U slobodnoj zoni Priboj otvara se visoka tehnička škola\nPRIBOJ – U Slobodnoj zoni Priboj ove godine otvara se prva visokoškolska ustanova u ovom gradu koja već u oktobru kreće sa nastavom.\nVisoka tehnička škola iz Trstenika raspisala je konkurs za upis prve generacije studenata na smer proizvodno mašinstvo, a u zavisnosti od potreba privrede tog kraja moguće je otvaranje i drugih smerova u toj ustanovi.\nStručnu nastavu u obrazovnoj jedinici držaće profesori iz Trstenika, dok će za praktični deo biti zaduženi profesori iz Priboja.\nUsavršavanjem stručnog kadra u planu je da se kasnije zaposle profesori sa teritorije te opštine.\nPravo učešća na konkursu za upis na prvu godinu studija imaju svi kanditati koji su završili trogodišnje ili četvorogodišnje srednje obrazovanje gimnazije ili tehničke, mašinske struke.\n„Prema studentskom programu upisaće se 40 studenata, ali ako bude veća zainteresovanost svi će biti prihvaćeni na studije”, rekla je za Glas zapadne Srbije šef lokalnog centra regionalne razvojne agencije Zlatibor Magdalena Prijović.\nPrema njenim rečima, ovo je jedinstven slučaj saradnje između preduzeća i visokoškolske ustanove, jer će se u ovoj jedinici obrazovati kadrovi koji su potrebni za rad u firmama u kojima će kasnije imati sigurno radno mesto.\n„Ako sve bude teklo po planu nastava će početi u oktobru. Verujemo da će ova saradnja biti od velike koristi i za lokalnu samoupravu, iz prostog razloga što mnoga deca nisu u mogućnosti da nastave sa obrazovanjem u drugim gradovima, a drugi razlog je taj što će usavršavanjem kadrova otvoriti mogućnost za otvaranje novih firmi i dodatnih radnih mesta“, rekla je Prijović.\nDodala je da će svi kandidati koji se prijave na konkurs, polagati prijemni ispit iz matematike već u drugoj polovini septembra, a da će organizacija samog prijemnog zavisiti od dinamike prijavljivanja kandidata.\n„Zbirku za polaganje prijemnog mogu pronaći na sajtu fakulteta, a ono što je veoma važno da napomenem, to je da će u prvoj godini svi studetni biti oslobođeni svih naknada, opština će finansirati 30 studenata dok će ostale finansirati škola“, izjavila je Prijović.


