Dan Republike Srpske nije više krsna slava | Politika | DW | 25.10.2016\nNakon što je Ustavni sud BiH poništio odredbu Zakona o praznicima RS koja se odnosila na proslavu 9. januara, Vlada RS utvrdila je poseban, Prijedlog zakona o Danu RS. Bošnjaci protiv.\nVišemjesečno nadmudrivanje, politička kriza, verbalni sukobi unutar RS ali i cijele BiH, na kraju se svelo na sprovođenje odluke Ustavnog suda BiH koji je poništio odredbe Zakona o praznicima koje se odnose na proslavu 9. januara. Na referendumu su građani 25. septembra odgovarali na pitanje, Da li želite da se 9. januar slavi i praznuje kao Dan Republike Srpske? I pored mišljenja građana koji su pozitivno odgovorili na pitanje, Vlada RS utvrđuje potpuno novi zakon koji više ne poznaje proslavu Dan RS kao krsne slave.\n„Vlada RS svojom odlukom uređuje način obilježavanja i praznovanja dana RS“, navodi se pored ostalog u Prijedlogu zakona. To u praksi znači da će Vlada RS naknadno donijeti odluku na koji način će se ovaj zakon proslavljati.\nIsto je urađeno kada je riječ o proslavi Pravoslavne nove godine, koja nije uvrštena u Zakon o praznicima RS ali Vlada RS svake godine, nekoliko dana prije obilježavanja donese odluku da je 14. januar neradni dan (ukoliko pada na radni op.a). Vlast u RS smatra da je na ovaj način izbjegla sve moguće probleme koji mogu da se jave ukoliko neko eventualno podnese apelaciju Ustavnom sudu BiH.\n„Tako se zove i zakon. Znači Zakon o danu Republike Srpske. I ako vas već zanima šta u tom zakonu piše, piše, 9. januar ostaje i slavi se kao dan Republike Srpske“, kaže Radovan Višković šef kluba poslanika u Narodnoj skupštini RS.\nZa opoziciju je nespojiva činjenica da je s jedne strane sproveden referendum a da se s druge strane sprovodi odluka Ustavnog suda BiH, koji je odredbe zakona koje se odnose na proslavu 9. januara, proglasio neustavnim.\n„Vlada RS je svjesna da je cijelu priču vodila zbog jedne obične manipulacije građanima a s druge strane svjesna je da se mora poštovati odluka Ustavnog suda BiH. Građani jesu rekli da su za Dan Republike, da ga obilježavaju i da ga slave, oni su mislili da do te promjene zakona neće doći“, smatra Vukota Govedarica, predsjednik SDS-a. U Prijedlogu zakona je navedeno da se na osnovu potvrđene volje građana, 9. januar utvrđuje kao Dan RS, te da se obilježava i praznuje kao sekularni praznik.\n"Vlada Republike Srpske svojom odlukom uređuje način obilježavanja i praznovanja Dana Republike. Ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srpske“", navodi se u Prijedlogu o kojem će poslanici danas (25.10) raspravljati na posebnoj sjednici.\nDomovina protiv svega što je utvrđeno prije Dejtonskog sporazuma\nPoslanici koalicije Domovina najavili su da neće prisustvovati zasjedanju. Potpredsjednik skupštine i član Domovine, Senad Bratić (SDA) kaže da bi Bošnjaci mogli prisustvovati zasjedanju pod uslovom da se praznici odnose na događaje poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma. „Za nas je neprihvatlljiv bilo koji datum kojim bi se obilježavali događaji prije tog sporazuma jer Bošnjaci smatraju da je RS formirana tek nakon potpisivanja mirovnog sporazuma“, kaže Bratić .\nSenad Bratić, SDA\nU obrazloženju zakona se podsjeća da je Ustavni sud BiH u novembru 2015. utvrdio da član Zakona o praznicima RS u kome piše da je 9. januar Dan Republike Srpske - nije u skladu sa Ustavom BiH, da je održan referendum u Republici Srpskoj i da je 99,81 odsto izašlih građana zaokružilo da 9. januar ostaje Dan Republike.\n"Razlog za donošenje zakona po hitnom postupku sadržan je u članu 221. Poslovnika o radu NS RS kojim je propisano da se po hitnom postupku može donijeti samo zakon kojim se uređuju pitanja i odnosi nastali usljed okolnosti koje se nisu mogle predvidjeti, a nedonošenje zakona po hitnom postupku moglo bi da prouzrokuje štetne posljedice po život i zdravlje ljudi, bezbijednost Republike i rad organa i organizacija", navodi se u obrazloženju Vlada RS.\nDa li novim zakonom sprovodi odluka Ustavnog suda\nMeđutim postavlja se pitanje da li će ovakav prijedlog zakona zadovoljiti Ustavni sud BiH koji je u svojoj odluci iz prošle godine ocijenio da je 9. januar dan koji diskriminiše nesrpsko stanovništvo, a taj datum se i dalje navodi u novom prijedlogu zakona.\n"Nesporno je da je izbor 9. januara za obilježavanje Dana Republike u osporenom članu Zakona o praznicima inspirisan 9. januarom 1992. godine, kada je održana Skupština srpskog naroda u BiH, bez učešća pripadnika bošnjačkog i hrvatskog naroda i Ostalih i donijeta Deklaracija, kao izraz političke volje samo jednog, srpskog naroda“, navodi se pored ostalog u odluci Ustavnog suda BiH iz prošle godine.\nPravnici, u zavisnosti iz kojeg entiteta i naroda dolaze imaju različita mišljenja. Jedni smatraju da se radi o potpunom poštovanju odluke Ustavnog suda BiH koja se neće moći oboriti na sudu, dok drugi tvrde da ne vide kako zakon u kojem je i dalje definisan 9. januar, može značiti sprovođenje te odluka. Kao i sve u BiH i oko ove odluke javnost je podjeljena, uključujući i onu stručnu, tako da je teško prognozirati da li će ovakvo zakonsko rješenje značiti ispunjavanje odluke Ustavnog suda ili ne.\nKako provoditi zakone u daytonskoj BiH?\nDisciplinska tužba protiv tužitelja Gorana Salihovića pokrenuta je u istom danu u kojem je tužitelj pozvao na saslušanje predsjednika RS-a Milorada Dodika. Mogu li nadležni provoditi zakon u BiH? (27.09.2016)\nDodik: Razmatram raspisivanje referenduma o nezavisnosti Republike Srpske\nŠtampa na njemačkom jeziku piše da Dodik „razmatra“ da raspiše referendum o otcjepljenju RS, jer smatra da je 'BiH propao koncept'. Štampa piše i da se u BiH, više do 20 godina od kraja rata, traga za 8.000 nestalih. (12.10.2016)\nTagovi Republika Srpska, BiH, Bosna i Hercegovina, praznici, referndum, 9. januar, Dan Republike Srpske


