nOriginal postavio žirica Državni sekretar u Ministarstvu za Kosovo i Metohiju Oliver Ivanović je ocenio da je moguće da će zapadne zemlje, posle izvesnog broja godina i iz pragmatičnih razloga, zaključiti da ne mogu da reše kosovsko pitanje i da će kao rešenje ponuditi podelu Kosova. "Bojim se zapadnog pragmatizma, jer će taj pragmatizam nuditi neka rešenja koja bi mogla uticati na teritorijalne podele", rekao je Ivanović u intervjuu "Presu". "Pitanje teritorije nećemo na sto staviti mi, ni Albanci", rekao je Ivanović, koji smatra da posle izvesnog broja godina, Zapad može da zaključi da ne može da reši kosovsko pitanje i da će onda ponuditi solomosko rešenje. http://www.dw-world.de/dw/function/0...736658,00.html\nOriginal postavio Mojrae ne, u pravu je, sve vise zapadnih analiticara smatra da je jedino trajno resenje podela kosova. pre neki dan sam slusala na francuskom radiju jednog od njih koji je bas tim recima objasnio da su svi svesni neophodnosti da se kosovo deli. o tome se i ranije suskalo, ali sada se kaze na glas.\nImali su tu soluciju kao dobro polazno resenje Tadic i Kostunica, ali su vukli sa svojom pricom. Sada su nase pocetne pozicije toliko nepovoljne da ta prica deluje nerealno. Albanci vrlo lako mogu da aktuelizuju jug Srbije i da ukljuce u paket, pa kazu ako hocete sever dajte nam jug. Ne znam ko sa Zapada tu pricu dize u sav glas, za vecinu njih Kosovo je gotova prica, a mi se mozemo ili ne pomiriti sa tom sudbinom.\nOriginal postavio ruzicamni kako tvoja svojina može biti tebi poklon...\nOriginal postavio Вуја Imali su tu soluciju kao dobro polazno resenje Tadic i Kostunica, ali su vukli sa svojom pricom. Sada su nase pocetne pozicije toliko nepovoljne da ta prica deluje nerealno. Albanci vrlo lako mogu da aktuelizuju jug Srbije i da ukljuce u paket, pa kazu ako hocete sever dajte nam jug. Ne znam ko sa Zapada tu pricu dize u sav glas, za vecinu njih Kosovo je gotova prica, a mi se mozemo ili ne pomiriti sa tom sudbinom.\nOriginal postavio ruzicamni bojim se da smo mi srbi nacionalna manjina u zemlji srbiji.\nEh da je Zapad malo više slušao svoje analitičare tokom godina mnogo glupih stvari bi se izbeglo. Zapadna politika je tvrdoglava i insistira na potpunom uspehu svake svoje politike. To je uglavnom i razloš što, recimo, Bosna opstaje na aparatima na disanje godinama. Da su bili pametni, na Zapadu nikad ne bi dali da se od tamo nekog Kosova napravi globalno pitanje.\nOriginal postavio zoran.dj1970 Могуће је исто онолико колико је могуће да ми се сутра јави Шарлиз Терон и замоли ме да се сретнемо да би смо радили на "продубљивању билатералних односа"!\nOriginal postavio strawbbery_city meni se javila Eva Mendes\nЗначи подела је ипак могуђа! Odgovorite sa citatom\nbolje sylvia saint, liberalnija je Odgovorite sa citatom


Gaša Šeprtlja Gaston Lagaffe Gaston je primljen kao pripravnik\nHome - Blog - Majka - Gaša Šeprtlja u bioskopima\nGaša Šeprtlja, na francuskom Gaston Lagaffe, humoristički je strip Andrea Frankena (1924-1997), genija evropskog stripa i humora.\nSerijal se pojavio 28. februara 1957. u belgijskom magazinu Spiru i prati dogodovštine Gaše, “besposlenog junaka”, čiji dolaze iz lenjosti ili “korisnih” izuma, što se završava uništavanjem kancelarije. Strip je uvršćen u Mondov spisak “100 najboljih knjiga 20. veka”.\n“Gaša Šeprtlja” je i kod nas jedan od najpopularnijih stripova. U Srbiji i Jugoslaviji izlazi od 1965. u brojnim izdanjima, a najpopularniji je u prevodima Đorđa Dimitrijevića, koji je prevodio i stripove “Talični Tom” i “Asteriks”.\nČUVENI STRIP JUNAK GAŠA ŠEPRTLJA U BIOSKOPU BLIZU VAS\nGaston je primljen kao pripravnik u uspešnoj kompaniji čiji je moto “učinimo beskorisno korisnim“.\nGašu, kralja šeprtlji, zdrav razum zaobilazi u širokom luku, i zahvaljujući svojoj skoro natprirodnoj moći stalno izazova katastrofe što njegovog šefa dovodi do ludila! Ili je ekstremno lenj i nemoguće ga je probuditi, ili u svojoj hiperaktivnosti izmišlja sve vrste mašina kako bi poboljšao živote svojih kolega, posebno gospođice Žan.\nOriginalni naslov filma je Gaston Lagaffe. Ovu urnebesnu komediju potpisuje Pjer-Fransoe Martin-Lavala, a ulogoe tumače Teo Fernandez, Pjer-Fransoe Martin-Lavala, Arno Dikre.\nFilm je u bioskopima od 5. aprila u distribuciji 2i Film.\n2i FilmfilmGaša ŠeprtljaGaston Lagaffestripu bioskopima