Dame i gospodo, možda o tragizmu ove nesreće i njenim razmerama najviše govori broj umrlih lica, 51 žrtva je ogroman broj, ne računajući jednu osobu koja se vodi kao nestala, polovina njih je stradala zbog utapanja, druga polovina zbog prirodne smrti, dakle teškog kritičnog događaja koji je životno ugrozio te osobe. To najbolje govori o tome koliko je bilo nemoguće predvideti šta će se dešavati, jer bi svako sigurno na individualnom planu učinio nešto da sačuva glavu. Stigla pomoć blagovremeno ili ne, instinkt bi čoveka terao da se spasi od toga što mu je neposredno pretilo.\nDakle, razmera je kataklizmička, a o tome govore i drugi podaci koji su u Izveštaju, koji ocenjuju da je sadržajan, dobar, da je prikazao radove onih službi i onih organizacija koje su u ovome neposredno učestvovale.\nNažalost, ovde ne mogu da se potpišu grupe dobrovoljaca kojih je bilo na hiljadu i čija zasluga ništa nije manja od one što su učinili vojnici, od onoga što je doradilo sedam do devet hiljada milicajaca, uključujući tu i vatrogasce i ostale, tokom svakog radnog dana, a posebno u danima u kojima je kataklizma bila najžešća, prva tri ili četiri dana. Kasnije su svi pokazali srazmerno odgovornost prema onome što im je država stavila kao obavezu, a i prema ličnom osećaju odgovornosti, gde su pre svega došli dobrovoljci u prvi plan.\nŠta hoću i zašto izdvajam ovakav način izlaganja? Izdvajam ga zbog značaja službe koja je ovde prikazana u relativno skromnom i pristojnom broju stranica, ako se tako meri. Istovremeno, pokazuje koliko je zdravstvena služba bila uključena od samog početka.\nMinistar je, poštujući odluku Vlade, naložio svim zdravstvenim ustanovama da odmah promene režim rada, uvedu neprekidna dvadesetčetvoročasovna dežurstva u pogođenim oblastima, formirao mobilne ekipe i uključio relevantne zdravstvene institucije koje će početi, od „Batuta“ ili Gradskog zavoda za javno zdravlje, da prate epidemiološku i higijensku situaciju na terenu, da prave mikrobiološke izveštaje, da vrše redovne i vanredne sanitarne preglede i kontrole. U sadržaju ovoga Izveštaja, koji imamo ispred sebe, vidi se da je urađeno mnogo, da je rađeno uz pomoć, pre svega, beogradskih zdravstvenih ustanova, ali i velikog broja zdravstvenih ustanova i radnika i saradnika u tom planu koji su došli iz unutrašnjosti i bili su gosti pogođenih opština. Dakle, radili su svi, radili mnogo i radili odgovorno. Zato i nije iznenađenje što se i u Predlogu zakona poseban član u ovom zakonu ostavlja ili daje pravo ministru da na predlog Instituta za javno zdravlje, vodeće preventivne institucije, može da utiče na to da se proglasi, da Vlada proglasi zdravstveno stanje na tačno definisanom području, tačno definisanim opštinama, u tačno definisanoj razmeri, da ima ovlašćenja koja je sada ministar upotrebio na pravi način, ministarstvo zajedno sa Vladom, dakle saglasno u tom segmentu delovalo.\nNama je svima u prvi plan padala aktivnost Vojske, aktivnost policije, aktivnost dobrovoljaca, aktivnost građana. Nismo preterano videli u televizijskim prilozima aktivnost zdravstvenih radnika, kojih je bilo na svakom od mesta mobilizacije, na 160 ili više punktova, na svakom od mesta gde su se zbrinjavali oni koji su po 32.000 ili 33.000 evakuisanih osoba došli da negde provedu prvu, drugu ili narednu noć, pa da onda budu propraćeni i oni i škole koje su ostale da rade i novi školski objekti i nove institucije i druge ustanove u kojima se vrši pripremanje hrane itd.\n„Batut“ je pripremio posebna uputstva kako se ponašati kod rizičnih epidemija, alimentarnih toksikacija, kako da se stanovništvo ponaša u pogledu upotrebe hrane, kako upotrebiti hranu koja se nalazi na tezgama, na pijacama, odakle je došla itd. Jako veliki broj korisnih postupaka i radnji u kojima se zdravstveni sistem pokazao kao uhodan, da može da prepozna aktuelnost trenutka i da na njega adekvatno odgovori. Tako da je u ovom predlogu zakona dobio značajno mesto i pravo da učestvuje u, ne daj Bože, ponovljenim situacijama ovoga tipa, ali istovremeno da shvatimo da ovo sve nije gotovo, da u periodu obnove, manjih ili većih kataklizmičkih događaja, manjih ili većih rizičnih susreta sa situacijama na terenu tokom njihove sanacije nađenoga. Recimo, 300 tona hrane ili uginulih životinja je moralo biti iseljeno. To je opet jedan problem koji se ne tiče striktno zdravstvenoga nadzora, ali sanitarni veterinarski nadzor je tu veoma bitan itd.\nMnogo toga nas još čeka u periodu obnove, a mehanizmi kojima će se to uraditi, da Vlada to kontroliše, provodi, organizuje preko svoga plana, koji zajedno u dogovoru sa Kancelarijom, koja daje predlog, to sprovodi po lokalnim samoupravama je zakonom regulisani mehanizam najbržeg mogućeg delovanja. Zaista nemamo nikakvu drugu alternativu niti imamo sopstveno životno iskustvo o tome, sem modela koji smo davno odbacili, tzv. civilne zaštite, gde se u svakoj mesnoj zajednici znalo ko je za šta bio nadležan, ko će da evakuiše, po imenu i prezimenu, šta će ko da radi u takvim situacijama.\nImam dovoljno godina i sam sam bio učesnik takvih vežbivno utvrđenih manira ponašanja, naravno o tome će razmišljati ko treba da razmišlja, da se možda sadržaji naših programa u nečemu izmene, da pokušamo da zaista naše građane pripremimo na vreme koje, ne znamo kada, ali teorijski može da nam se ponovi, možda i previše brzo, a svi bismo voleli da to nikada više se ne desi, nikome ni u regionu, ni u svetu. Svedoci smo da su kataklizmički događaji zaista nepredvidivi, mogući i veoma razorni. Hvala.\nReč ima narodni poslanik Veroljub Matić. Izvolite.\nPoštovani predsedavajući, poštovane ministarke, koleginice i kolege, poplava je došla u eri ekonomske krize. Na to sigurno nismo mogli uticati, ali imaju neke stvari koje i ova Skupština i Vlada i naša javnost treba da znaju.\nDolazim iz Koceljeve, opštine koja je prva zajedno sa Valjevom bila na udaru poplava i prva opština koju je premijer posetio, s obzirom na razmeru poplave koja se desila u Koceljevi.\nKada već pominjem premijera, da pomenem i celu Vladu, ministre, predsednika države koji je kasnije došao, tako da je to bila jedna velika moralna i realna podrška u tim trenucima kada je startovala poplava, kada još nismo bili spremi na sve izazove, praktično da rešimo na pravi način.\nIma ovde nešto što niko nije pomenuo, a mislim da je jako bitno, a to je 2010. godina. Godine 2010. svi vodotoci i sve reke su pripadali Republici. Godine 2010. pravi se presek, pa se deo reka proglašava državnim, a vodotoci ostaju opštinama bez ikakvog rešenja i finansijske podrške lokalnim samoupravama, tako da je to jedan veliki problem koji se akumulirao do dana današnjeg.\nKada posmatramo štete na teritoriji opštine Koceljeva, one su velike. Međutim, iz šteta smo izašli, ali nismo imali gubitke ni povređene ljude, što je mislim veliki dobitak.\nJoš nešto što bih rekao, mada je kolega Zoran Živković otišao, on je rekao nešto što je pročitao iz štampe i gde je nešto rečeno u određenoj štampi da je miniran magistralni put kod Koceljeve i da se čula eksplozija u Obrenovcu i da je odmah zatim Obrenovac poplavljen. To apsolutno nije tačno, niti je išta minirano, niti voda putuje brzinom zvuka, nego odgovorni koji su donosili određene odluke doneli su i takve odluke da spasu Koceljevu, a da to ne utiče na građane Obrenovca ili bilo koga nizvodno.\nOno što građani Koceljeve očekuju, to je brza reakcija na izgradnju mosta na državnom putu prvog B reda i na rešavanju određenih lokalnih mostova koji su jako bitni za život tih građana, jer u selu Ljuticama i u selu Družetiću postoje dva lokalna mosta, gde praktično građani obilaze i po dvadesetak i tridesetak kilometara više nego što bi realno trebali obilaziti da dođu ili do svojih domaćinstava, ili do svojih parcela. Tako da jednostavno molim, mada sam to i ministarki rekao i ona je to prihvatila na jedan zadovoljavajući način, da pokušamo da to uradimo što pre, bar što se tiče tog dela da ima određeni prioritet.\nDalje, saobraćaj je premešten kroz gradsko tkivo, ulice se uništavaju. Mislim da nema rešenja nego da se to tako radi, ali barem da to ubrzamo jer mislim da je to dobro i za ekonomiju ove zemlje.\nŠto se tiče zakona, vrlo ću kratko. On je ograničen na godinu dana, dakle, mora biti brzo realizovan. Očekujem da će se brzo doneti podzakonski akti, da\nćemo brzo reagovati i da brzina i efikasnost za sprovođenje ovog zakona znači i uspešnost rešavanja posledica od poplava. Hvala.\nReč ima narodni poslanik Obrad Isailović.\nPoštovani predsedavajući, poštovana gospođo ministarko, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, Izveštaj o elementarnoj nepogodi, poplavi koja je zadesila Republiku Srbiju i merama koje su preduzete radi spašavanja i odbrane ugroženih meta od poplava, koji je Vlada dostavila Narodnoj skupštini je vrlo iscrpan. Obiluje detaljima i jasno ukazuje na sve bitne elemente, tj. jasno opisuje hronologiju događaja pre elementarne nepogode i za jedan period posle.\nS obzirom da sam narodni poslanik iz Obrenovca, smatram da mi je obaveza da stanovnike opštine Obrenovac koja je najviše nastradala od poplava, upozna sa delom izveštaja koji se odnosi na rad opštinskog štaba za vanredne situacije u Obrenovcu.\nPre toga imam obavezu da u ime stanovnika Obrenovca izrazim zahvalnost predsedniku Vlade Aleksandru Vučiću, kao i celoj Vladi za sve što su učinili. Zahvaljujem se MUP-u, posebno ministru dr Nebojši Stefanoviću na izuzetnom zalaganju i požrtvovanosti u pružanju pomoći ugroženom stanovništvu, kao i Ministarstvu odbrane na čelu sa ministrom Gašićem.\nMinistri Nebojša Stefanović i Bratislav Gašić su sve vreme bili uz narod u najtežim trenucima i neposredno pomagali najugroženijima, ne vodeći za sobom snimatelje. Mnogi ih čak u tim trenucima nisu ni prepoznali.\nBez pomoći policije i vojske Obrenovac bi doživeo mnogo veću katastrofu. Hvala i Ministarstvu zdravlja na svemu učinjenom, da ne dođe do masovnih epidemija i zaraznih bolesti. Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja upućujem apel da pomogne da se što pre osposobi Gerontološki centar u Obrenovacu kako bi se 300 korisnika što pre vratilo. Gerontološki centar ima kapacitet 340 korisnika i 143 zaposlena.\nDa se vratim na deo Izveštaja koji sam dužan da citiram stanovnicima Obrenovca. Citiram – uočen je propust opštinskog štaba za vanredne situacije u Obrenovcu koji nije na vreme započeo delimičnu evakuaciju, a eskalacijom događaja i potpunu evakuaciju. Donošenjem naredbe o potpunoj evakuaciji odmah je trebalo organizovati i vršiti hitno obaveštavanje stanovništva putem sirena i medija i na improvizovani način koji je trebalo razraditi u planu evakuacije, koji je opština trebala da pripremi i donese. Završen citat.\nGrađani opštine Obrenovac su doživeli veliku katastrofu. Očekujem da se utvrdi odgovornost svakog pojedinca u opštinskom štabu za vanredne situacije u Obrenovcu u čijem radu je bilo nedopustivih propusta.\nOd premijera i Vlade očekujem brzinu i efikasnost u saniranju posledica poplava. U isto vreme molim građane za strpljenje, razumno ponašanje i poverenje u Vladu i premijera Vučića. Hvala.\nReč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.\nUvaženi predsedavajući, ja ću svoje izlaganje započeti jednim sećanjem na 2011. godinu kada je Savet za borbu protiv korupcije kojim je predsedavala Verica Barać izneo jedan stravičan podatak prilikom zloupotrebe za nabavku protivgradnih raketa. Tada je izvršena određena nabavka, neko je prijavio da ćemo kupiti 15.000 protivgradnih raketa, pritom je naduvao cenu u vrednosti jedne protivgradne rakete. Kupili smo negde 3.000 protivgradnih raketa, a država je oštećena za nekih 8,5 miliona evra otprilike.\nNaravno sad kad ovo govorim, znači, ovo nisam rekao ja, niti bilo ko iz SNS, to je tada objavio Savet za borbu protiv korupcije. Iskreno se nadam da ovo što sam sada rekao, da ja ovim ne rizikujem da s druge strane mi neko dobaci da sam đubre, kao što je kolegi Martinoviću jedan poslanik koji nas voli mnogo da uči o lepom ponašanju dobacio zarad, naravno, istine ovo govorim zato što u medijima na jedan jako neprikladan način preneto šta se ovde zaista događalo tokom dana.\nZašto sve ovo govorim? Nas ovde neko danas optužuje što možda država nije bolje reagovala prilikom ove katastrofe koja nas je zadesila vezano za poplave. Otprilike je neko tražio da za dva dana država napravi sve bedeme kraj reka, da otprilike za dva dana iskopamo sve jarke, šančeve i šta god je zatrebalo, da očistimo naravno za dva dana sve naše vodotokove, a eto bar evo u ovom slučaju koji sam naveo vezan za protivgradne rakete, i to je naravno elementarna nepogoda i zaštita na neki način, ne neki, nego sigurno, mi vidimo kako je država sistemski ovde pljačkana i kako zapravo neko nije godinama vodio računa šta može da nam se dogodi.\nDanas neko od nas traži da cedimo suvu drenovinu. Naravno da moraju da se nabave sredstva, ali godinama, i ja vas tu pitam gospođo Mihajlović, pošto sam pročitao vrlo pažljivo ovaj izveštaj, žao mi je što tu nije neko iz MUP, recimo, što nije gospodin Stefanović ovde, ali moje pitanje je konkretno. Sve ovo što smo pročitali – da li će neko odgovarati, posebno u lokalnim samoupravama? Zato što ogromna sredstva su se izdvajala u lokalnim samoupravama za zaštitu od elementarnih nepogoda, ta sredstva ko zna gde su nestala, nisu uložena tamo gde je trebalo da se ulože i zato smo danas doživeli potpuni kolaps.\nMi smo nažalost danas poprilično nebranjena zemlja od elementarnih nepogoda. Nas čekaju, ne daj Bože, i požari tokom leta, nas čekaju opet poplave. Stravična cifra koja je nama potrebna za neku minimalnu zaštitu i zaista ne znam kako ćemo mi to da izvedemo, a posebno zato što je država sistematski opljačkana na najgori mogući način upravo kroz ova sredstva koja su se izdvajala za elementarne nepogode.\nŠto se tiče samog zakona o obnovi zemlje, on je nešto što je nužno, šta je proisteklo iz ove situacije koja nas je zadesila. Naravno, ja ovde imam neka pitanja. Zakon je inače dobar, moram da pohvalim Vladu za ovakav zakon, ali neka pitanja prosto imam na koja bih voleo da dobijem odgovor. Vezano je za sistem javnih nabavki, konkretno član 16. koji omogućuje primenu drugog postupka javne nabavke. Razumem da nekada mora nešto hitno da se nabavi, ali sam rok koji je ovde ostavljen u ovom prvom postupku, to je 10 dana. Mislim da je to nešto što je sasvim dovoljno da idemo u drugi postupak. Znate, tu neretko dolazi do one situacije gde imamo neposredne dogovore i jako se plašim toga, mada vidim da je ovde stavljena vrlo rigidna i vrlo kvalitetna kontrola i svaka javna nabavka mora da bude na sajtu kancelarije. Ali, prosto, koga su zmije ujedale i guštera se plaši. U ovoj zemlji su tim neposrednim pogodbama, svašta se ovde zbivalo i dešavalo, tako da, voleo bih da nam date odgovor, da nam se prosto to pojasni da li će zaista ta kontrola biti adekvatna i svakako da li će i na koji način, odnosno šta će se više primenjivati. Plašim se da možemo da dođemo u situaciju da se ovaj drugi postupak mnogo češće primenjuje nego ovaj prvi.\nTakođe, želeo bih da vas pitam za radne akcije. Ovo je izuzetno dobra stvar i drago mi je što je ovde definisano da lica koja su najpre nezaposlena, socijalno ugrožena, mladi, itd, da će imati prioritet, posebno u područjima koja su pogođena poplavama, da će imati priliku da rade u ovim javnim radovima, odnosno na radnim akcijama. Ima jedna reč, odnosno sintagma gde se kaže – lice iz kategorije teže zapošljivih. Voleo bih da malo pojasnite kako će se to tumačiti, šta to znači lice koje je teže zapošljivo. Bilo bi dobro da se to malo precizira. Inače, ne volim zakonske odredbe gde se ostave tako široka tumačenja, jer to smo videli u prošlosti da uvek su se namerno neke odredbe tako ostavljale široko da se tumače kako bi se vršile razne zloupotrebe, pa prosto voleo bih da se to malo precizira.\nTakođe, ono što se plašim da bi možda mogao da bude jedan problem, nadam se da neće biti, a to je u članu 41. Kaže – rešenja o vrsti i visini pomoći donosi nadležni organ jedinice lokalne samouprave na osnovu kriterijuma utvrđenih državnim programom od odbrane. To je sve jako lepo, ali mi smo čuli čak i od samog premijera Vučića da već u ovim prvim procenama koje su dolazile vezano za štetu u nekim lokalnim samupravama, imali smo očigledno neke procene koje su namerno bile naduvavane. Iskreno se veoma plašim tih ljudi po lokalnim samoupravama zato što, neretko smo bili svedoci da su tu bile razne prevare, odnosno da je neko sklon da malo naduva cenu, pa da onda dobije višak novca, pa se to tako podeli. Zaista bih voleo da ovde ta kontrola bude i te kako rigidna, jer ovde se radi o svima nama, o životima našim. Posebno bi mi bilo strašno da neko uhvati i da krade državu u ovako teškoj situaciji, a imali smo primere, navodili smo primer i Kraljeva itd, gde smo imali situaciju sa zemljotresom, pa pogledajte šta se dogodilo, da smo utvrdili da postoje zloupotrebe prilikom obnova kuća.\nNa kraju, vezano sam nadzor. Iskreno, dobro je što će vaše ministarstvo biti to koje je nadležno, ali mislim da je i Ministarstvo poljoprivrede trebalo da uđe u sam sistem tog nadzora zato što imamo puno poljoprivrednog zemljišta koje je potpuno oštećeno, koje je devastirano, koje je upropašćeno i mislim da ne bi bilo loše da i oni uđu u taj sistem nadzora.\nI naravno vezano za, to bih zamolio gospođu Kori Udovički, verujem da gleda ovaj prenos, s obzirom da je Zakonom o ministarstvima utvrđeno da Ministarstvo državne i lokalne samouprave je to koje je najviše nadležno za nadzor nad trošenjem sredstava u lokalnim samoupravama, da ovde budu jako rigidni i da mere svaki dinar gde je otišao i gde je potrošen.\nNadam se da se nama ovako nešto više nikada neće dogoditi, ali s obzirom i da se menja klima i da imamo evo i danas jednu neverovatnu elementarnu nepogodu koja je zadesila naš glavni grad i svaki dan imamo strašne pljuskove i grad itd, mislim da moramo da napravimo mnogo bolji sistem zaštite od elementarnih nepogoda. Slažem se da su sredstva veliki problem, ali znate šta, mi drugu državu nemamo, ovu moramo da štitimo. Nadam se da će ova Vlada uspeti da pribavi sredstva i kroz ove donatorske večere.\nUglavnom, čeka nas jedan veoma težak posao, a ovaj sistem kroz ovaj zakon koji se ovde utvrđuje, a posebno oko radnih akcija i oko javnih radova nadam se da će biti dovoljno efikasan i da će se čitava država odazvati.\nZahvaljujem gospodine Đukanoviću.\nReč ima potpredsednik Vlade prof. dr Zorana Mihajlović, izvolite.\nVezano prvo za izveštaj koji je Vlada dostavila i za vaše pitanje da li će neko odgovarati kada su potpuno svesni da je bilo propusta u ranijem periodu, a vezano za novac koji su lokalne samouprave imale na raspolaganju, a nisu ga iskoristile za ono za šta su trebale da iskoriste. Mislim da je izveštaj samo osnova i jedan od dokumenata koji je biti osnova da se utvrde odgovorni, jer dok ne budemo imali imenom i prezimenom odgovorne, onda nam se može desiti da nam se ponekad i u budućnosti takve stvari ponove.\nSamim tim što je ova Vlada samoinicijativno ovakav jedan izveštaj dala, potpuno je jasno da mi nemamo nameru da ostavljamo stvari sa strane i da će i te kako sve imati svoje ime i prezime.\nKada govorite o javnim nabavkama i o ovom drugom postupku, on će najmanje biti korišćen. To je samo u iznimnim situacijama, budući na sve resore koje sada kada pogledate šta sve treba da bude obuhvaćeno zakonom i šta ćemo sve uraditi u naredna dva meseca, mi moramo da imamo tu mogućnost. Ono što je sasvim sigurno to je otvoren postupak Zakona o javnim nabavkama, samo sa skraćenom vremenskom procedurom.\nJavni radovi koje ste pomenuli, a vezano za teže zapošljive, dakle prema sadašnjem, taj pojam je stavljen iz sadašnjeg Zakona o radu. Odnosi se na žene, samohrane majke, osobe sa invaliditetom, dakle to je ta kategorija ljudi koji svakako imaju pravo i treba da imaju pravo da učestvuju u takvim radovima.\nKada ste govorili o lokalnim samoupravama i o tome da li će oni potrošiti više ili prosto dati informacije o svojoj šteti koje su više od onih koje su u stvari realne, ništa ne može da se radi prvo dok Vlada ne donese državni program obnove, koji će biti u narednih nadam se sedam dana usvojen. Svaka lokalna samouprava i svaka stvar koja se bude obnavljala proćiće verifikaciju. Verifikaciju vrši Kancelarija Vlade zajedno sa stručnim licima iz sopstvenih ministarstava. To je još jedan od načina kontrole svega onoga što se bude radilo.\nNaravno, u smislu kada ste govorili o poljoprivredi, naravno da će njihove inspekcijske službe da budu direktno nadležne u onome što je njihov resor, kao što će recimo i naše inspekcijske službe da budu nadležne u onom delu kada govorimo o kućama ili drumska inspekcija kada govorimo o putevima, železnička, itd.\nSlažem se sa vama da je najvažnije da pored toga što imamo zakon, što imamo Kancelariju, što smo uspostavili sistem, kontrola mora da bude možda najvažniji deo svega što budemo radili u narednom periodu.\nZahvaljujem se gospođi Mihajlović.\nReč ima narodna poslanica Marija Stevanović, a neka se pripremi narodna poslanica Biljana Ilić Stošić.\nIzvolite gospođo Stevanović.