Keanu Reeves “Bol menja oblik, ali nikada ne prestaje.” - OrangeStar Agency\nHomeArhivaKeanu Reeves “Bol menja oblik, ali nikada ne prestaje.”\nKeanu Reeves “Bol menja oblik, ali nikada ne prestaje.”\nU vreme kada se internetom vesti šire munjevitom brzinom te se mnoge slavne ličnosti dovode u vezu sa raznim kultovima poput Kabale njegovo ime uvek izostaje. Izostaje s razlogom jer on nikada nije ni bio deo nečeg što nije u srcu istinski dobrog čoveka. Holivudski glumac Keanu Reeves proslavio se svojom ulogom u filmu The Matrix, koji je zaradio neverovatnih 463 miliona dolara, nominovan je i nagrađen sa čak 4 Oskara. Iako se priča o ovom filmu može nazvati i te kako uspešnom i srećnom, to se nažalost ne može reći i za životnu priču njegove zvezde.\nKeanu danas ima 55 godina i njegov život je bio sve samo ne srećan.\nIpak, nikada nije dozvolio sebi da klone duhom i izgubi nadu i veru u bolju budućnost, što ga je učinilo fantastičnim čovekom, na filmskom platnu, a kako kažu i van njega.\nKada je imao samo 3 godine, Keanuov otac je napustio njega i njegovu majku. Neko vreme su uspevali da održe kontakt, međutim, vreme i česte selidbe su učinile svoje – Keanu nikada više nije ni video ni čuo svog oca. Keanu je promenio četiri srednje škole, a njegove tinejdžerske godine dodatno je otežavalo to što je patio od disleksije. Napustio je srednju školu pre nego što je maturirao, ali je zahvaljujući svojoj neverovatnoj volji i upornosti uspeo da uspešno savlada čitanje.\nKeanu je sa 23 godine ostao bez svog najboljeg prijatelja, glumca Rivera Phoenixa koji je umro nakon što se predozirao heroinom. U toku svog govora na dodeli nagrada Reddit AMA, glumac se osvrnuo na tragičnu smrt svog prijatelja rekavši, “Bio je sjajan, i kao osoba, i kao glumac. Lepo smo se slagali, mnogo mi nedostaje. Često mislim na njega.”\nLjubav svog života Keanu je upoznao 1998. godine – Jennifer Syme, koja je zatrudnela 1999. godine i izgubila dete u osmom mesecu trudnoće. Par je teško podneo ovu tragediju, tako da su ubrzo prekinuli vezu. Osamnaest meseci kasnije, Jennifer je izgubila život u saobraćajnoj nesreći.\nReeves je u intervjuu za Parade 2006. godine izjavio, “Bol menja oblik, ali nikada ne prestaje.”\nŠokantan niz nesrećnih događaja obeležio je njegov život.\nUprkos ovim tragičnim događajima, Reeves je nastavio da ide kroz život uzdignute glave! Bio je glavna zvezda mnogih blokbastera od kojih je zaradio milione dolara, ali je ipak uspeo da ostane skroman i “sa obe noge na zemlji”.\nNakon upeha The Matrix trilogije, Reeves se odrekao dela svoje zarade (80 miliona dolara) i taj novac poklonio šminkerima i stručnjacima za specijalne efekte sa kojima je radio na sva tri filma. Takođe, pristao je da bude plaćen manje nego što mu je prvobitno ponuđeno za uloge u filmovima The Replacements i The Devil’s Advocates, kako bi se angažovale zvezde poput Al Pacina i Gena Hackmana.\nLjudi koji su bili u prilici da rade sa Keanuom za njega imaju samo reči hvale:\n“Na setu filma The Matrix je radio jedan dečko… Nije bio nikakav dizajner, samo običan siromašni fizički radnik. Keanu je od ostalih radnika čuo da taj dečko ima ozbiljne porodične probleme i za Božić mu je poklonio 20.000 dolara kako bi mu pomogao. Takođe, bio je jedan od retkih glumaca koji su se trudili da zapamte imena svih radnika, sve ljude je pozdravljao sa osmehom na licu i pričao sa njima kao da se poznaju godinama. Nikada nisam čuo da je neko rekao nešto ružno o Reevesu. On je verovatno najdivnija osoba u celom Holivudu.”\nKeanu je 2003. godine u intervjuu za magazine Hello izjavio, “Novac je poslednja stvar na mojoj pameti. Zaradio sam toliko novca da bih od njega mogao da živim narednih nekoliko vekova.”\nIako se njegova imovina procenjuje na oko 100 miliona dolara, ovaj skromni glumac se i dalje vozi metroom.\nNa kraju, svi se možemo složiti da izuzetni ljudi poput ovog neverovatno humanog i mentalno snažnog glumca umeju da zasijaju u najmračnijim trenucima svog života. Treba da se ugledamo na njega!\nPrevious articleVakcina je preduslov za buduća putovanja?!\nNext articleJamie snimio seriju kuvarskih emisija s receptima za karantin


Naši učenici i “Noć istraživača” – JU OŠ Musa Ćazim Ćatić Sarajevo\nUčenici matematičke sekcije V, VIII i IX razreda su u pratnji nastavnice Fatime Hajdarević prisustvovali događaju “Noć istraživača”. Cilj ove manifestacije je promocija naučnih istraživanja i karijere naučnika – istraživača, kao i podizanje svijesti kod šire javnosti o uticaju istraživanja na svakodnevni život.\nViše detalja o događaju možete naći na sljedećem linku:\nDječija nedjelja je prilika da se, mnogo glasnije nego inače, ukaže na obavezu poštivanja Konvencije UN-a o pravima djeteta u svim segmentima, ali i prilika da se djeca dobro zabave. Zato su članovi sekcije „Civitas“ sa...\nDanas se u cijelom svijetu obilježava DAN MATERNJEG JEZIKA. Generalna skupština UNESCO-a proglasila je 1999. godine Dan maternjeg jezika, kao sjećanje na studente koji su 21. februara 1952. godine ubijeni u Daki, u...