emotivna-poruka-dane-karic-o-petrovom-dolasku-na-svet-ja-nisam-o | Vesti | Porodica\nEmotivna Dana Karić o Petrovom dolasku na svet: Ja nisam osećala bol - ja sam uživala! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nEmotivna Dana Karić o Petrovom dolasku na svet: Ja nisam osećala bol - ja sam uživala!\n12.07.2017. / 09:15\n"Svojoj bebici sam rekla, 'ajde sine, možeš ti to!'..." "A on, duša moja, izašao je na najlepše, spokojan, divan način, radostan, gde sam ja bila radosna i nasmejana! Prosto magično!", napisala je ponosna mama u svom emotivnom obraćanju ...\nDanica Karić u ponedeljak je na svet donela svoje prvo dete, dečaka Petra. Srećna, uzbuđena i zahvalna, ova mama, na sve čestitke koje je dobila odlučila je da odgovori porukom na svom Instagram profilu.\nEmotivne reči poznate mame dirnule su srca svakoga ko ih je pročitao, a iskustvo koje je doživela i opisala verujemo da će biti od pomoći mnogim budućim mamama na dan njihovog porođaja.\n"Dragi moji, ne znam kako da počnem ovaj post! Rodila sam sina svoga juče! Petra! Želela sam prirodan porođaj, želela sam radostan porođaj! Želela sam da mi porođaj bude uživanje i lepota, da se smejem i da se radujem! Želela sam da mi sin dođe na ovaj naš predivan svet na jedan nežan, opušten, radostan način. Sve to sam želela i svi su verovali da to nije moguće, 'naravno da će biti bolno, naravno da će biti traumatično, obavezno epidural, pogotovo prvo dete, ne muči se...' itd.\nDana Karić u devetom mesecu trudnoće: Ništa još nisam kupila za bebu, sve ću uzeti od sestara\nVerovala sam da nije moguće da bi nam Bog dao najsvetiju stvar a da ona bude najgora stvar u našem iskustvu. Verovala sam uporno da to prosto MORA da bude divota! Mora da bude uživanje, mora da može da bude najlepše iskustvo... Moralo je da to bude najsvetiji čin, da smo tada najbliže Bogu, da bude najduhovnije nešto... verovala sam, ali sam i ja pomalo počela da se gubim, da li mogu to? Šta ako nije tako? Šta ako pogrešim i dam sebi nepotreban stres i traume... Pa mi je Baba moja Danica, Naša mati Angelina, u 98. godini poslala video poruku i rekla... "kada krenu bolovi, ti se samo prekrsti i predaj Bogu, i Bog će pomoći da sve to lako izguraš" . Ta poruka me je rasplakala i podsetila da je ovo Božje delo! Rađanje deteta je Božja volja i On nas je stvorio za taj čin! Da to bude prirodno i da možemo da podnesemo, svaka na svoj način, da imamo tu radost da nov život, deo Boga, donesemo na ovaj svet! Vratila mi je samopouzdanje i veru u sebe i u taj proces koji je već milionima godina isti! Proces koji je prirodan i najlepše nešto što priroda našeg tela, mudrost našeg tela, ZNA kako da iznese.\nA post shared by Bogoljub J. Karic (@bogoljubkaric) on Jul 10, 2017 at 8:05am PDT\nU tom trenutku smo u božjim rukama, i On nam pomaže da to izvedemo. Shvatila sam da to treba pustiti Njemu, prepustiti se skroz i raditi šta osećamo! Naravno, imala sam tu sreću da su doktorka i babice uz mene, iskusni profesionalci koji su me bodrili i pomagali da shvatim KAKO treba disati, kako to sve izneti... zaista, slušala sam njih i tačno tako je bilo! Glava izlazi, oni govore, 'kada osetiš najjači bol onda guraj najviše' a ja kažem, ' ali ja ne osećam bol' ja sam uživala! Prosto sam imala te prirodne nagone i kada sam ušla u ritam i krenula da guram to je bilo najlepše nešto, predivan osećaj! Ne bolan. Divan!\nPa sam svojoj bebici rekla, 'ajde sine, možeš ti to... u can do it!' Da te mamica vidi... hehe! A on, duša moja, izašao je na najlepše, spokojan, divan način, radostan, gde sam ja bila radosna i nasmejana! Prosto magično!\nTo je proces koji beba i mama dele... beba prolazi kroj najtežu i najbitniju stvar u svom životu.. i mama takođe. To je jedan ples ljubavi i harmonije između njih dvoje... a onda ima ceo orkestar, na čelu sa Doktorkom, dirigenti i razni instrumenti... bez jednog, za mene, to ne bi bilo TO magično iskustvo! MORALO je ovako da bude... da me baš ti ljudi dočekaju, da baš oni svi prisustvuju, i moj divan mužić naravno! :) Cela bolnica, načelnica, doktora... svi! Svi su bili tu na svoj način, deo te magije! Hvala im svima!\nHvala Bogu. Hvala tebi, Petre, što si došao na ovaj svet na tako magičan način! Voli te mamica!"\nA post shared by Nikola (@nikolastojilkovic) on Apr 15, 2017 at 4:48am PDT\nDanica Karić Život poznatih Svet poznatih Deca poznatih Zvezde Prirodni porođaj Strah od porođaja Porođajni bolovi Stanovanje Poznate ličnosti


Festival srpskog filma fantastike 2014: Gost - Mik Geris\nNaslovna » Izlasci » Festivali » Festival srpskog filma fantastike 2014: Gost – Mik Geris\nNeko drugi 13. oktobar 2014. Festivali Postavite komentar\nGeris je režirao TV adaptacije Kingovog „Uporišta!“ (The Stand), „Vreće kostiju“ (Bag Of Bones) i „Isijavanja“ (The Shining), kao i igrane dugometražne verzije „Riding The Bullet“ i „Sleepwalkers“. Idejni je tvorac uspešnog serijala „Masters Of Horror“, koji je 2005. i 2006. okupio najveće majstore žanra strave i užasa, a nekima od njih, poput Džona Karpentera (John Carpenter) i Darija Arđenta (Dario Argento) – revitalizovao karijere.\nFestival srpskog filma fantastike, kojem je ovo deveto izdanje, od ove godine, pored domaće i regionalne, ima međunarodnu takmičarsku selekciju i ova ostvarenja će se nadmetati za nagradu Koskar. U domaću takmičarsku selekciju selektori su uvrstili 12 filmova, u regionalnu četiri, a u međunarodnu 19 filmova. O pobednicima će odlučivati žiri u sastavu: Dejan Zečević, filmski reditelj (Srbija), Dejan Ognjanović, filmski kritičar i teoretičar horor žanra (Srbija) i Jurica Hižak, reditelj i osnivač Trash film festivala iz Varaždina (Hrvatska). U konkurenciji za nezvaničnu festivalsku nagradu “Piramida”, na osnovu konkursa na temu „Slovenska mitologija“, takmičiće se sedam filmova iz Srbije, Hrvatske i Bosne i Hercegovine.\nFestival će 14. oktobra imati „nulti“ dan, kada će na programu biti dugometražni film švajcarskog autora Olivijea Beguina (Olivier Beguin) „Chimeres“, kao i posebne festivalske selekcije.\nZvanično otvaranje Festivala predviđeno je za sredu, 15. oktobar u 19 sati, i tom prilikom će publika moći da vidi dugometražni film Luke Bursaća „Tmina“ (2014), kao i „Mamulu“ Milana Todorovića. Festival će otvoriti performans grupe Vilindar, a posetioci će moći da pogledaju i izložbe ilustracija Boba Živkovića, skulptura Nemanje Đurića i kostima Ljubice Dolašević.\nViše informacija o programu može se naći OVDE. (danubeogradu.rs)\nTagovidom omladine beograda dub fantastika festival srpskog filma fantastike festivali film izlasci kinoteka vesti\nPrethodni „Drakula: Neispričano“ od 16. oktobra u bioskopima\nSledeći Kingston HyperX Fury – munja od flešića


Trifunović sa "Strujosekom" kompletirao "brke" | Za media\nDevete večeri "Dana Zorana Radmilovića" publika je videla komad "Strujosek" Ateljea 212, koji je po tekstu Aleksandra Radivojevića režirao Aleksandar Švabić. "Zoranov brk" za glumca večeri dobio je Branislav Trifunović za ulogu Vojvode.\nStrujosek, specijalac koji seče struju tamo gde niko ne sme ali ne samo zbog svoje odvažnosti nego zbog životnog stava da je struja štetna. Ili kako kaže Gordan Kičić, koji tumači naslovni lik "on bije bitku, zapravo, protiv struje. Strujosek smatra da je struja rasadnik lažnog svetla, a lažno svetlo korumpira pre nego droga. Svi su opsednuti lažnom svetlošću. Ljudi se gube pod uticajem struje, zapravo pod uticajem onoga što ona proizvodi danas, od socijalnih mreža, televizija, interneta... Moj junak smatra da će u mraku trenutno biti najbolje, da će se ljudi okrenuti jedni drugima, kao i humanosti".\nPored Kičića u komadu igraju i Branislav Trifunović, Marko Gvero, Miodrag Krstović i Milica Gojković. Govoreći o samom tekstu Trifunović je rekao da pisac Aleksandar Radivojević ima otkačen smisao za humor, koji gađa u one pore društva, koje nas najviše bole: „Imali smo sreću da se okupila fantastična ekipa i da smo svi zdušno radili. Čini mi se da smo porodili tu predstavu vrlo uspešno o čemu govori činjenica da je sala uvek rasprodata, da je uvek puno i da su ljudi, koji dolaze da nas gledaju, oduševljeni.“\nNa pitanje novinara kakav je osećaj dobiti "Zoranov brk" u Zoranovom Zaječaru Trifunović je rekao: „Zoran Radmilović je sigurno jedan od ljudi zbog kojeg su mnogi od nas počeli da se bave glumom. Ja se sećam svog svog prvog ulaska u Atelje 212 prva pomisao mi je bila Zoran Radmilović. To ime nosi neku odgovornost. A sa druge strane, ljudi kad pomenu njegovo ime svi odmah pomisle na Radovana Trećeg. Mislim da je on bio jako setan čovek. Čitajući njegove pesme i ono što je on govorio mislim da je taj njegov humor bio odbrana od tog sveta. Mislim da je bio, ne tužan ili nesrećan, nego setan čovek.“\nOvo je inače drugi "Zoranov brk" Banetu Trifunoviću. Prvi je dobio 2009. godine za ulogu Pometa u predstavi „Dundo Maroje“ Kruševačkog pozorišta.


PRIVATNU PENZIJU UPLAĆUJE 9% ZAPOSLENIH GRAĐANA: Korisne informacije kako i pod kojim uslovima postati član dobrovoljnog penzionog fonda i koji su rizici\nU Srbiji je danas radni vek 3,4 godine duži nego pre devet godina, a upravo slabost penzionog sistema, uz povećanu emigraciju, uslovljava da sadašnji zaposleni moraju sve duže da rade. Granica za penzionisanje je sve viša, pa se trenutno muškarci u našoj zemlji penzionišu sa 65 godina, dok će nežniji pol tu granicu dostići 2032. godine.\nMnogi se pitaju da li će državni penzijski fond uopšte opstati do trenutka kada dostignu starosnu granicu za penziju, a još više mladih generacija razmišlja hoće li moći da opstane sa sumom koja im bude stizala od PIO fonda. Zato se sve više njih odlučuje za privatne penzije, odnosno članstvo u nekom od dobrovoljnih penzijskih fondova, kako bi deo svojih prihoda izdvajali kao štednju za starost.\nPodaci Narodne banke Srbije pokazuju da je privatnu penziju u Srbiji krajem juna uplaćivalo 197.525 građana, što je oko 9 odsto zaposlenih. Među njima je 39 procenata onih koji samostalno uplaćuju privatnu penziju, dok za 61 odsto to čine poslodavci.\nProsečna uplata iznosi 4.569 dinara, a iz NBS navode da su tokom poslednjih pet godina ukupne uplate sredstava u dobrovoljne penzijske fondove beležile rast.\nPrema poslednjim dostupnim podacima NBS za jun 2019. godine, prosečan prinos dobrovoljnih penzijskih fondova iznosio je 3,6 procenata, što je oko 12 puta više od prosečne kamate na štednju u bankama (oko 0,3 odsto). Bilo je fondova sa manjim, ali i sa značajno većim prinosima, pa tako jedan primer sa godišnjim prinosom od 9,5 odsto pokazuje da svi koji su 25 godina uplaćivali po 2.000 dinara mesečno mogu da računaju da će posle penzionisanja svakog meseca u narednih 20 godina primati penziju od 21.000 dinara.\nKako postati član dobrovoljnog penzijskog fonda?\nOni koji žele veću penziju u vidu dodatka iz privatnih fondova potrebno je da najpre pronađu jedan od sigurnih i registrovanih fondova. Pored njegovog finansijskog stanja i stope prinosa, jedan od faktora pri izboru fonda treba da bude i visina naknada koja se plaća za usluge društva za upravljanje, ali je značajna informacija da ukoliko niste zadovoljni poslovanjem fonda koji ste odabrali možete ga promeniti.\nNakon prikupljanja informacija o pravima i obavezama, sledi potpisivanje ugovora o članstvu i plaćanje naknada - prilikom uplate penzijskih doprinosa (najviše 3 odsto vrednosti uplate) i za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom (do 2 odsto vrednosti imovine fonda na godišnjem nivou).\nKo može da uplaćuje?\nDonja starosna granica ne postoji i svako ko ima manje od 70 godina može da bude član fonda, bez obzira da li je zaposlen ili ne, odnosno da li je domaći ili strani državljanin. Sve je češća praksa da roditelji počnu sa štednjom za svoju decu odmah po njihovom rođenju.\nU fond može da uplaćuje i drugi pojedinac ili firma za račun fizičkog lica, a to može da radi i sindikat za svoje članove, kao i poslodavci za svoje zaposlene.\nOlakšavajuća činjenica za ulaganje u privatne penzijske fondove je što uplate ne moraju biti redovne, već klijenti imaju slobodu kada uplaćuju novac i mogu da biraju iznos za uplatu. Minimalni mesečni iznos penzijskog doprinosa je oko 1.000 dinara, u zavisnosti od fonda.\nKako bi podstakla štednju u dobrovoljnom penzijskom fondu, država je predvidela poreske olakšice i za poslodavce, ali i za zaposlene koji uplaćuju dopunske penzijske doprinose u fondove. Tako su poslodavci oslobođeni plaćanja poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje do maksimalnog neporezivog iznosa, a zaposleni koji uplaćuju putem administrativne zabrane oslobođeni su plaćanja poreza na dohodak građana.\nS druge strane, ako korisnik u nekom trenutku odluči da više ne uplaćuje novac, ne postoje nikakve pravne sankcije koje bi snosio. U tom slučaju, uplaćeni novac ostaje na računu klijenta dok ne stekne zakonsko pravo da ga koristi, što je danas sa navršenih 58 godina.\nOd čega zavisi visina privatne penzije?\nPrivatna penzija ne zavisi od dužine radnog staža, već od redovnosti uplata, dužine perioda u kome vršite uplate i načina na koji se ta sredstva investiraju. Fondovi uglavnom investiraju uplaćena sredstva u malo rizične hartije od vrednosti (sa visokim kreditnim rejtingom), a ostvarena dobit redovno se pripisuje na račun članova korisnika fonda.\nNajranije godine da se zvanično postane penzioner u Srbiji su 58, pa je to od 2011. godine i donja starosna granica za povlačenje sredstava koje ste uplaćivali u fond. Korisnici sredstva moraju da počnu da povlače najkasnije sa navršenih 70 godina života.\nNovac se može povlačiti jednokratnom isplatom (najviše 30 odsto ukupnog iznosa), programiranom isplatom (na primer, mesečno), prenošenjem sredstava u društvo za osiguranje ili kombinacijom ovih načina.\nAko dobrovoljni penzijski fond loše posluje na tržištu, novac korisnika je zaštićen jer imovina fondova ne ulazi u stečajnu masu. U slučaju prestanka njegovog rada društvo za upravljanje fondom može da prenese svoju imovinu na drugo društvo, uz saglasnost NBS.\nU slučaju smrti korisnika fonda sva sredstva na njegovom računu prenose se na naslednike, a ukoliko ih nije odredio primenjuje se Zakon o nasleđivanju ("Sl. glasnik RS", br. 46/95, 101/2003 - odluka USRS i 6/2015).\nIzvor: Vebsajt Blic, Marko Andrejić, 10.08.2019.


Drvene ograde, Belo Blato :: Daibau.rs\nDRVENE OGRADE, BELO BLATO\nTražim dobrog stolara za drvene ograde: Skupili smo i proverili stolare za drvene ograde, koji rade u mestu Belo Blato i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani stolari za drvene ograde će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen stolar za drvene ograde Belo Blato, koji može da uradi:\tmobilne panelne drvene ograde, ograde od ariša, pletena drvena ograda, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Specijalna dostava: Poklonite dragim ljudima pretplatu na servise koji će im slati stvari cele godin | Buro 24/7\n28.12.19. 19.00 2019-12-28T19:00:22+01:00\nSjajno je pokloniti veliku sjajnu kutiju koju možete smestiti ispod raskošne jelke koja se podvija ispod ukrasa, ali danas vam predlažemo da razmišljate malo drugačije. Šta kažete da umesto glomaznih poklona dragim ljudima poklonite pretplate na nešto što bi se njima svidelo i tako obezbedite da im čitave 2020. godine na adresu stižu pokloni? Pronašli smo najzanimljivije svetske servise koji nude sve od papirnih čestitki, preko blendova kafe, knjiga, časopisa, sve do retkih japanskih slatkiša.\nIdeja je jednostavna, ova pržionica nudi kvalitetnu, sveže mlevenu espreso i filter kafu i spakovaće vam svakog meseca svoj izbor najboljih zrna. Program je namenjen zahtevnim ljubiteljima kofeina koji razumeju nežne nijanse razlike u ukusima između osrednjeg i odličnog espresa.\nKoliko košta: Sve zavisi od vrste kafe koju želite (espreso ili filter), kao i količine (350 grama, ili kilogram), a takođe možete da se odlučite za nedeljnu, ili mesečnu isporuku. Tako da vas program može izaći između 80 i 200 funti u zavisnosti od želja.\nZašto je to dobar poklon: Ako u svojoj blizini imate posvećene fanove kafe, nema potrebe za objašnjenjem. Kao na primer - viski, i o kafi ima mnogo toga da se nauči i nadogradi, pa svaka od isporuka može biti i mini edukacija jer svaka kutija sadrži i objašnjenje o kakvom blendu je reč i kako je najbolje da se pripremi.\nKutija puna japanskih slatkiša kakve nikada niste videli? Prava avantura za nepca! Koncept je nastao pošto je osnivač Danny Tain shvatio koliko je teško nabaviti pojedine marke u Americi i Evropi. Pored slatkiša u kutijama stižu i posebne mešavine čajeva koja se uklapaju uz ponudu poslastica, kao i magazin u kome pretplatnici mogu naći više informacija o ponudi tog meseca.\nKoliko košta: Postoje dve opcije, tasting meni možete uzeti za 300 dolara za godinu dana, dok velika kutija koja sadrži između 20 i 25 artikala košta 444 dolara godišnje. No, ako samo želite da isprobate koncept tu su i opcije uzimanja samo jedne kutije.\nZašto je ovo dobar poklon: Novo, drugačije i posebno! Ukoliko su vaši dragi ljudi raspoloženi za gastronomski avanturizam ovo je stvarno savršen poklon.\nKoliko puta se nađete neodlučni ispred kioska dok vam oči brzo prelaze naslovnice desetina magazina? Ponekad se odlučimo u sekundi samo po dizajnu ili raspoloženju tog dana. Zato je Stack pretplata idealna, traje godinu dana, a svakog meseca na adresu stiže drugačiji, zanimljiv, nezavisni magazin. Na taj način možete otkriti nove naslove i proširiti vidike.\nKoliko košta: 170 evra je cena godišnjeg paketa, a ako ne želite da se obavežete na tako dug period, tu je opcija od 40 evra za jedan kvartal.\nZašto je to dobar poklon: Interesantne teme, nezavisno izdavaštvo, niche magazini, sjajan dizajn i kvalitetni sagovornici... Šta tu ima da se ne voli?\nKutija sa aksesoarima i beauty proizvodima po izboru stilistkinje Rachel Zoe? Yes, please! Budući da je ona poznata kao velika ljubiteljka luksuznih sitnica, upravo su takvi artikli koje bira svakog meseca. Primera radi, prethodne kutije sadržale su Missoni Home peškir za plažu, La Mer kreme, Marc Jacobs šminku...\nKoliko košta: Postoje dve opcije, 349.99 dolara košta jednokratna godišnja pretplata, dok mesečna koja se obnavlja košta 99.99 dolara.\nZašto je to dobar poklon: Toliko je dobar poklon da ćete ga možda pre svih pokloniti sebi. Takođe postoji opcija da dodate još artikala u kutiju na posebnom odeljku sajta Add-on Marketplace po cenama sniženim do 70 procenata.\nSavršen izbor za sve knjiške moljce, ovaj servis je koncipiran tako da svakog meseca ponude izbor od 5 odabranih naslova, a pretplatnici mogu da izaberu jednu ili više knjiga koje žele da čitaju tog meseca i one stiže na kućnu adresu.\nKoliko košta: Paketi se kreću od 3 meseca koji košta 50 dolara, sve do godišnje pretplate koja stoji 150 dolara.\nZašto je to dobar poklon: Knjige su uvek dobar poklon! A posebno kada ste oslobođeni pretrage i čitanja kritika i lako možete odabrati jedan od proverenih naslova. Dodatni plus je da pretplatnik ima pravo da „preskoči“ mesec u kome nema dovoljno vremena da se posveti dobroj knjizi, a zatim da jednostavno nastavi kada mu odgovara.\nKolekcija finog papira za pisanje. Kako bi svojim korisnicima ponudili najbolje, kompanija Nicely Noted sarađuje sa dizajnerima i malim studijima koji proizvode čestitike. Ovaj koncept osnovao je Perry Nelson, bivši urednik magazina Dwell 2012. godine.\nKoliko košta: Mesečna pretplata je 20 dolara, a za tu sumu oni se obavezuju da će svakog meseca upakovati tri dizajnirane čestitke na finom papiru, koverte, ali i zanimljive markice.\nZašto je to dobar poklon: Zato što je neočekivan. Svi mi jurimo kao bez glave po kući kada krećemo na rođendane i venčanja moleći boga da u nekoj od fioka imamo neku zaostalu čestitku. Ovako ćete dragim osoba rešiti taj problem, a ko zna možda se starom dobrom poštom i vama vrati neka iz paketa kao znak da prijatelji misle na vas.\nVodič za poklone: 15 stvari koje će oduševiti vašeg omiljenog muškarca (nema na čemu)\nVodič za poklone: Najlepše sitnice do 1.500 dinara


Muhamad Mursi osuđen na smrt – Energy Press\nMuhamad Mursi osuđen na smrt\nEgipatski sud osudio je na smrt svrgnutog predsjednika Muhameda Mursija i 107 drugih optuženih zbog bijega iz zatvora tijekom ustanka 2011. Mursi, koji već služi zatvorsku kaznu od 20 godina zbog poticanja nasilja nad demonstrantima, nalazio se u kavezu u odvojenom dijelu sudnice kada je presuda pročitana. Presuda je proslijeđena vrhovnom muftiji, koji do 2. lipnja treba dati mišljenje, no ono je savjetodavno i sud ga ne mora uvažiti. Osama Mursi, sin Muhameda Mursija, osudio je presudu rekavši kako je ona nevažeća, donosi Al Jazeera Balkans,\n“Ova sudska presuda je nevažeća i ne obraćamo pažnju na nju”, rekao je Osama Mursi u telefonskom razgovoru za Anadoliju. Istakao je da će njegov otac učiniti sve što je moguće kako bi na kraju pobijedila volja egipatskog naroda koji je i izabrao Mursija za predsjednika na predsjedničkim izborima 2012. godine. “Predsjednik je i dalje tu, i nastavit će braniti volju naroda dok revolucija ne urodi plodom”, kazao je Osama Mursi. Mursijeva obitelj nije prisustvovala današnjem izricanju presude, a poručili su kako su tim činom željeli pokazati da ne priznaju legitimitet sudskog postupka.\nAmnesty International je osudio presudu Muhamedu Mursiju, rekavši kako ona odražava “žalosno stanje pravosudnog sistema zemlje”. “Smrtna kazna je postala omiljeni instrument egipatskim vlastima u borbi protiv političke opozicije”, rekao je Said Boumedouha iz Amnesty Internationala. Službenik Muslimanske braće, Amr Darrag, pozvao je međunarodnu zajednicu spriječiti moguće izvršenje smrtne kazne nad Mursijem, rekavši kako se radi o političkoj presudi, prenosi Reuters. Na prvom suđenju koje je održano danas, Mursi i još 107 drugih članova i pripadnika Muslimanske braće, optuženi su za bjekstvo iz zatvora i napade na policiju tokom pobune 2011. protiv tadašnjeg predsjednika Hosnija Mubaraka.\nU zatvoru se nalazi 27 optuženih, uključujući Mursija, dok je ostalima, među kojima je vjerski vođa iz Katara Yusuf al-Qaradawi, suđeno u odsustvu. Yehia Ghanem, bivši urednik dnevnog lista Al-Ahram, rekao je za Al Jazeeru: ”U ovom konkretnom slučaju, ima mnogo pravnih osnova za poništenje presude. Samo sudstvo i sud su neustavni jer, prema Ustavu iz 2012. i prema najnovijem, usvojenom nakon što je Sisi preuzeo vlast kao predsjednik, trebao je biti osnovan specijalni sud za suđenje predsjedniku. Parlament je morao prihvatiti optužnicu dvotrećinskom većinom, a zatim je trebao biti formiran specijali sud, ali ništa od toga se nije desilo. Također, tu su mnoge druge stvari, kao što je svjedočenje bivšeg načelnika generalštaba, general-pukovnika Samija Anana na suđenju bivšem predsjedniku Mubaraku, u kojem je negirao sve optužbe vezane za Hamas, prelazak granica i oslobađanje zatvorenika. Dakle, postoje mnoge pravne osnove za poništenje ove smrtne presude”. Na drugom suđenju, Mursi i 35 optuženih, uključujući vođe Muslimanske braće, optuženi su za kovanje zavjere sa Hamasom i Iranom o destabilizaciji Egipta.\nOptuženi se terete da su snabdijevali iransku elitnu Revolucionarnu gardu obavještajnim izvještajima u cilju destabilizacije zemlje. Tužilaštvo navodi da su oni provodili špijunsku aktivnost u ime Muslimanske braće i Hamasa od 2005. do kolovoza 2013. “sa ciljem izvođenja terorističkih napada u zemlji kako bi širili haos i srušili režim”. Za ove optužbe, također, zaprijećena je smrtna kazna. Mursi se suočava sa još dva suđenja – za vrijeđanje sudstva i špijuniranje. Mursi, prvi slobodno izabrani predsjednik Egipta, svrgnut je vojnim udraom koji je predvodio sadašnji predsjednik Abdel Fattah al-Sisi, u julu 2013, nakon masovnih demonstracija. Nakon što je Mursi svrgnut, nova vlada je počela obračun sa njegovim pokretom Muslimanska braća. Stotine ljudi su ubijene, a hiljade zatvorene. Egipatske vlasti su proglasile Muslimansku braću terorističkom organizacijom u decembru 2013. Zatvorske kazne zaprijećene su i za verbalnu podršku pokretu.\nČeška je objavila rast od gotovo 4 posto\nProsvjed na Shellovoj platformi


BEZ NAGLOG PORASTA BROJA OBOLJELIH Analiza epidemije korona virusa u prvih mjesec dana u Srpskoj\nU prvih mjesec dana od pojave slučajeva infekcije korona virusom (SARS-CoV-2) u Srpskoj nije došlo do naglog porasta broja oboljelih, navodi se u Analizi epidemiološke situacije u RS za period od 4. marta do 3. aprila, koju je napravio Institut za javno zdravstvo.\n– Mjere koje su provedene u zajednici, kao i mjere provedene u zdravstvenom sistemu, su omogućile da se, za sada, krivulja epidemije “razvuče” te da ne dođe do prezasićenja postojećih kapaciteta zdravstvenog sistema u Srpskoj – navedeno je u ovoj analizi.\nIz IJZ naglašavaju da je u daljem toku epidemije od izuzetne važnosti nastavak striktnog pridržavanja svih propisanih mjera, kao i prilagođavanje strategije toku epidemiološke situacije.\nPodaci ukazuju na to da smo trenutno u fazi lokalizovanog održivog širenja virusa, koje karakteriše sljedeće:\n– povećava se broj različitih importovanih slučajeva\n– više slučajeva se pripisuje lokalnoj transmisiji nego importovanju\n– tri ili više generacija transmisije u najmanje tri različita, dobro definisana, klastera\n– postojeći kapaciteti namijenjeni pacijentima zadovoljavaju potrebe oboljelih u ovoj fazi\nU skladu sa navedenim, najbitnije mjere u narednom periodu će biti sljedeće:\n– osigurati da su svi nivoi u zdravstvenom sistemu spremni da prošire kapacitete u situaciji povećanog priliva pacijenata\n– i dalje sprovoditi striktne mjere socijalnog distanciranja\n– sve mjere koje se poduzimaju objaviti i objasniti javnosti\n– pratiti percepciju javnosti u odnosu na epidemiološku situaciju\n– pojednostaviti izvještavanje potvrđenih slučajeva\n– u nadzoru se oslanjati na ILI i SARI nadzor\n– raditi trijažu pacijenata koji zahtijevaju medicinsku pomoć\n– kohortno izolovati slučajeve koji zahtijevaju tretman\n– savjetovati građane o postupanju sa ciljem smanjenja pritiska na zdravstveni sistem\n– prioritizirati testiranje za osobe koje su u riziku od razvoja ozbiljne kliničke slike (osobe sa komorbiditetima, starije osobe), zdravstvene radnike sa simptomima, prve simptomatske osobe u zatvorenim okruženjima (škola, zatvor, bolnica, starački domovi…) da bi se brzo prepoznale epidemije i osigurale pravovremene mjere za ograničenje širenja\n– sprovoditi striktne mjere za prevenciju i kontrolu širenja virusa u zdravstvenim ustanovama, kao i striktne mjere za prevenciju i kontrolu širenja virusa u ustanovama za boravak starijih lica.