Humanitarni koncert za izgradnju dječijeg igrališta | Herceg Televizija Trebinje\nAkcija za izgradnju dječijeg igrališta u Nevesinju koja je pokrenuta na inicijativu naše sugrađanke, profesorice Ivane Zec podržana je od strane velikog broja roditelja, ali i Opštine Nevesinje. Profesorica solfeđa u Muzičkoj školi „Sveti Roman Melod“ na ovu ideju je došla jer se i sama, kao majka dvoje djece, suočila sa nedostatkom adekvatnog prostora za dječiju igru.Cilj je da se najmlađima obezbjedi prostor koji će biti bezbjedan i dovoljno udaljen od ulica i kafića. U razgovoru sa ljudima iz Opštinskog odjeljenja za prostorno uređenje, Ivana je naišla na punu podršku, pa je kao konačno rješenje za igralište izabran krug bivše kasarne.\n- Ova ideja mi se odmah svidjela - kaže ova preduzimljiva mlada žena,najviše zato što dječije igralište treba da bude smješteno na prostoru koji je bezbjedan i dovoljno udaljen od saobraćajnica.\nIvana je naišla na razumjevanje i u Muzičkoj školi pa se tako rodila ideja, da se u cilju prikupljanja sredstava za izgradnju igrališta organizuje humanitarni koncert na otvorenom učenika i nastavnika ove škole. Akciji su se odmah priključili i mališani iz vrtića „Sveta Evgenija carica Milica“ kao i djeca iz Osnovne škole „Risto Proroković“.\nOvih dana na gradskom trgu improvizovana je igraonica gdje naši najmlađi sugrađani mogu da crtaju i da se druže, a sve u cilju promocije izgradnje dječijeg igrališta.\nHumanitarni koncert biće održan u srijedu,3. juna sa početkom u 19 časova na gradskom trgu, a biće organizovana i cjelodnevna igraonica.Kako nam je rekla Ivana Zec, zamišljeno je da u periodu od 11:30 do 14:30, djeca i njihovi roditelji donesu neki simboličan poklon koji će tokom koncerta biti ponuđen sugrađanima koji žele da doniraju novac za izgradnju igrališta.\nNa koncertu će učestvovati učenici i nastavnici muzičke škole“ Sveti Roman Melod“ kao i mališani iz vrtića „Sveta Evgenija carica Milica“. Sve je zamišljeno kao druženje uz igru i pjesmu, a sve u cilju izgradnje igrališta za naše najmlađe sugrađane.


Leto na bazenima u Novom Sadu - kreće sezona kupanja i na Spensu\nCene ulaznica prošlogodišnje\nSezona kupanja počela je i na bazenima na Sajmištu. Cene ulaznica su kao prošle godine, a tokom leta posetioce očekuju i rekreativno-zabavni programi.\nNovosađani će se od petka kupati i na otvorenom bazenu Spensa.\nTopli dani proteklog vikenda naveli su Novosađane da utočište potraže na bazenima na Sajmištu.\nPoseta je, prema rečima portparolke Spensa, bila odlična, a cene ulaznica prošlogodišnje.\n"Sve ono što smo prošle godine uložili sačuvali smo i održavali da i ovu sezonu, ali i naravno mnogo sezona unapred dočeka naše posetioce sa najvišim kvalitetom usluge. Svaki dan kao što ste rekli od 10 do 18.30, vikendom od 9 do 19 po starim cenama 300 dinara za odrasle a 200 za decu i poludnevna ulaznica koja važi posle 15 sati od 200 dinara", kaže za RTV Slobodanka Brankov, potparolka Spensa.\nKrajem juna posetioci će uživati i u rekreativno- zabavnim programima "Leto na bazenu". Učešće će biti besplatno, a najmlađe očekuju nagrade.\n"Uživaće u sportsko rekreativnim sadržajima u manifestaciji "Leto na bazenu" koju svake godine Spens organizuje i na ovom bazenu a on podrazumeva zabavno muzičke i scenske programe i igre u kojima deca učešćem ostvaruju slatke nagrade ostvarene naravno od strane naših sponzora , ali tu su naravno i dečije predstave karaoke parti, puno zanimljivih stvari koje čine boravak celodnevni na bazenu još interesantnijim", ističe Slobodanka.\nU petak, 14. juna, počeće i sezona kupanja na otvorenom bazenu Spensa, gde će i ovog leta biti organizovano noćno kupanje. Cena ulaznice nije se menjala, te će se za 350 dinara kupati odrasli, dok je karta za decu 250 dinara.\nizvor: rtv.rs, agencije, foto: Oleksandr Pidvalnyi, Pexels


Teme koje nisu više aktuelne, O korisnicima sajta mojekrpice.rs - mojekrpice.rs forum\nTeme koje nisu više aktuelne\nZašto članice ne brišu teme na forumima!? Ako tražite nešto a našli ste, poklanjate i poklonjeno je, postavite pitanje na koji dobijete odgovor, postoji već ista tema na forumu.......... Sve bi bilo preglednije kad bi se brisalo. To je samo moja preporuka ali zaista smatram da ne treba zatrpavati sajt nepotrebno.\npre 10 dana, 12:05\nI prodati predmeti kojih ima mali milion\nIma gomila onih koji u Trazim pdf okace temu i napisu "saljite mi u inbox posto temu necu gledati", i onda njihove zauvek ostanu :s\npre 10 dana, 12:44\nPodržavam predlog! ☺ Baš je dosta članica koje vole da spamuju forum. Šteta što se to ne sankcioniše. 💥Pravilno brisanje teme: - Klik na kantu. - Ako ima emotikona u prvom postu teme i/ili u naslovu: (Protivno je pravilima isticati naslov teme emotikonima, velikim slovima i sl.) izmeni -> brisanje emotikona -> sačuvaj -> klik na kantu\npre 10 dana, 12:47\nBas tako, podrzavam ideju. Bio bi neuporedivo pregledniji sajt.\npre 10 dana, 12:48\nMa daj, a u Aukcijama iako se admin potrudio i dalje stoji sve , niko ne brise. Poseban su hit teme od 2017. O letovanjima i sl. Pun folder bezveze tema... i nista.\npre 10 dana, 13:45\nSlazem se , a najvise sa tim da prodati predmeti trebaju da se brisu, jedan sekund jedan klik\npre 10 dana, 15:36\nA tek članice koje 'ne znaju' razliku između reči 'akcija' i 'aukcija'!?\n> mokelem: > Slazem se , a najvise sa tim da prodati predmeti trebaju da se brisu, jedan sekund jedan klik To me jako nervira, kad vidim nesto sto mi se jako svidi, a ono prodato, razocaram se..\npre 9 dana, 12:46\nPotforum 'ldeje', je prepun tema koje nisu ideje, barem trećina je za potforum 'Klubovi, sastanci istomišljenika', a često bahate okače i po koju samoreklamu lepo pri vrhu foruma.\npre 9 dana, 12:47