Safari Technology Preview dostiže verziju 69 | Ja sam iz Mac-a\nSvake dvije sedmice s vremena na vrijeme stiže nova verzija ovog eksperimentalnog pretraživača koja se redovno lansira. za nešto više od dvije godine. U ovom slučaju, nova verzija dodaje promjene u mračnom načinu, ali ono što se obično ispravlja su aspekti usredotočeni na samo korisničko iskustvo.\nKao što kažemo, to je nezavisni pretraživač iz službene verzije Safarija i potpuno besplatan koji mogu koristiti svi koji žele i imaju Mac sa macOS Mojave ili macOS High Sierra. U tim slučajevima, što više korisnika isproba ovaj pregledač više povratnih informacija dobit će Apple za otkrivanje i ispravljanje grešaka u službenim verzijama pretraživača. Oni takođe dodaju potrebne ispravke u sledeće verzije službenog pretraživača.\nTakođe, kao što se uvijek sjećamo u izdanjima koja su objavljena, da bismo instalirali Safari Technology Preview nema potrebe da imate račun programera i svako može preuzeti preuzimanje, samo morate pristupiti web lokaciji apple i preuzeti najnoviju dostupnu verziju Safari Technology Preview. Esta última actualización del navegador ya está disponible a través de la Mac App Store para cualquiera que haya descargado el navegador con anterioridad.\nPuni put do članka: Ja sam iz Mac-a » Mac OS X » Safari Technology Preview dostiže verziju 69


O karlovačkom crkveno-narodnom saboru | Glas javnosti\nO karlovačkom crkveno-narodnom saboru\nZa 29 Juni sazvati crkveni-narodni sabor u Karlocima - otvoren je 30 Juna.\nSabor je sazvan da prvo i prvo izoira patrijarka, čije je mesto od smrti Mašarevića 1887 godine upražnjeno. U sednici 4 Jula sabor je jednoglasno izabrao za patrijarha vladiku Arsenija biv. administratora, koga je vlada sa administratorske dužnosti uklonila što ga smatra za člana tamošnje narodne stranke, i postavila je na njegovo mesto vladiku Nikanora Grujića sadanjeg protivnika narodne stranke i narodne samostalnosti.\nNarodna stranka, na čelu koje stoji Miletić, sada je održala sjajnu pobedu nad kaluđerskom strankom. 63 glasača glasali su za Arsenija V. kandidata narodne stranke, 7 protivne strane uzdržali su se od glasanja, a 5 nisu bili prisutni.\nMadžarskoj je vladi, koja bi zajedno sa mađarskom vladajućom klasom htela da se nekako Srbi pretope u Madžare i da ih na taj način ne stane - vrlo krivo, što je jednoglasno za patrijarha izabrat kandidat srpske narodne stranke. I govori se, da će vlada savetovati kruni, da ga ne potvrdi, već da se po novo izbor patrijarha učini. Rasume se, da to ne bi bilo "ustavno" no ta "ustavnost" je i načinjena baš da štiti interese samo vladajuće klase, pa zato nije nikakav greh ako oni prekorače te gole forme, da odklone nešto što nebi išlo u njihovu korist. Govori se takođe, da će i sam Stojković "podneti ostavku". Od prilike onako podneti, kao kad kakav ministar predsednik zdrav kao dren a -eljan vlasti podnosi ostavku "zbog slabog zdravlja".\nMi ćemo našim čitaocima javljati, šta se bude dalje radilo na crkveno-narodnjem saboru u Karlovcima, koji je odložio svoje sednice za deset dana, dok ne stigne rešenje "krune", što se tiče izbora patrijarha.\nOvde da dodamo još samo to, kako naša braća pod "tuđinom" biraju i crkvenu poglavicu, a mi "šumadinci" još nismo "dozreli", - po mišljenju mnogih silnih - da biramo u našoj zemlji i najmanjeg praktikančića.\n‹ Događaj iz SmederevanazadKragujevačke prilike ›


ISPRAZNI SE ČOVEK OD LAŽNIH LJUDI I DOGAĐAJA… | TAMOiOVDE\nOvaj unos je objavljen pod Uncategorized i označen sa beauty, book, choices, događaji, duša, energija, energy, events, false, feelings, greške, izbori, knjiga, lažni, lepota, ljudi, man, mistakes, osećanja, people, popravka, repair, riznica, soul, success, treasury, uspeh, value, vrednoat, čovek. Zabeležite stalnu vezu.\n← HTELA JE NEŠTO DA KAŽE, ALI…\nOne thought on “ISPRAZNI SE ČOVEK OD LAŽNIH LJUDI I DOGAĐAJA…”\nvesna kaže:\t 17. septembra 2019. u 12:39\nrado bih povjerovala da nikad nije kasno…


Kolačići ("cookies") i praćenje internet aktivnosti - Hotel Pegaz Holiday Resort - Vrnjačka Banja - Srbija\nKako bismo unapredili svoje usluge, koristimo kolačiće. Kolačići su mali tekstualni fajlovi koji se postavljaju na tvoj računar, a svaki od njih dobija jedinstvene brojeve. Neki kolačići koje koristimo neophodni su za pravilno funkcionisanje veb-sajta, a drugi se koriste za prikupljanje informacija o korišćenju veb-sajta (statistika), kako bismo mogli da unapredimo tvoje pretraživanje. Kolačići mogu da se čuvaju na tvom pretraživaču ili uređaju različiti vremenski period. Kolačići sesija se brišu sa računara ili drugog uređaja kada se zatvori pretraživač. Trajni kolačići ostaju sačuvani na tvom računaru ili nekom drugom uređaju dok se ne izbrišu ili dok im ne istekne unapred definisani vremenski period čuvanja. Kada posetiš naš sajt, on može preuzeti ili pohraniti informacije iz tvog pretraživača, najčešće u formi kolačića. Ovo može uključivati informacije o tebi, tvojim izborima ili izvršenim pretragama, kao i informacije o digitalnom uređaju koji koristiš. Ove informacije najčešće služe kako bi sajt dobro funkcionisao. Informacije koje prikupljamo o tebi najčešće ne služe kako bismo te identifikovali kao pojedinca, ali i dalje za cilj imaju da ti pruže presonalizovano iskustvo na internetu. S obzirom da poštujemo tvoju privatnost, imaš mogućnost da ne prihvatiš određene vrste kolačića. Klikni na različite kategorije da pročitaš više o njima i da izmeniš podrazumevana podešavanja. Blokiranje određenih vrsta kolačica može uticati na tvoje iskustvo na sajtu kao i usluge koje pružamo. Postoje različite vrste kolačića:\nKolačići prve strane – postavljaju se automatski na tvoj računar kada pregledaš našu veb-lokaciju.\nKolačići trećih strana su kolačići postavljeni na našem veb-sajtu od strane partnerskih sajtova za oglašavanje, a koriste se za prikupljanje informacija u cilju reklamiranja i plasiranja prilagođenog sadržaja, kao i za veb-statistiku. Ovi kolačići omogućavaju uvid u tvoja interesovanja prilikom pretraživanja našeg veb-sajta, i moguće je blokirati ih. Oni ne sadrže direktno lične podatke, ali rade tako što jedinstveno identifikuju tvoj pretraživač i uređaj.\nZbog čega koristimo kolačiće (Cookies)?\nNeophodni kolačići su neophodni za nesmetano funkcionisanje našeg veb-sajta i ne mogu se isključiti u našim sistemima. Neophodni kolačići omogućavaju ti da pretražuješ naš veb-sajt, biraš opcije rezervacije, biraš jezik, da prilagodiš prikazivanje stranica uređaja sa kojim pristupaš našem veb-sajtu, da verifikuješ svoje podatke prilikom rezervacije smeštaja na našem veb-sajtu i omogućavaju nam da procesuiramo naplatu tvoje rezervacije. Svoj pretraživač možeš podesiti tako da blokira ili te obavesti o korišćenju ovih kolačića, ali imaj u vidu da postoji mogućnost da neki delovi našeg veb-sajta u tom slučaju neće funkcionisati. Ovi kolačići ne čuvaju nikakve identifikacione podatke o ličnosti.\nMarketing kolačići mogu biti postavljeni na naš veb-sajt od strane partnerskih sajtova za oglašavanje, koji ih koriste da kreiraju profil tvojih interesovanja u cilju prikazivanja relevantnih reklama na drugim veb-sajtovima. Oni ne sadrže direktno lične podatke, ali rade tako što jedinstveno identifikuju tvoj pretraživač i uređaj. Ako ne dozvoliš ove kolačiće, nećeš iskusiti naše ciljane reklame na drugim veb-lokacijama.\nFacebook – Ovo su kolačići za targetiranje koji nam omogućavaju da ti na društvenim mrežama Facebook i Instagram prikažemo reklamni sadržaj relevantan za tebe na osnovu tvog pretraživanja našeg veb-sajta i pokazanih interesovanja. Ove informacije nikada nisu vezane za tvoj profil na ovim društvenim mrežama i uvek su anonimne. Na sledećem linku možeš pronaći detaljnije informacije i promeniti podešavanja ovih kolačića.\nKada možemo da delimo tvoje kolačiće?\nŠta treba da učinim ukoliko više ne želim da vaš veb-sajt čuva moje kolačiće?


Holandska banka mora platiti 775 miliona eura zbog pranja novca | TRT Hrvatski\nHolandska banka mora...\nHolandska banka mora platiti 775 miliona eura zbog pranja novca\nTužioci su objavili da holandska banka ING mora platiti 775 miliona eura kako bi namirila štetu u velikom slučaju pranja novca u Holandiji\nTužioci su objavili da holandska banka ING mora platiti 775 miliona eura kako bi namirila štetu u velikom slučaju pranja novca u Holandiji.\nUred državnog tužilaštva za finansijske poslove u saopštenju u utorak naveo je banka ING godinama nije adekvatno primjenjivala zakon koji ima za cilj sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma. Naime, banka nije vršila adekvatne pozadinske provjere klijenata i nije dovoljno istraživala sumnjive transakcije novca.\nIz Tužilaštva dodaju da banka “nije osujetila račune ING-ovih klijenata u Holandiji koji su korišćeni za pranje stotina miliona eura u periodu između 2010. i 2016. godine“.\nRalph Hamers, izvršni direktor ING-a u saopštenju je naglasio da je poslovanje banke mimo zakonskih propisa “neprihvatljivo i da ING preuzima potpunu odgovornost“.\nTagovi: Holandıja , banka , ING


International Scientific Conference – Serbian-Slovakian Relationship - Pravni fakultet Univerziteta Union u Beogradu\nU Domu Narodne skupštine Republike Srbije u četvrtak 3. mart 2022. godine, održan je međunarodni naučni skup pod nazivom: Srpsko-slovački odnosi\nSERBIAN – SLOVAKIAN\nSkup je otvorio predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić, a učesnicima su se obratili ambasador Slovačke u Srbiji dr Fedor Rosoha, biskup slovačke evangelističke crkve Jaroslav Javornjik, prorektor Beogradskog Univerziteta prof. dr Dejan Filipović i dekan Geografskog fakulteta Univerziteta u Beogradu Prof. dr Velimir Šećerov.\nNakon plenarnog dela, radni deo je otvoren predavanjem rektora Univerziteta „Aperion” iz Krakova (Poljska) prof. Branislav Kovacik, (dekan Fakulteta Političkih nauka, Univerziteta „Mateja Bela“, Banjska Bistrica, Slovačka), a potom su svoje radove na temu odnosa između dve države prezentovali: dr Nebojša Kuzmanović (direktor Arhiva Vojvodine), prof. dr Rastislav Kazanski (Univerzitet „Matej Bela“), dr Katarina Stolarikova (Institut za nacionalnu i međunarodnu bezbednost), dr Jana Hudecova Zabunov, prof. dr Zoran Dragišić (Fakultet bezbednosti Univerziteta u Beogradu), prof. dr Darko Trifunović (direktor Instituta za nacionalnu i međunarodnu bezbednost), mr Jovan Damjanović (predsednik Svetske asocijacije Roma), prof. Branislav Todorović (direktor Istraživačkog centra Instituta za nacionalnu i međunarodnu bezbednost), prof. dr Vasko Stamevski, prorektor Međunarodnog Slavjanskog Univerziteta „G.R. Deržavin“, Severna Makedonija, Jozef Hrabina, (Savet Slovačkih izvoznika – Moskovski državni institut za međunarodne odnose).\nProfesor Pravnog Fakulteta Univerziteta Union prof. dr Mario Lukinović, je izložio rad na temu „Nacionalno brendiranje Slovačke i Srbije“, koautorski rad sa dr. L. Škvareninovom (direktor Međunarodnog centra za edukacije, Slovačka i predsednikom Slovačko-Srpske asocijacije DUNAJ). Profesoru Lukinoviću uručena je i povelja za izuzetan doprinos Međunarodnoj naučnoj konferenciji „Srpsko-slovački odnosi“.\nRadovi izloženi na ovoj Konferenciji biće objavljeni u okviru zbornika u izdanju Instituta za uporedno pravo i Arhiva Vojvodine.