Kvintet Milene Jančurić u Studiu M | Luftika\nKoncert kvinteta Milene Jančurić održava se u četvrtak 9. juna u 20 časova u „Studiu M“, u okviru ciklusa „Džez Metronom“. Prema programu, izvodiće autorska dela kao i nekoliko aranžmana džez karaktera.\nNa Milenino muzičko stvaralaštvo dosta je uticala ljubav prema klasičnoj muzici, ali i prema džezu. Sa završenim Berkli muzičkim koledžom u Bostonu i nagradom dekana za izuzetno muziciranje Berklijevog Odseka za izvođače (Performance Division Dean’s Award in Recognition of Outstending Musicianships) možemo da očekujemo pravu džez poslasticu.\nDekan niškog Pravnog fakulteta neće da plati kaznu zbog "blokade puta" i…\nUz flautistkinju, kvintet čine Fedor Ruškuc (kontrabas), Lav Kovač (bubnjevi), Boris Hložan (gitara) i Lazar Novokov (klavir/harmonika). Kao specijalni gost učestvovaće saksofonista Milan Jančurić, a ulaz je slobodan.\noznakedžez koncert Džez Metronom Klasična muzika kvintet Milene Jančurić studio m\nDruštvo arhitekata Novog Sada: Studio M da se utvrdi za kulturno dobro i uredi rekonstrukcija


25 000€ u igri na prvom Hearthstone majoru posle BlizzCon-a - IT magazin\nGamegune je esports festival u Španiji koji se ove godine održava po drugi put. Na njemu se prošle godine održao i Hearthstone turnir sa pozamašnim nagradnim fondom od 20 000 evra, i velikim imenima sa scene, ali je problem turnira bio to što je kvalitet produkcije bio očajan, i pritom je postojao samo španski strim, pa je veoma mali broj Hearthstone fanova zapravo znao za ovaj događaj, koji je na papiru, sa poznatim igračima i velikim nagradnim fondom, delovao veoma primamljivo.\nŠpanci ipak nisu odustali, i ove godine nam se vraćaju sa još većim nagradnim fondom, koji sada iznosi 25 000 evra, a videćemo da li su i naučili na greškama od prošle godine. Ovoga puta je pripremljen i engleski strim ( www.twitch.tv/gamegune), gde će nam domaćini biti BlizzCon lice Raven i FalconePunch.\nUkupno 16 pozvanih igrača je podeljeno u 4 grupe, odakle će po dvoje otići u plej-of top 8. Igraće se bo5 Conquest format, sa Standard setom karata\nTurnir se igra ovog petka i subote (18. i 19. novembar). Prvog dana počinje u 16h, i kada ćemo gledati grupnu fazu, dok u subotu događaj počinje u 10h, kada startuju mečevi četvrtine finala. Po projektovanom vremenu, finale bi trebalo da startuje u subotu u 19h.\nPozvana su praktično sva velika imena evropske Hearthstone scene, većina ovih igrača ima veliki broj titula iza sebe, tako da verujemo da će borba za 12 000 evra, koliko osvaja pobednik turnira, biti veoma uzbudljiva.


U sklopu projekta „Podsticanje održivog organizacionog razvoja OCD-a na Kosovu“, projekat koji finansira Evropska unija, a kojim upravljaju Kancelarija EU na Kosovu, Forum za građansku inicijativu – FIQ i Institut za razvojnu politiku – INDEP, organizirana je obuka sa OCD u upravljanju projektnim ciklusom.\n26 organizacija civilnog društva koristilo je ovu obuku u cilju povećanja vještina učesnika u upravljanju projektnim ciklusom i pružanja im vještina potrebnih za identifikaciju potreba i pripremu adekvatnih projektnih prijedloga.\nDole navedeno mozete pronaci dokument o obuci\nKONSULTATIVNOJ RADIONICI SA ORGANIZACIJAMA GRAĐANSKOG DRUŠTVA NA KOSOVU\nU sklopu projekta „Podsticanje održivog organizacionog razvoja OCD-a na Kosovu“, projekat koji finansira Evropska unija, a kojim upravljaju Kancelarija EU na Kosovu, Forum za građansku inicijativu – FIQ i Institut za razvojnu politiku – INDEP, organizovali su konsultativnu radionicu sa preko 50 organizacija građanskog društva na Kosovu.\nSvrha ove radionice bila je da se utvrde glavni problemi sa kojima se OGD suočavaju u oblastima koje su predmet njihovog fokusa, relevantni akteri, potencijalan doprinos individualnih organizacija u rešavanju hitnih stvari, kao i prilike za stvaranje koalicija između OGD radi zajedničkog rešavanja tih stvari. Štaviše, od OGD, koje su radile zajedno u sedam različitih radnih grupa, očekivalo se da osmisle dugoročne ideje i rešenja za glavne probleme koji karakterišu određeni sektor.\nUčesnici su prepoznali glavne stvari u sedam prioritetnih oblasti od 10 koje su prvo izabrane, a koje su dobile prioritet na osnovu nalaza elektronske ankete koju su organizatori podelili pre održavanja radionice.


Vrujci, najnovije vesti - Naslovi.net\nPlivanjem za Časni krst na otvorenim bazenima u Selu Mionici i Banji Vrujci u utorak je obeležen veliki hrišćanski praznik Bogojavljenje. Manifestacije su održane u organizaciji opštine Mionica i ovdašnjih crkvenih opština, a u jutarnjim časovima… »\nPatak online pre 2 dana\nMIONICA – Plivanjem za Časni krst na otvorenim bazenima u Selu Mionici i Banji Vrujci u utorak je obeležen veliki hrišćanski praznik Bogojavljenje. Manifestacije su održane u organizaciji opštine Mionica i ovdašnjih crkvenih opština, a u… »\nValjevka Maša Cvetković osvojila 2 zlatne medalje\nValjevska posla pre 30 dana\nMaša u trci na 800m u ukupnom plasmanu zauzela šesto mesto ostavljajuci iza sebe mnogo starije i poznatije juniorke i seniorke. Prvenstvo Srbije, koje je zbog aktuelne situacije sa Covid-19 nekoliko puta odlagano, okupilo je 474 plivača iz 46.klubova… »\nPatak online 17.11.2020\nMIONICA – Pored rekonstrukcije zgrade Osnovne škole „Milan Rakić“ u opštinskom centru koja je u završnoj fazi, na području opštine Mionica se odvijaju i drugi jesenji infrastrukturni radovi sa posebnim akcentom na revitalizaciju puteva i… »\nLjubavna priča kao filmski scenario: Milan (87) i Damjanka (89) su proslavili 70 godina braka, a vole se i dalje\nSupružnici Milan (87) i Damjanka (89) Antonijević, koji žive u Banatskom Brestovcu kod Pančeva, prošlog vikenda proslavili su 70 godina braka. Šampioni ljubavi duge sedam decenija, kako stoji u zlatnom peharu koji su im poklonili najmiliji, u krugu… »\nVODAVODA Vodica: - idealan sastav minerala za pravilan rast i razvoj\nKompanija VODAVODA lansirala je seriju prirodno mineralne negazirane vode posebno prilagođene dečijim potrebama - VODAVODA Vodicu. U pitanju je voda koja izvire sa dubine od 605 metara i prirodno se filtrira prolazeći kroz stene i slojeve krečnjaka iz… »\nJedna od najkvalitetnijih svetskih arteških voda od sada i u pakovanju za decu Kompanija VODAVODA lansirala je seriju prirodno mineralne negazirane vode posebno prilagođene dečijim potrebama – VODAVODA Vodicu. U pitanju je voda koja izvire sa dubine… »\nFoto: Promo Kompanija VODAVODA lansirala je seriju prirodno mineralne negazirane vode posebno prilagođene dečijim potrebama – VODAVODA Vodicu. U pitanju je voda koja izvire sa dubine od 605 metara i prirodno se filtrira prolazeći kroz stene i slojeve… »\nU Austriji zbog naknadnih prijava ponovo više od 2.000 novozaraženih\nPolitika pre 1 minutjoš 20 povezanih\nBBC News pre 13 minutajoš 63 povezane\nBeta pre 25 minutajoš 20 povezanih\nRTV pre 4 satijoš 16 povezanih


Sportret uputstvo za korišćenje\nRegistracijom dobijate e-mail sa verifikacionim kodom na e-mail koji ste naveli u prijavi. Nakon uspešne potvrde registracionog procesa, bićete preusmereni na stranicu sportret.com/portret. Na ovoj stranici će izlaziti objave vaših prijatelja i drugih sportskih subjekata, u vidu statusa, komentara, vesti koje ste "lajkovali". Iznad svakog objavljenog statusa, videćete modalni link titlovan kao "pregled", te će Vam se klikom na njega, otvoriti sadržaj tog statusa sa opcijama komentarisanja, lajkovanja itd.\nPristup linku "portret", omogućen je u svakom trenutku klikom na "kućicu" u gornjem desnom uglu, dok svojoj stranici sportret.com/portret/username pristupate klikom na sličicu user-a.\nOsim mogućnosti registrovanja opisanim u prethodnom odeljku, moguća je i opcija registracije i logovanja putem facebook-a. U ovom slučaju kao Vaš username program će automatski iskoristiti Vaše ime i prezime sa facebook-a, te napraviti sportski portret na adresi sportret.com/portret/username isto kao i u predhodnom postupku. U slučaju da već postoji identičan username upisan u našoj bazi, na Vaš username dodaće se +1.\nDolaskom na svoju sportret stranicu, prva opcija koja Vam se nudi je promena Vaše profilne slike. Dovoljno je da strelicom miša pređete preko default slike korisnika, i otvoriće Vam se padajuće dugme, titlovano kao "Promeni sliku". Klikom na ovo dugme dobijate mogućnost ubacivanja i podešavanja željene profilne fotografije.\nSledeća opcija koja Vam se nudi je dodavanje prijatelja. Prilikom pregleda profila nekog od korisnika, u gornjem desnom uglu imate dugme "dodaj prijatelja", te se klikom na to dugme šalje zahtev izabranom korisniku. U sklopu ovih funkcija postoje i opcije povlačenja poslatog zahteva za prijateljstvo, brisanje već postojećeg prijateljstva, te blokiranja drugih korisnika. Možete obavestiti svoje sportske prijatelje na drugim društvenim mrežama da ste se pridružili Sportretu, te prvo sa njima zasnovati "prijateljske" sportske odnose.\nSurfovanjem po stranicama Sportreta možete i lajkovati sve stranice, država, regiona, županija, okruga, regija, gradova, opština, naselja, klubova, sportista, saveza, liga, medija itd. Kada se ulogujete kao korisnik, na svakoj od pomenutih stranica vidljivo je zeleno dugme za lajk.\nJedna od najpopularnijih opcija na društvenim mrežama, jeste i mogućnost "tagovanja" svojih prijatelja, ali i drugih klubova, sportista, ukratko stranica. Kod Sportreta možete ovu opciju koristiti na dva načina. Prvi je da u polju koje Vam se otvara klikom na ikonicu "tag" unesete karakter @ te potom napišete željeno ime, a drugi je da direktno u tekstualno polje gde unosite željeni tekst, stavite karakter @. Ovaj drugi slučaj podrazumeva da već unapred znate odgovarajuću vanity-url-adresu stranice koju želite da "tagujete". Na primer, @fkspartak bi automatski tagovao stranicu fudbalskog kluba Spartak iz Subotice.\nPrilikom unošenja informacija u tekstualna polja, možete koristiti i haštag sistem. HashTag je postao izuzetno popularan poslednjih godina jer omogućava najbrži način razmene informacija sa najvećim brojem korisnika, a takođe omogućava da Vaše statuse i komentare vidi daleko veći broj ljudi nego inače. Sportret hashtag se koristi tako što obeležite željeni tekst sa # karakterom, te takav status ili komentar postaje javno dostupan, naravno pod uslovom da ste registrovani korisnik, za razliku od ostalih statusa koji su vidljivi isključivo Vašim prijateljima. HashTag je posebno zanimljiv jer ga koriste sve velike društvene mreže, pa ste tako mogli primetiti na prenosima sportskih događaja HashTag karakter # sa nekim tekstom koji se odnosi na taj događaj. Najpopularniji sportski HashTag u 2016. godini, sasvim izvesno će biti #rio2016


CIK Kosova: Pantić i Ivanović u drugom krugu izbora u Kosovskoj Mitrovici - Klix.ba\nCIK Kosova: Pantić i Ivanović u drugom krugu izbora u Kosovskoj Mitrovici\n19.11.2013. u 11:09\nCentralna izborna komisija Kosova objavila je jutros konačne rezultate ponovljenih lokalnih izbora na severu Kosovske Mitrovice prema kojima u drugi krug glasanja za predsednika opštine idu Krstitmir Pantić iz Građanske inicijative “Srpska” sa osvojenih 2.233 ili 37,26 posto glasova i Oliver Ivanović iz Građanske inicijative SDP sa 1.705 ili 28,45 posto glasova.\nAgim Deva iz Demokratske partije Kosova dobio je 1.204 ili 20,09 posto, Adrijana Hodžić, nezavisni kandidat, 717 ili 11,96 posto i Dimitrije Janjićijević iz Samostalne liberalne stranke 134 ili 2,24 odsto glasova.\nIzlaznost je iznosila 25,26 posto. Od 27.936 upisanih birača, na izbore je izašlo 6.062, dok je bilo i 996 uslovnih glasova.\nLokalni izbori su u nedelju ponovljeni u tri glasačka centra zbog toga što su maskirane osobe 3. novembra nasilno prekinule glasanje i uništile glasački materijal.\nCIK Kosovska Mitrovica