OK Radio | Još sitnice dele Sergeja od Junajteda, traži se dogovor za bonuse |\nJoš sitnice dele Sergeja od Junajteda, traži se dogovor za bonuse\nIzvor: Mozzart sport, OK Radio - Svetski sport - Subota 27.07.2019 - 11:39\nMateja Kežman završava najveći transfer u istoriji srpskog fudbala\nTransfer Sergeja Milinković Savića u Mančester junajted sve je bliži realizaciji, a sledeća nedelja biće ključna u pregovorima Mateje Kežmana i sportskog sektora velikana sa Old Traforda.\nSergejev agent doputovao je juče u Mančester kako bi razradio detalje najvećeg transfera u istoriji srpskog fudbala, a iako su signali pozitivni, ostali su još neki detalji koji bi tokom narednih dana trebalo da se razreše. Rimski dnevnik Korijere delo Sport nadovezao se na jučerašnju priču milanskog lista Gazeta delo Sport i objavio da se još traži prava formula za bonuse koji će biti uključeni u transfer ukupne vrednosti 90.000.000 evra. Gazeta je izvestila javnost o tome da će operacija biti izvedena po sistemu 75.000.000 evra fiksno, plus 5.000.000 u lakše i još 10.000.000 evra u teže dostižnim bonusima.\nUpravo je u tih 15.000.000 evra nastala zabuna. Naime, Lacio od Junajteda traži da svih 15.000.000 evra bude objedinjeno i realizovano pod istim, lakšim uslovima. Nije to prepreka zbog koje bi dve strane morale da budu zabrinute, ali će se pregovori očigledno odužiti i tokom naredne sedmice. Korijere tvrdi da će Mančester junajted sumu od 90.000.000 evra izdvojiti još deset miliona evropskih novčanica za proviziju Kežmanu jer je svog klijenta uspeo da nagovori da izabere Old Traford pre Parka prinčeva.\nOsim ekonomskog faktora, transfer srpskog veziste u najvećoj meri zavisi od budućnosti Pola Pogbe. To je nešto na čemu Mančester junajted uveliko radi, a samim tim što je na pragu konačnog dogovora za Sergeja, jasno je svima da će Pogba u samom finišu prelaznog roka za engleske klubove zaista preći u Real. Ostaje samo da se vidi po kojoj ceni. Konkretni razgovori Reala i Junajteda za Francuza zakazani su za narednu sedmicu, a čim se pronađe konačna formula za ovu operaciju, javiće se i zeleno svetlo za Sergeja.\nSve bi, suštinski moglo da bude rešeno u narednoj sedmici, a najkasnije do 8. avgusta, kada se stavlja katanac na letnju pijacu u Premijer ligi.


► Vladimir Gligorov: Ulice i spomenici\nPobuna u Americi je slična onoj u socijalističkim zemljama po tome što je cilj da se uklone istorijske laži. Ili, drukčije rečeno, da se i u nazivima ulica i po spomenicima iskazuje istorijska istina. A isto i na zastavama, nazivima klubova i na druge načine. To nije jednostavno jer – šta je istorijska istina?\nUzmimo da je to zapis o tome kako su se stvari dešavale. Tako da bi istorija skupljala sve. Recimo, država Misisipi je imala zastavu na kojoj je bila i ratna zastava Konfederacije. To je sada uklonjeno. Zašto? Praktično iz istog razloga iz kojeg su uklanjani spomenici po Sovjetskom Savezu i u istočnoevropskim sovjetskim zemljama. Ne zato što nisu istorijske činjenice, jer naravno da jesu, već što ne izražavaju istorijsku istinu. Mada je zapravo jasno da su sasvim u skladu sa istorijom tako kako se ona zaista događala. Što je otprilike argument onih koji se zalažu za to da se ne uklanjaju spomenici iz vremena ropstva. A naravno da nema razloga zašto bi samo ta nepravda bila razlog da se uklanja sve ono što je ne osuđuje. A nepravdi koje nazivi, spomenici i druga obeležja ne osuđuju, a ponekad ih i veličaju, ima mnogo i raznih vrsta.\nAli to nije u skladu sa istorijom tako kako se događala. Istorijski revizionizam svejedno mora da se uskladi sa pozitivizmom. U američkom slučaju, uostalom kao i u sovjetskom, cilj jeste odnosno bio je da se promenama u nazivima ulica i u spomeničkim izgledima gradova upravo istakne istorijska nepravda. Recimo, spomenik generalu konfederalne vojske uklanja se kako bi se stalno podsećalo na to da je tu dugo posle ukidanja ropstva stojao spomenik generalu koji se tukao da se sačuva ropstvo, pa je taj spomenik konačno uklonjen, kao i ropstvo, a kao što bi trebalo ukloniti i sve njegove posledice. Tako da spomenik tumači istoriju svojim neprisustvom.\nTu nije reč o istorijskoj istini već o politici. Zašto je onda potrebna sva ta uzvišena, patriotska retorika? To zapravo i nije baš teško razumeti. Ljudi koji su na vlasti u Srbiji su na tom političkom poslu decenijama, s katastrofalnim rezultatima. Sa javne tačke gledišta. Lično je reč o veoma uspešnim ljudima, sa svakog stanovišta. Zemlja propada otkad su oni počeli da je oslobađaju od Jugoslavije, a oni idu iz političkog uspeha u uspeh. Evo sada epidemije i njene zloupotrebe, a vlasti nikada više. Kako?


Stvar je u tome da se svet promeni (feljton): 8. O ljudskoj prirodi - Marks21 | Solidarnost\nčetvrtak, 09 februar 2017 17:00\nStvar je u tome da se svet promeni (feljton): 8. O ljudskoj prirodi\nKao i sve do sada, i ovaj feljton objavljivaćemo svakog četvrtka. Pred vama se nalazi osmo poglavlje.\nU svakodnevnom životu – u medijima, u porodici, sa prijateljima i prijateljicama ili kolegama i koleginicama, u kafani i na ulici – odnosno u celokupnoj političkoj diskusiji i debati izvan akademskog sveta, najčešće korišćen arugument protiv marksizma (i socijalizma uopšte) je da ne uzima u obzir ljudsku prirodu. Ovaj argument je toliko rasprostranjen na svim nivoima društva da uopšte ne izgleda kao filozofski argument, ali u realnosti to jeste – i to veoma bitan. Antonio Gramši kaže da je pitanje „Šta je čovek?“ „osnovno i glavno pitanje koje filozofija postavlja“. Nastavlja, „Razmišljajući o tome, možemo videti da kada postavimo pitanje „šta je čovek?“ ono što nas stvarno zanima jeste: šta čovek može postati? Odnosno da li čovek može da upravlja svojom sopstvenom sudbinom, može li on stvoriti sam sebe, može li kreirati svoj sopstveni život?“ (A Gramsci, Selections from the Prison Notebooks, London, 1982, p351)\nI, naravno, kada ljudi tvrde da se marksizam protivi samoj ljudskoj prirodi, ili da je socijalizam neostvariv zbog ljudske prirode, ono što oni govore jeste da društvo jednakosti i slobode, društvo kojim upravlja masa običnih ljudi u interesu običnih ljudi, nije moguće zbog inherentnih nedostataka ljudske prirode.\nJedan od razloga zbog kog je ovaj argument toliko popularan i prihvaćen jeste i njegova starost i to što je on već vekovima obrazlagan i širen. Moguće je da je njegov izvorni oblik bilo učenje o „prvobitnom (praroditeljskom) grehu“ koji potiče iz Knjige postanja iz Biblije i iz učenja svetog Pavla i rane Hrišćanske crkve. Katehizam Katoličke crkve sumira to na sledeći način:\nZbog svog greha, prvi čovek Adam izgubio je prvobitnu svetost i pravdu koju je dobio od Boga, ne samo za sebe, već za sve ljude. Adam i Eva su na svoje potomstvo preneli ljudsku prirodu oštećenu njihovim prvim grehom i stoga lišili potomstvo svetosti i pravde; ovo lišavanje se naziva „prvobitni (praroditeljski) greh“. Kao rezultat prvobitnog greha, ljudska priroda je oslabljena, postala podložna neznanju, patnji, dominaciji smrti i generalno sklona grehu (ova sklonost se naziva „pohota“).\nOvakvo razumevanje ljudi kao bazično poročnih je korišćeno u cilju jačanja crkve, koja je držala ključeve spasenja. Kasnije, u XVII veku, politički filozof Tomas Hobs je tvrdio da u „prirodnom stanju“ postoji „rat svih protiv sviju“ i da je „svaki čovek neprijatelj svakom čoveku“. „U takvim uslovima“, tvrdi on, „postoji stalan strah i opasnost od nasilne smrti; a život čoveka je usamljen, siromašan, gadan, zverski i kratak.“ Da bi izbegli sve ovo, ljudi se moraju potčiniti suverenoj vlasti koja stoji iznad društva jer „ljudi nemaju nikakvo zadovoljstvo – već naprotiv mnogo tuge – kada se nalaze u društvu drugih ljudi bez nekakve sile koja je jača od svakoga od njih ponaosob.“(Thomas Hobbes, Leviathan, 1651, chapter XIII).\nU XIX veku u Velikoj Britaniji, sa pojavom industrijskog kapitalizma, glavna osobina pripisivana ljudskoj prirodi više nije bila požuda ili nasilje, već pohlepa. Kapitalistička teorija ekonomije, koju su razvili Adam Smit, Dejvid Rikardo, Džon Stjuart Mil i drugi, uzima kao polaznu tačku i osnovnu pretpostavku racionalno proračunatu, sopstvenim interesima vođenu individuu ili „homo economicus-a“ (ekonomski čovek). Kako je to Mil rekao, politička ekonomija „se bavi [čovekom] samo kao bićem koje želi da poseduje bogatstvo.“ On je predložio „proizvoljnu definiciju čoveka kao bića koje neminovno čini ono čime može dobiti najveću količinu potrepština, pogodnosti i luksuza sa najmanjom količinom rada i fizičkog samoodricanja potrebnog da se ono dobije“. (John Stuart Mill, „On the Definition of Political Economy, and on the Method of Investigation Proper to It“, London and Westminster Review, October 1836).\nOvaj koncept „ekonomskog čoveka“ do danas je ostao kamen temeljac mejnstrim (kapitalističke) ekonomije. Kasnije u XIX veku, nemački filozof Fridrih Niče se preusmerio unazad ka stavovima Hobsa i kao osnovno obeležje ljudske pridode postavio „volju za moći“. On je smatrao da su sva ljudska bića i sva živa bića primarno motivisana željom da prošire svoju moć nad svima drugima. Takvo gledište neumitno vodi do zaključka da će društvom uvek dominirati elita najmoćnijih pojedinaca i uopšte ne iznenađuje činjenica da je ova ideja imala uticaja na naciste. Međutim, ovo takođe podupire radove brojnih vodećih sociologa poput Maksa Vebera i elitnih teoretičara Vilfreda Pareta i Roberta Mihelsa, a čak je imalo uticaj i na naizgled radikalnije figure poput Mišela Fukoa.\nTokom XX veka došlo je do brojnih pokušaja da se ustanovi neka vrsta „naučne“ osnove za posmatranje ljudske prirode kao suštinski agresivne, gramzive i teritorijalne. Ovo je uključivalo studiju O agresiji koju je napisao etnolog Konrada Lorensa, želeći da generalizije agresivni instinkt pronađen kod ptica na ljude; radove paleoantropologa (naučnici/ce koji proučavaju ljudsko poreklo kroz fosile) Rejmonda Darta, koji je razvio teoriju kako su prvi ljudi u suštini bili „majmuni ubice“ – ideja koju su popularizovali Robert Ardri u Afričkoj genezi i Teritorijalnom imperativu; i razvoj evolucione biologije i sociobiologije kom su doprineli Ričard Dokins i E. O. Vilson, koji su naglasili kako ljudsko ponašanje određuju „sebični“ geni.\nSve ove verske, filozofske i „naučne“ ideje su vekovima prodirale u ljudsku svest kroz mnogo kanala – propovedaonice, škole, univerzitete, novine, filmove, televiziju i sl. Da navedem samo jedan primer, poznato je da je knjiga Roberta Ardrija imala uticaja na Stenlija Kjubrika, režisera hit filmova: Odiseja u svemiru 2001 i Paklena pomorandža.\nMeđutim, postoji još jedan važan razlog zašto toliko mnogo ljudi prihvata ovaj vrlo negativan pogled na ljudsku prirodu – izgleda da on odgovara njihovom stvarnom životnom iskustvu i objašnjava veliki deo istog: političari koji se predstavljaju kao levičari dok ne budu izabrani, ali se okreću desnici čim dođu na vlast; sindikalci koji započnu svoj rad u redovima borbenih aktivista i završe kao visoko plaćeni zvaničnici koji sklapaju dobre poslove sa direktorima; iskustvo delegatkinje sindikata koja pokušava da se suprotstavi rukovodstvu, ali se oseća iznevereno od strane radnika koji su je izabrali; male izdaje i razočaranja koja svakodnevno izazivaju patnju ljudi i jednostavna činjenica da mnogi ljudi većinom vremena deluju ravnodušno prema nepravdi i patnji; a posebno činjenica da vrlo često ljudi deluju pasivno i prihvataju ugnjetavanje.\nDakle, kako marksizam odgovara na ovu uvreženu kritiku? Prvo, pokazujući da se ljudska priroda (u smislu prosečnog i tipičnog ljudskog ponašanja) kao i sve ostalo u univerzumu stalno menja. „Celokupna istorija nije ništa drugo do kontinuirane transformacije ljudske prirode“ govori Marks u Siromaštvu filozofije. Tako, na primer, na Zapadu se nuklearna porodica (muž, žena i njihova deca) uzima za „prirodnu“ instituciju, deo ljudske prirode. U stvarnosti, u različitim razdobljima ljudske istorije ljudi su živeli u mnogo različitih tipova „porodica“, poput proširene porodice (nuklearna porodica plus šira rodbina), poligamije (jedan muž, više žena), poliandrije (jedna žena, više muževa) i labavog uparivanja. U narodu Najar iz Karale u jugozapadnoj Indiji mlade žene uzimaju jednog formalnog muža, ali pored njega mogu da imaju seksualnu vezu sa još 12 „ljubavnika“ ili privremenih muževa, bez ikakvog zajedničkog prebivališta ili domaće ekonomske jedinice. Isto tako, poliandrija je bila praktikovana na Tibetu sve do kineskog preuzimanja vlasti 1950-51, kada je zabranjena. Za narod Najar i Tibetance ovakvo uređenje [porodice] nesumnjivo izgleda kao „prirodno“ kao što je monogamni brak delovao Amerikancima/kama devetnaestog veka.\nU Antičkoj Grčkoj ropstvo je bila ključna institucija i generalno se smatralo „prirodnim“. Aristotel, u svojim Politikama, opravdava ropstvo na sledeći način:\n„Postoji li bilo ko koga je priroda predodredila da bude rob, i za koga su ovi uslovi celishodni i tačni, odnosno nije li ropstvo protiv prirodno?\nNije teško odgovoriti na ovo pitanje, ni sa stanovišta razuma ni sa stanovišta činjenica. Potreba da neko vlada i da se drugima vlada nije samo neophodna, već i celishodna; od časa njihovog rođenja, jedni su predodređeni da budu pokorni, drugi da vladaju... Takav dualizam postoji kod živih bića, ali ne samo kod njih; ono potiče iz zakona univerzuma.“\nU srednjem veku je bilo široko rasprostranjeno verovanje da je feudalno uređenje, koje je uključivalo kraljeve, barone i kmetove, prirodno i bogomdano. Kao što himna kaže:\nBogataš u svom dvorcu;\nSiromah na njegovim kapijama;\nBog ih je stvorio velikim i malim;\nI odredio njihova imanja.\nAli 1776. godine u Americi, autori Deklaracije o nezavisnosti su verovali da su „Svi ljudi stvoreni jednako“ i da je ova istina „očigledna“ (osim, naravno, ljudi sa crnom bojom kože koji su za njih bili prirodno inferiorni – op. aut.).\nDalje, Marks je ukazao na to da je glavni faktor koji oblikuje ove promene u ljudskom ponašanju, kao i to na šta se gleda kao na „prirodno“, zapravo način na koji ljudi zarađuju za život, odnosno kako proizvode sredstva za opstanak. Tako je Najar porodično uređenje bilo oblikovano činjenicom da su oni ratnička kasta unutar hinduističkog kastinskog sistema, gde su muškarci često bili odsutni zbog vojne službe, dok je nuklearna porodica došla do izražaja kao način prilagođavanja potrebama industrijskog kapitalizma. Aristotel i gornji slojevi Antičke Grčke su smatrali da je ropstvo prirodno, jer je njihov način života zavisio od eksploatacije rada robova – isti razlog su koristile i južnjačke države u SAD.\nIsto važi i za „prirodu“ ili karakter individua unutar istog društva. Jedna osoba je velikodušna, druga nije; jedna osoba je ambiciozna i očajnički želi da izgradi sebi put do vrha, druga se zadovoljava zauzimanjem drugog mesta. Jedna osoba postaje nasilna kada se napije, druga postaje dobroćudna. Osim toga, uticaj materijalnih uslova, a posebno društvenih odnosa, na ljudsku prirodu je jasno vidljiv kroz način na koji se individua menja kada se njene ili njegove okolnosti promene. Tako će obični radnik kom ne bi palo na pamet da podriva štrajk, nakon unapređenja na menadžersku poziciju lako postati štrajkbreher; ili će se obična sindikalka nakon što postane sindikalna funkcionerka, a potom vođa sindikata pretvoriti od borbene aktivistkinje preko umerene „medijatorke“ do organizatorke radničkih kapitulacija i primera osobe koja se prodala. Ne radi se o tome da su oni po prirodi od početka bili štrajkbreher ili potkupljiva osoba, već o tome da je u svakom trenu njihovo ponašanje bilo pod snažnim uticajem njihovog društvenog položaja.\nU ljudskoj prirodi, pored promena postoje i važni kontinuiteti. U krajnjoj analizi, naravno, celokupna ljudska priroda je nastala istorijski – ona je milionima godina evoluirala od primata koji nisu ljudi, i pre toga od životinja koje nisu bile ni primati niti sisari. Ali, na vremenskoj skali relevantnoj za ostvarivanje socijalizma postoji mnogo stvari koje se neće značajno promeniti. Na primer, osnovna ljudska anatomija evoluirala je pre oko 2,5 miliona godina i prošla je kroz mnoge faze da bi dostigla svoju savremenu formu (Homo sapiens sapiens) pre oko 100 hiljada godina, od kada ostaje suštinski nepromenjena. Ostale konstante uključuju naše univerzalne potrebe za vazduhom, vodom, hranom, odećom, skloništem i našu zavisnost od društvenog rada putem kod se obezbeđuju ove potrepštine. One [konstante] takođe uključuju i našu ekonomsku, društvenu i psihološku zavisnost od drugih ljudi; naše reproduktivne i psihološke potrebe za seksom i verovatno za emocionalnim vezivanjem, ljubavlju i tako dalje. Ovde se javlja sledeće pitanje – da li u okviru ovih konstanti ljudske prirode postoje određene karakteristike, kao što su pohlepa, agresija ili urođena sklonost prema hijerarhiji kao što su tvrdili Niče, Lorens i Ardri, koje bi učinile socijalizam nemogućim?\nMarksisti/kinje na ovo pitanje mogu dati odričan odgovor sa popriličnom sigurnošću. Američki antropolog Luis Henri Morgan je 1877. godine objavio knjigu pod nazivom Drevno društvo u kojoj je izložio rezultate terenskog rada među Irokezima (jednom od starosedelačkih nacija Severne Amerike). Marks i Engels su intenzivno istraživali njegove nalaze i na osnovu njih su došli do zaključka da je podeli društva na klase prethodio stepen ljudskog razvoja koji su nazvali „primitivnim komunizmom“ koji nije poznavao privatnu svojinu (nad sredstvima za proizvodnju), eksploataciju, podelu na bogate i siromašne niti potlačenost žena. Engels je izložio ovaj argument u svom poznatom delu Poreklo porodice, privatne svojine i države iz 1884. godine. Decenijama nakon toga, etablirani istoričari, društveni naučnici, antropolozi i etnolozi su odbacivali ovu knjigu, tvrdivši da su hijerarhija i muška dominacija univerzalne karakteristike svih društava. Međutim, istraživanja koja su u drugoj polovini XX veka sproveli paleoantropolozi/škinje poput Ričarda Likija, arheolozi/škinje (koji su istraživali praistorijska društva uz pomoć artefakata i tragova materijalne kulture koje su ona ostavljala za sobom) poput V. Gordona Čajlda i antropolozi/škinje (koji su istraživali postojeća domorodačka društva) poput Elenor Berk Likok, Ričarda Fija i Kolina Turnbula su pokazala da su Marks i Engels bili u pravu.\nŠtaviše, ta istraživanja su pokazala da su ljudi živeli u besklasnim društvima od pre najmanje 100000 godina, a možda čak i od pre 2,5 miliona godina, pa sve do nastanka poljoprivrede pre oko 10000 godina – drugim rečima tokom 90 do 99% čitavog trajanja ljudskog postojanja. Tokom ovog perioda ljudi su živeli kao lovci-sakupljači i malim nomadskim skupinama od tridesetak, četrdesetak jedinki. I lov na divljač i sakupljanje plodova bili su kolektivne aktivnosti koje su uključivale čitavu skupinu, uglavnom uz određenu (mada ne previše strogu) rodnu podelu rada po kojoj su se muškarci pretežno bavili lovom, a žene sakupljanjem. Budući da nisu uzgajali useve, niti gradili kuće, niti imali grnčariju u kojoj bi išta mogli da skladište, nije bilo moguće prikupiti više imovine od one količine koju bi svako mogao da ponese sa sobom, niti imati višak potrepština preko one količine koju je zahtevalo svakodnevno preživljavanje. Samim time, nije bilo moguće da se pojavi grupa ili klasa eksploatatora koja bi živela na osnovu tuđeg rada. Tek s pojavom poljoprivrede je došlo i do nastanka viška proizvoda koji je doveo do nastanka klase koja je upravljala tim viškom i radom drugih i – nakon nastanka države – čitavim društvom.\nElenor Berk Likok, izuzetna marksistkinja i feministkinja koja je izučavala lovačko-sakupljačko društvo Montanje-Naskapija sa Labradora je iznela sledeće generalizacije na osnovu svoje i brojnih drugih studija: „Ono što je teško pojmljivo u vezi sa strukturom egalitarne skupine jeste to da vođstvo kako ga mi tumačimo nije bilo prosto „slabo“ ili „u nastanku“, kao što se to često tvrdi, već krajnje nebitno... Lična autonomija je bila uvezena sa direktnom zavisnošću svake jedinke prema skupini kao celini.\nU društvu egalitarne skupine, sve sposobne odrasle jedinke su proizvodile ili pribavljale hranu i druge potrepštine i direktno ih raspodeljivale među sobom... Nije postojala razlika u dostupnosti resursa kao rezultat privatnog vlasništva nad zemljom, niti specijalizacije rada dalje od rodne raspodele, samim time, nije postojalo tržište koje bi intervenisalo u direktnu vezu između proizvodnje i raspodele.... Direktan odnos između proizvodnje i potrošnje bio je usko vezan sa raspršenošću autoriteta... Osnovni princip društva egalitarne skupine bio je taj da su ljudi donosili odluke o onim aktivnostima koje su bile njihova odgovornost. (Eleanor Burke Leacock, Myths of Male Dominance, Chicago, 2008, ppl38-140)\nU sličnom tonu piše i Ričard Li koji je iz prve ruke izučavao Kung San plemena u Kalahari pustinji na jugu Afrike:\nRaspodela u porodici i između porodica je duboko ukorenjena u ponašanju i vrednostima bušmanskog !Kung plemena. Kao što je princip profita i racionalnosti centralan za kapitalističku etiku, tako je raspodela centralna za društveni život u lovačko-sakupljačkim društvima.\nČinjenica da smo poslednjih godina direktno posvedočili društvenoj raspodeli hrane među Kung i desetinama drugih lovačko-sakupljačkih skupina... čvrsto potkrepljuje teoriju Marksa i Engelsa po kojoj je nastanku države i raslojavanju društva na klase prethodio stupanj primitivnog komunizma...\nIstinski zajednički (communal) život se često odbacuje kao utopistički ideal – nešto što bi trebalo zagovarati u teoriji, ali što je u stvarnosti nedostižno. Međutim, dokazi koje nalazimo među lovačko-sakupljačkim skupinama navode nas na drugačiji zaključak. (R B Lee, The .'Kung San, Cambridge, 1979, cited in J Molyneux, Is Human Nature a Barrier to Socialism? London, 1993, pi8)\nUz to, prelazak iz primitivnog komunizma u klasno društvo nije se odigrao glatko. Kao što to Kris Harman primećuje:\nU najizučavanijem primeru, Mesopotamiji, potpuna promena odigrala se tokom veoma dugog vremenskog perioda od 4 do 5 hiljada godina [od nastanka poljoprivrede – komentar Dž. Molinju]. A u većini drugih slučajeva, ona nikad nije bila toliko dalekosežna, tako da su milioni ljudi živeli u neklasnim poljoprivrednim društvima čak do pre jednog i po veka. (C Harman, "Engels and the Origins of Human Society", International Socialism 65 (winter 1994), pi 13)\nMi ovde ne zagovaramo inverziju tvrdnje da su „ljudi po prirodi pohlepni“, tj to da su ljudi „prirodno“ nesebični. Naprotiv, ljudska bića su sposobna i za sebično i za nesebično ponašanje koja nalaze svoje izraze i u kapitalističkim i u lovačko-sakupljačkim društvima. Koji vid ponašanja će prevladavati dobrano zavisi od društvenih uslova, pre svega od toga kako je organizovana proizvodnja – kapitalistička proizvodnja je organizovana tako da maltene tera ljude da većinu vremena budu sebični. Međutim, ono što nam stotine hiljada godina lovačko-sakupljačkih društava van svake sumnje pokazuju je to da ne postoji nikakav faktor usađen u ljudsku prirodu koji bi onemogućio nastanak društva slobode i jednakosti.\nSa druge strane, kapitalizam, iako nije nekompatibilan sa ljudskom prirodom (u kom slučaju nikad ne bi mogao ni da nastane) joj je svakako veoma štetan. Pre svega, on je jako loš u zadovoljavanju ljudskih potreba. Uprkos ogromnoj proizvodnji hrane koja je svake godine sve veća, procenjuje se da je 2010. godine 925 miliona ljudi patilo od neuhranjenosti, dok gotovo 880 miliona nije imalo pristup čistoj pijaćoj vodi. Prosečan radnik u drevnom sumerskom gradu Lagašu je dnevno jeo 2,4 litra žitarica plus ulje i pivo što je više od 3000 kalorija na dan – što je značajno više od preporučenih 2500 kalorija dnevno za današnjeg odraslog muškarca i daleko bolje od ishrane većine ljudi u Indiji ili subsaharskoj Africi danas. (Videti K. Harman, navedeno, str. 124).\nPored toga, kapitalizam otuđuje i krivi najosnovniju osobinu ljudske prirode – ono što nas čini ljudima – odnosno naš društveni rad, time ugrožavajući samo postojanje ljudske vrste.\nU zaključku, valja naglasiti da marksistički odgovor na „argument ljudske prirode“ nije nekakva ad hoc ili improvizovana reakcija na neočekivan ili nezgodan prigovor. Zapravo, on se zasniva na svim temeljnim elementima marksističke filozofije koje smo već pomenuli u ovoj knjizi: na osnovnoj dijalektičkoj ideji da se sve, uključujući i ljudsku prirodu, stalno menja, ali da postoji i element kontinuiteta u promeni; na materijalstičkoj pretpostavci da „društveno biće stvara svest čoveka“ i da, stoga, ljudsku prirodu oblikuju društveni uslovi, pre svega proizvodnja; na ideji da je doživljaj ljudske prirode pod kapitalizmom u suštini otuđenje ljudske prirode; i na tome da je ideja ljudske prirode kao u suštini pohlepne ili agresivne ključan element ideologije vladajuće klase koja brani i opravdava kapitalizam pokušavajući da prikaže njegove društvene odnose kao večite i „prirodne“.\n Hobs je bio zagovornik apsolutne monarhije u doba Engleskog građanskog rata i imao je ogroman posthumni intelektualni uticaj na Emila Dirkema i Talkota Parsonsa, dve ključne figure savremene sociologije. (op. aut.)\nOstali članci iz ove oblasti: « Stvar je u tome da se svet promeni (feljton): 7. Protivrečnosti kapitalizma\tStvar je u tome da se svet promeni (feljton): 9a. Da li je marksizam oblik ekonomskog determinizma? »