Porsche Sarajevo - SportSport.ba\nU svrhu podrške brojnim humanitarnim aktivnostima Pomozi.ba za vrijeme pandemije coronavirusa, kompanija Porsche Sarajevo je ovoj organizaciji ustupila dva vozila tipa Škoda Scala kako bi vrijednim volonterima omogućila distribuciju obroka, prehrambenih i higijenskih sredstava osobama koje nisu u mogućnosti da napuste svoj dom.\nU Sarajevu otvorena prva javna električna punionica za automobile\nPoklon građanima za 1. mart\nKompanija Porsche Sarajevo u partnerstvu sa firmom Hager d.o.o. i Općinom Stari Grad Sarajevo poklonila je građanima Bosne i Hercegovine punionicu za električna vozila.\nTest Volkswagen e-Up\nPrvi test potpuno električnog auta na SportSport.ba\nDa li ste već vozili potpuno električni auto? Ako ne, vjerujte da će to biti uskoro, jer se dešavanja u ovom trenutku nezaustavljivo razvijaju u korist potpuno električnih automobila. A kada ga jednom provozate, shvatite da ulazite u sasvim novi svijet. I znajte: električna auta su vrlo zabavna za voziti!\nFoto: K. Kurtović\nNova SEAT Arona, prvi predstavnik VW grupacije u segmentu gradskih SUV modela vozi cestama skoro bez mane, a zahvaljujući odličnom cjenovnom pozicioniranju brenda na tržištu BiH, možemo reći da je pred nama best buy u ovoj rastućoj klasi.\nPorsche ove godine slavi 70. rođendan, a mi vam donosimo priču o doživljaju sa mjesta na kojem se svaki vozač Porschea najbolje osjeća: sa staze Formule 1!\nAko vam kažemo da je nova Ibiza skoro u centimetar duga kao nekadašnja Volkswagenov predstavnik u kompakt klasi Golf III, jasno je da SEAT planira da svojom Ibizom na tržištu popuni mjesto manjeg porodičnog auta, dostupnog prije svega mlađim porodicama.\nKaroq stigao na tržište BiH\nVozili smo novi Karoq preko Blidinja, doslovno zavijenog u polarni led i snijeg\nNa naše tržište je stigao novi crossover iz Škode, a polarni talas koji ovih dana vlada nad Jugoistočnom Evropom se pobrinuo da i nacionalna BiH prezentacija protekne upravo u onim artičkim uslovima o kojima su razmišljali u Škodi dok su svojim crossoverima davali imena bliska indijanskim plemenima Aljaske


Počelo snimanje filma Falsifikator : Crveni tepih\nPočelo snimanje filma Falsifikator\nPostavljeno 17 Nov 2011\nPoznati reditelj i scenarista Goran Marković najavio je da će njegov novi film “Falsifikator”, čije je snimanje počelo 17. novembra, biti crna komedija.\n“Danas je prvi dan, počelo je prilično mrino i rutinski”, izjavio je iskusni reditelj u studiju “Cepter” na Novom Beogradu.\nOn je dodao da filmska ekipa “ima dosta dobre uslove” i da će “probati da napravi nešto što bi moglo da bude dobro”.\nNa pitanje o žanru odgovorio je da je “Falsifikator” zamišljen kao “neka vrsta crne komedije”.\n“Suština priče je u tome da se prati lični pad jednog falsifikatora koji se poklapa sa padom jedne zemlje koja se zove Jugoslavija. Te dve linije se prepliću i to je ideja ovog filma”, obrazložio je Marković.\nTekst je nastao po njegovoj istoimenoj drami koja se sa uspehom igra u Beogradskom dramskom pozorištu, a saradnik na scenariju je Tihomir Stanić, tumač glavne uloge i u predstavi i na filmu.\nŠto se tiče planova za premijeru, Marković je izjavio da se to još ne zna.\n“Mi sad snimamo prvi deo, pa pravimo pauzu do proleća. U martu ili aprilu ćemo snimati drugi deo. Ne verujem da će film biti završen pre jeseni naredne godine”, rekao je on.\nGlavni junak priče je Anđelko, direktor osnovne škole u malom mestu u Bosanskoj Krajini koji vodi skroman i naoko skladan porodični život, cenjen je od sugrađana i voljen od prijatelja.\nAnđelko, međutim, ima jednu krupnu manu. On godinama falsifikuje školske diplome, bez ikakve nadoknade, iz čistog čovekoljublja i naivnog uverenja da se radi o gestu dobročinstva kojim utire put nečijoj sreći i blagostanju. Međutim, najbolji prijatelj ga odaje policiji i on, na vreme upozoren, započinje ilegalni život.\nPosle spektakularnog hapšenja završava u ozloglašenom zeničkom zatvoru. Društvo su mu ubice, okoreli kriminalci, politički zatvorenici i čuvari batinaši. Iz zatvora izlazi posle dve godine, potpuno izmenjen.\nFilmska produkcija “Drina film” iz Beograda i “Balkan film” iz Kozarske Dubice realizuju ovaj projekta uz podršku Ministarstva kulture Srbije.\nGlavne muške u filmu pored Tihomira Stanića igraju i Sergej Trifunović, Dragan Petrović Pele, Dražen Petrović i Momo Pićurić\nGlavni glumac, saradnik na scenariju i producent Tihomir Stanić najavio je da će ova prva faza snimanja trajati do 9. decembra u Beogradu i Zrenjaninu.\n“Drugu fazu planiramo za mart iduće godine, kada očekujemo i materijalnu podršku evropskog fonda Eurimaž, a snimaće se u selu kod Laktaša u Republici Srpskoj, kao i u Zenici i na više drugih lokacija u Bosni i Hercegovini”, rekao je Stanić na konferenciji za novinare u pauzi snimanja.\nMarković je primetio da “Falsifikator” ima sličnu predistoriju kao njegova “Turneja”, koja se prvo pojavila kao pozorišna predstava, a zatim kao film.\nOn je podsetio da je dramu “Falsifikator” pisao po narudžbini Gete institua povodom 20 godina od pada Berlinskog zida.\n“Jedini uslov bio je da da se priča tiče pada. Prvo što mi je palo na pamet jeste da je najznačajnji pad u mom životu bio pad moje zemlje. Locirao sam priču u 1968. godinu kada je, po mom mišljenju počeo raspad Jugoslavije”, rekao je Marković.\n“Glavni lik je falsifikator diploma, ali to ne radi za novac nego iz altruizma, dok ne dopadne zatvora. Pad zemlje i čoveka odvijaju se paralelno”, najavio je autor.\nStalni Markovićev saradnik, kompozitor Zoran Simjanović istakao je razliku između pozorišne i filmske obrade teksta. “Ono što se u pozorištu samo priča, na filmu se dešava, a muzika će sve to da prati”, rekao je on dodajući da sprema dosta nove muzike za ovaj film.\nMladi glumac Dražen Pavlović (u ulozi ustaškog teroriste) rekao je da je prvi put na filmu i da mu je to vrlo zanimljivo, a i velika čast. Momo Pićurić je dodao da se raduje ovom projektu, Dragan Petrović je “priznao” da igra masovnog ubicu, a Sergej Trufunović je naglasio da je “u zatvoru greškom”.\nStanić je duhovito primetio da “sve zatvorenike, nevine i krive, ljude iz bratskih republika, neumorno bije gost iz Hrvatske” – glumac Goran Navojec, koji je izrazio zavalnost što mu je poverena uloga milicionera.\nGlavnu žensku ulogu, Anđelkovu suprugu igra Branka Katić, koja će se krajem meseca pridružiti pretežno muškoj filmskoj ekipi. Učestvuju i Bogdan Diklić, Jernej Šugman, Emir Hadžihafizbegović, Nataša Marković, Janez Škof, Boris Komnenić i drugi.\nDirektor fotografije je Dušan Joksimović, kostimograf Ljiljana Petrović.\nKoproducenti su Radiotelevizija Republike Srpske, “Aatalanta” iz Slovenije i “3&4 Films” iz Francuske.


Nepoznati počinioci zapalili su sinoć kuću povratnika Milovana Ribaća u selu Drsnik kod Kline.\nMinistar spoljnih poslova Kosova Hašim Tači je izjavio da će rudnik Trepča ostati nacionalno blago Kosova i biti privlačan za strateško partnerstvo sa stranim investitorima, navode danas prištinski mediji.\nPripadnici MUP-a Srbije zaplenili su kod Raške 1.900 paklica švercovanih cigareta i deset kilograma rezanog duvana i podneli krivičnu i prekršajnu prijavu protiv vozača automobila u kojem je nađena ta švercovana akcizna roba, saopštio je danas MUP Srbije\nPoslednja stanica na turneji "Slatkog karavana" bila je obdanište "Lane" u Zvečanu, i po običaju gde god karavan stigne obraduje mališane.Tako je bilo i ovde.Deca su pokazala sreću i zadovoljstvo dobijenim poklonima, kao i volonteri koji su doprineli njihovom vedrom raspoloženju.\nSvi dnevni listovi na Kosovu su na naslovnim stranama preneli da je predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić tokom posete Kosovu davao "nacionalističke izjave", poput one da je Kosovo "kolevka Srbije" i da "Srbija nikada neće odustati od Kosova".\nKosovska vlada je usvojila predlog izmena Zakona o javnim preduzećima, koji otvara put da Trepča pređe u vlasnistvo Kosova, prenosi dnevnik "Koha Ditore".\nU sklopu projekta â€žKupovina seoskih kuća sa okućnicomâ€œ Komesarijata za izbeglice i migracije Republike Srbije, u Zaječaru su dodeljeni ključevi četiri kuće koje su kupljene u okviru ovog projekta.\nNa putu Priština - Kosovska Mitrovica, kod mesta Gazimestan, grupa Albanaca kamenovala je juče autobus u kome su bili građani koji su išli u Grčanicu da pozdrave premijera Srbije Aleksandra Vučića.\n17:03 Mart 29, 2020