Amerikanci "otkrili" Lepenski vir: Misterija kulture | MONDOBA\nLepenski vir Njujork tajms\n3. April, 01:21\nAmerikanci "otkrili" Lepenski vir: Misterija kulture 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n20.08.2019. / 22:15\nAutori mondo.rs Tanjug 20.08.2019. / 22:15\nPre oko 8.000 godina, umetnici koji su živeli u naselju na obali Dunava isklesali su gotovo 100 skulptura koje svedoče o drevnoj kulturi Lepenskog vira, kojoj je prestižni američki časopis Nujork Tajms posvetio članak u današnjem broju.\n"Samo jako i bez mozga"\n"Znamo da ih poljoprivrednici nisu doneli sa sobom, lovci-sakupljači ih nisu napravili pre nego što su farmeri došli i nisu se proširili na ostatak Evrope", piše Njujork Tajms, ističući misterioznu prirodu kulture Lepenskog Vira i neobičnih skulptura koje su samo tu otkrivene.\nistorija Srbija SAD


Danas pretežno oblačno, jutarnje temperature iznad nule, dnevne do 18 stepeni – Glas TK – Vaše najdraže novine\nDanas pretežno oblačno, jutarnje temperature iznad nule, dnevne do 18 stepeni\nU Bosni i Hercegovini danas preovladava pretežno oblačno vrijeme. Prolazna slabija kiša sa sjevera se od sredine dana prema večernjim satima pomjerala prema centralnim i istočnim područjima.\nTemperature zraka izmjerene u 13.00 sati: Bjelašnica -2; Drvar 10; Livno 11; Sokolac 12; Trebinje 13; Gradačac, Jajce i Mostar 14; Bihać, Sarajevo, Srebrenica i Tuzla 15; Bugojno, Grude i Sanski Most 16; Banja Luka, Neum i Prijedor 17 i Zenica 18 stepeni.\nSutra u Bosni će biti umjereno do pretežno oblačno vrijeme. U Hercegovini sunčano uz malu do umjerenu naoblaku. Vjetar slab do umjerene jačine sjevernog i sjeveroistočnog smjera. Najniža jutarnja temperatura zraka većinom između 1 i 5, na jugu do 8 stepeni. Najviša dnevna temperatura zraka uglavnom između 6 i 12, na jugu zemlje od 13 do 18 stepeni.\nU Sarajevu će biti pretežno oblačno vrijeme. Jutarnja temperatura zraka oko 3, a najviša dnevna oko 9 stepeni, saopćeno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda BiH.\n← Muslimani večeras dočekuju noć Lejletu-l-berat


Kako koristiti Google Keep i Tasks podsetnike direktno iz notifikacija? - PametniTelefoni.rs\nHome / Saveti / Telefoni / Kako koristiti Google Keep i Tasks podsetnike direktno iz notifikacija?\nTelefoni | 03. avgust 2020 | Marjan Stojanović\nKoristite Google Keep i Google Tasks aplikacije ali Vas nervira to što morate da otvarate aplikacije kako biste podesili podsetnike? Ne brinite, sada postoji opcija da to uradite direktno iz panela sa obaveštenjima.\nTokom poslednjih nekoliko godina, zahvaljujući finim podešavanjima Android obaveštenja, dodate su sve brže i efikasnije opcije koje vam pomažu da uštedite vreme. Izgleda da se to proširilo jer sada možete podsetiti podsetnike u Google Keep-u direktno iz panela sa obaveštenjima.\nKada primite obaveštenje koje sadrži informacije za koje vaš sistem smatra da su značajne, npr. Kupi mleko - pokrenuće se funkcija „Napravi podsetnik“ (eng. Set reminder) Google Keep-a u okviru obaveštenja o poruci. Vredi napomenuti da se ovo pojavljuje samo kada se koriste odabrane aplikacije za razmenu poruka.\nNakon što dodirnete obaveštenje, na Vašem uređaju će se otvoriti Google Keep u kome će biti otvoren novi podsetnik sa već popunjenim informacijama. Zbog dobre povezanosti Google Keep-a, Google Assistanta-a i Kalendara, videćete podsetnik na sva tri mesta simultano.\nOva funkcija nije ograničena samo na Google Keep već možete da je koristite i za Google Tasks. Međutim, izgleda da aplikacije drugih proizvođača, kao što je Todoist, ne mogu da iskoriste benefite ove funkcije.\nViše o ovim aplikacijama pročitajte na sledećim linkovima:\n>> Google lansirao samostalnu aplikaciju za upravljanje zadacima: Google Tasks! <<\n>> Preuzmite novi Google Keep ili bolje reći “Keep Beleške”! <<\nNaizgled, neki korisnici su izgleda uspeli da aktiviraju opciju „Postavi podsetnik“ na WhatsApp i Telegram aplikacijama. Okidači su, izgleda, pomalo izbirljivi. Čini se da neke poruke pružaju mogućnost aktiviranja funkcije, dok druge sa tek nešto drugačijim formulacijama gube mogućnost postavljanja podsetnika.\nPoruke poput „ne zaboravi x“ ili „kupi x“ izgleda da aktiviraju “Postavi podsetnik” za Google Keep / Tasks. Ne izgleda da se opcije pojavljuju i u okviru Google-ove osnovne aplikacije za razmenu poruka - što deluje pomalo čudno, ali je tipično za nove funkcije.\nNije jasno zašto se mogućnost postavljanja podsetnika iz obaveštenja pojavljuje na odabranim popularnim aplikacijama za razmenu poruka, ali ne i na Google-oj. Ova funkcija može biti povezana sa nedavnom zakrpom, beta uslugom Google Play Servisa ili čak servisima personalizacije uređaja - od kojih je poslednja odgovorna za pametne akcije u okviru obaveštenja.\nDa li ste mogli da postavite podsetnike unutar Google Keep-a ili Tasks-a od ažuriranja na najnovije bezbednosne zakrpe? Obavezno nas obavestite u odeljku sa komentarima u nastavku.\nPanasonic na CES-u 2015 predstavio svoj novi uređaj Lumix CM1! (VIDEO)\nNoviteti | 26. novembar 2021\nWiko Y62 Plus je novi Android Go telefon po vrlo pristupačnoj ceni! (VIDEO)\nTelefoni | 30. jul 2021\nKako promeniti pozadinu na iPhone-u?\nTelefoni | 27. jun 2018\nOvo su najbolji kineski telefoni za 2018. godinu! (VIDEO)


BalkanMagazin :: Pregovori u Briselu - ponovo o prizavanju Kosova?\nponedeljak, 07. septembar 2020 11:29\n(ponedeljak, 07.09.2020 - pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nMoskva, 06.09.2020 - ministri odbrane Ruske Federacije i Srbije, Sergej Šojgu i Aleksandar Vulin prisustvovali su finalnoj trci "Tenkovskog biatlona", u okviru Međunarodnih vojnih igara 2020, na poligonu Alabino nadomak Moskve\nPitanje priznanja ostavili smo za sastanak u Briselu, gde će se o tome detaljno razgovarati kaže Ričard Grenel a Aleksandar Vučić kaže da će teme biti nestale osobe, izbeglice i ekonomija, EU bez komentara“. Diplomatski skandal, Zaharova vređala Vučića, predsednik i Lavrov potvrdili prijateljstvo Srbije i Rusije. Cepa se DPS, Milu najbliži okrenuli leđa. Doktori upozoravaju da nam preti novo razbuktavanje epidemije.\nBeograd, 06.09.2020 - atmosfera u Beogradu tokom epidemije korona virusa\nVučić o pregovorima\n„Vučić pred pregovore u Briselu: Dosta nam je vođenja tuđeg rata“ objavljuju Novosti. „Hoćemo da našu zemlju poštuju i u Vašingtonu i u Moskvi i u Pekingu. Očekujem da se u sedištu Evropske unije napokon otvori tema ZSO“. List citira Vučića: „Neće više Srbi da se biju umesto njih“\n„Različite najave o susretu u sedištu EU“ objavljuje Blic pod naslovom „Hoće li biti razgovora o priznanju u Briselu?“. Listi citira specijalnog izaslanika američkog predsednika Ričarda Grenela: „Pitanje priznanja ostavili smo za sastanak u Briselu, gde će se o tome detaljno razgovarati. EU bez komentara, Vučić kaže da će teme biti nestale osobe, izbeglice i ekonomija“.\nBrisel, 06.09.2020 - predsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom i zamenikom pomoćnika državnog sekretara SAD i specijalnim predstavnikom za zapadni Balkan Metjuom Palmerom\nTumačenje vašingtonskog sporazuma\n„Ekonomski deo dogovora jasno oslikava američke spoljne interese“ objavljuje Danas „dešifrovanje Trampovog sporazuma o ´ekonomskoj normalizaciji´ između Beograda i Prištine“. List navodi da se „Srbija obavezala na različitost energetskih izvora, što je protiv ruskog gasa, i na zabranu ´nepouzdanih dobavljača 5G opreme´, čime SAD ciljaju na Huavej“.\n„Vučić dobio milijarde, a nije priznao Kosovo“, objavljuje Srpski telegraf.\n„Dobre vesti stižu iz Vašingtona“ piše u Informeru. „Trampove milijarde stižu 21. septembra. Za manje od dve nedelje u Beogradu će biti otvorena kancelarija Fonda za razvoj SAD i krenuće finansiranje velikih projekata poput autoputa i brze pruge Niš-Priština“.\nNjujork, 06.09.2020 - najbolji teniser sveta Novak Đoković diskvalifikovan je sa US opena pošto je u meču osmine finala protiv Španca Pabla Karenja Buste nehotice pogodio lopticom linijskog sudiju\nPrve posledice sporazuma\n„Predsednik i Lavrov potvrdili prijateljstvo Srbije i Rusije“ objavljuju Novosti i dodaju: „Izvinjenje portparolke MSP Ruske Federacije, Zaharova ciljala Trampa, a ne Vučića“.\n„Diplomatski skandal, Zaharova vređala Vučića“ piše u Blicu.\n„Niske strasti Marije Zaharove“ naslov je u Politici gde piše da je, osim reakcija u domaćoj i svetkosj javnosti, susret presednika Srbije sa „jednim od najmoćnijih ljudi na svetu“, predsednikom Amerike, „rasplamsao je i niske strasti, ni manje ni više nego Marije Zaharove, portparolke Ministastva inostranih poslova Rusije: Neprimerenom fotografijom scene iz filma ´Niske strasti´ na kojoj glumica Šeron Stoun visoko prekršta noge, portparolka ruske diplomatije je na svom fejsbuk nalogu na svojevrstan način prokomentarisala susret srpskog i američkog predsednika.“ List dodaje da „prostakluk i primitivizam koji je pokazala Marija Zaharova najviše govori o njoj a bogami i o onimakoji su je tu postavili. Neka se oni bave time, ja neću da joj odgovaram, kazao je predsednik Vučić, navodeći da je bitno ono šta je doneo građanima Srbije a ne na čemu je sedeo“. Politika dodaje da je „Aleksandar Vučić razgovarao telefonom s ministrom inostranih poslova Rusije Sergejom Lavrovom: Rusija će uvek podržavati prijateljsku Srbiju, predstojeći dolazak Vladimira Putina biće od istorijskog značaja“.\n„Zaharova pokazala da Moskva nikom ne veruje“ objavljuje Danas.\n„Vučić: Seo sam u tu stolicu zbog Srbije“ objavljuje tabloid Alo. Ovaj list dodaje kako je „Lavrov žestoko izribao Zaharovu“.\n„Kremlj hitno reagovao na provokaciju Marije Zaharove“ objavljuje tabloid Kurir pod naslovom „Prijatelji, Lavrov zvao Vučića: Rusija će uvek biti uz Srbiju“. Lisz dodaje da se „portparolka MSP Rusije izvonila zbog objavljivanja nepristojnog komentara na račun srpskog predsednika“.\n„Lavrov razgovarao sa Vučićem: Rusija čvrsto uz Srbiju“, objavljuje Informer.\nMoskva, 06.09.2020 - posluženje čaja iz samovara posle verske službe u crkvi Svetog Petra, zaštitnika grada Moskve\n„Režim u Crnoj Gori ne prestaje da podiže tenzije“ piše u Novostima pod naslovom „Milova oktanske patriote“. List navodi kako je bilo „besplatno gorivo svima koji su kolima došli na miting. Sa skupa u Podgorici poslate poruke mržnje“.\n„Srpski bojkotaši i crnogorski recept“ naslov je u Politici. „Umesto kukanja, pisanja pisama na belosvetske adrese i zahteva da te ´adrese´ pritisnu vlast da obezbedi ´fer uslove´, crnogorski opozicionari su tražili podršklu samo svojih građana“.\n„Cepa se DPS, Milu najbliži okrenuli leđa“ piše u Srpskom telegrafu a u Informeru „Sprema povlačenje, Milo traži aboliciju?“ List navodi da „ako odluči da se povuče iz politike, Đukanović će od novih vlasti tražiti pismene garancije da neće biti krivično gonjen“.\nBeograd, 06.09.2020 - utakmica Srbija - Turska u 2. kolu lige B grupe 3 Lige nacija\nNajava rasta broja zaraženih\nDr Branislav Tiodorović kaže za Blic: „Do kraja septembra rast broja zaraženih. Problem su ljudi koji se vraćaju sa letovanja iz inostranstva, škole i nepoštovanje mera“.\n„Doktori upozoravaju da nam preti novo razbuktavanje epidemije, korona opet preti, stotine zaraženih dolaze sa mora“ objavljuje Informer. „Svi koji se vrate iz inostranstva trebalo bi da najmanje deset dana maksimalno amnje kontakte sa drugim ljudima, apeluju epidemiolozi“.\n„Kina i Srbija nastavljaju borbu protiv virusa“ objavljuje tabloid Alo izjavu Tija Jišua, savetnika Ambasade NR Kine.