Denka Zlatković, babica koja je porodila oko 30.000 Leskovčanki - juGmedia\nKada krenu porođajni bolovi, babica je tu na prvoj liniji i tada sa ženom treba razgovarati, osloboditi je straha, pričati joj o onome što će doći posle tog bolnog porođaja, priča za Jugmediu legendarna babica Denka Zlatković u penziji, koja je za 40 godina što sama, što pomažući lekarima dala doprinos da na svet dođe između 35.000 i 40.000 novih života u Leskovcu i okolini.\nDenka je već 10 godina u penziji, ali ne prođe dan da je lekari i babice u leskovačkom porodilištu ne pomenu zato što je ona unela i ostavila model ponašanje u radu sa najosetljivijom kategorijom pacijenata, tačno po školskim udžbenicima. Uz to je pridodala urođeni talanet za ovaj posao, ali i blagu narav, toplo srce i osmeh koji joj ne silazi na lica.\n„Dve su babice koje ovde u porodilištu smatramo legendarnim – babica Zaga iz malo starije generacije i babica Denka. One su ostavile duboki trag svojim profesionalnim odnosom prema pacijentkinjima, ali i prema koleginicima i lekarima“, reklo je Jugmedii više lekara na tom odeljenju, a mi smo želeli da zabeležimo priču o legendi, da ostane trag o jednom vremenu i jednoj ženi i izuzetnom profesionalcu, danas majci dva sina i troje unučadi.\nRazgovaramo uz kafu, u kafiću jer je Denka, obučena kao da je krenula na posao, htela da izađe iz kuće.\n„Mnogo mi nedostaje moj posao. Iako imam 70 godina, danas bi se vratila da radim jer je posao babice najlepši posao na svetu. Ja svakog jutra ustajem u pet sati kao kada sam radila, doteram se kao za posao, popijem kafu i onda se posvetim kućnim poslovima i mojoj porodici“, priča žena mladlačkog duha.\nUČILA OD DEKLEVE I BABICE ZAGE\nPočela je da radi u porodilištu u Leskovcu davne 1966. godine sa 19 godina, odmah posle završene srednje škole za babice. Porodilište se tada nalazilo u kući doktora Dekleve, tamo gde je sada Muzička škola.\n„Bila sam u četrvrtoj godini stipendista leskovačke bolnice. Izabrali su me lekari za stipendiju jer sam na praksi, valjda, pokazala da sam vredna. Tada nisam ni znala šta je stipendija. Odmah po završetku škole došla sam u porodilište i primljena u stalni radni odnos“.\nSeća se tog svog prvog radnog dana.\n„Otvorila sam vrata, a svekrva porodilje kaže: „Dete brzo zovi babicu porađa mi se snaha“. Kažem: „Pa ja sam babica“, a žena će razočarano: „Oooooo“, verovatno reagujući na moje godine“, priseća se Denka.\nSrećom, te večeri je dežurala sa iskusnom babicom, a ona je bila samo asistent.\nInače, u to vreme bilo je malo lekara ginekologa-akušera u leskovačkoj bolnici. Tu je bio, takođe legendarni, Oskar Kiš, osnivač službe, doktorka Ruža Mihajlović i Petar Stojićić, a od babica je zatekla Jelenu-Lenku, Dobrilu, Nadu, Zagu, Tankosavu i još jednu mlađu babicu čijeg imena ne može da se seti.\nU to vreme u leskovačkom porodilištu rađalo se preko 3.600 dece, više nego duplo za razliku od poslednjih decenija.\n„Lekari su radili pre podne i bili pripravni ukoliko porođaj počne da se komplikuje, pa smo u ostatku vremena mi babice porađale žene. Bilo nas je malo, po jedna u svakoj smeni. Dve operacione sale. Ja sama sa porodiljom, a tu negde je čistačica da se nađe, da pozove lekara ako je potrebno ili da mi doda nešto“, priseća se i dodaje da je zanat naučila od starijih nesebičnih koleginica.\nSAMA U OPERACIONOJ SALI\nTek 1972. godine preseljeni su u novu bolnicu kada je došlo do ubrzanog prijema lekara, novih babica i medicinskih sestara, ali tih osam godina babice su same vršile porađaje kada lekara nije bilo u smeni.\nDenka prebire po sećanju, prebrojava. „Mislim da sam sama porodila između 2.000 i 3.000 žena“.\nNije veli osećala strah. „Dok si mlad ne bojiš se ničega, misliš da tako mora biti. Tek u poznijim godinama shvatila sam kolika je naša odgovornost“.\nZabluda je da su ranije mnogo više deca umirala na porođaju\nA u to vreme nije bilo ultrazvuka i CTG aparta, ničega čime bi se pratili otkucaji srca bebe koja dolazi na svet, ništa osim slušalice.\n„Stavi se slušalica na stomak i slušaju se otkucaji srca bebe, tonovi, čuje se svaki šum, iskusnom uhu ništa nije moglo da promakne. Ukoliko se primeti bilo koji problem, ili ako je beba u krajnje nepovoljnom položaju, odmah se zovu lekari, koji bi, ne znam kako, ali za dva minuta već bili u sali“.\nIpak, Denka je uspela da 6 puta potpuno sama do kraja i uspešno izvede i karlične porođaje.\nŽELELA SAM DA BOLOVE PORODILA PREUZEMEM NA SEBE\n„E to je vala bilo veoma teško. Takvi porođaji su teški i za lekare. Ti trenuci su mi bili najteži, ali situacija je zahtevala da ostanem hladna, zapravo, da glumim sigurnost i hrabrost, mada se celo moje telo treslo“.\nDenka se, pričaju njenje kolege, odnosila prema pacijentkinjima kao da su njena deca, sestre, drugarice.\n„Samo malo nas je privilegovano da prisusutvuje dolasku na svet novog bića, ali ono dolazi u velikom bolu žena koje izbezumljene pogledom traže pomoć. Kako u tim momentima ostati hladan, kako ne saučestvovati u njihovom bolu. Pa ja sam toliko sa njima patila da sam hiljadu puta poželela da ih oslobodim bola, da taj bol pređe na mene. Stalno sam insistirala da šetaju kroz porodilište dok se previjaju od bolova, terala ih da misle na ono što će kasnije doći, na bebu, na trenutak kada će tek svoje rođeno dete priviti na grudi, o lepoti materisntva“, objašnjava.\nU to vreme, tvrdi, porođaji su se odvijali nekako spontanije, lakše, jer su žene fizički bile daleko aktivnije, a carski rezovi su se obavljali u krajnjoj nuždi.\nPOROĐAJI SU BILI SPONTANIJI\n„I rađalo se mnogo dece. Čak i žene iz grda, doduše mnogo više iz okoline, rađale su po četiri, pet, pa i šestoro dece. Kasnije su nastuplila drugačija vremena, moda da se rodi po dvoje dece. To mi je najteže palo. Sećam se kada je broj porođaja počeo da opada, kada smo iščekivali da naiđe porodilja. Tačno sam gledala kako se smanjuje natalitet. Šteta“, konstatuje tiho i sa žaljenjem babica od koje su u nekim slučajevima, čak, i sami lekari tražili mišljenje.\nBabica Denka Zlatković i sama se susrela sa steriliteteom. Četiri godine nije mogla da zatrudni.\n„Nisam se lečila, nego sam sama sebe pokušala psihički da opustim, da se ne opterećujem i da mi to ne bude glavna misao u glavi. Dražala sam tuđu decu u rukama i govorili sebi – Eto i moje dete će jednoga dana biti ovako lepo. I desilo se. Danas je, izgleda, sterilitet mnogo izarženiji, pa ja svim budućim majkam poručujem da je psihički momenat presudan, naravno kod onih gde nema fizičkog poremećaja, da budu opuštene, stabilne i optimistične“.\nTokom tih 40 godina sklopljena su mnoga prijateljstva. Denka je porađala nekoliko generacija iz jedne porodice. Danas je najbolja prijateljica sa ženom koju je porodila sama u onom starom porodilištu, a potom u novom, zajedno sa lekarima njene dve snahe. Deca koju je tada porodila sada imaju oko 50 godina.\n„Sreću me žene i muškarci na ulici, zagrle, stisnu ruku, zahvaljuju se. Često se ne sećam lica, ali se setim ako je porođaj bio problematičan“.\nOvu babicu koja je sebi izgradila istaknuto mesto u istoriji porodilišta Opšte bolnice Leskovac sada boli promena atmosfere u društvu. „Sve se promenilo, ljudi su se povukli u sebe, nema optimizma, nema radosti, nekako se izgubila tolerancija u društvu“.\nDenka Zlatkovič je, inače, rođena u selu Božice nedaleko od Surdulice i prva je generacija babica koja je u Kraljevu završila srednju školu.\nVLASOTINCE - Komisija za dodelu jednokratne novčane nagrade talentovanim studentima opštine Vlasotince raspisala je javni poziv za učešće u dodeli…\nSURDULICA - Omladina surdučkih socijalista raspisala je neobičan konkurs sa nagradnim fondom od 3000 evra za najbolju fotografiju na kojoj će se iz…\n09.11.2017. u 16:59\nŽiva bila mnooooooggggo, godinica.\n09.11.2017. u 19:12\nBabica Rada,babica Ana u jedno i glavna sestra porodilista,babica Sneza,babica Duda,i jos kojih ne mogu da se setim obelezile su moje skolovanje i praksu u porodilistu.Znale su lepo da prenesu znanje i vestine i sve lepe uspomene nosim iz porodilista\nSamo sa podserim :\n09.11.2017. u 22:06\nI pokojna Tankosava-Tanja.\n09.11.2017. u 19:47\nTo je junak naših dana! A ne Slobe, Đinđići, Vučići i drugi što im se dive proste mase.\nNajbolja babica i dobar čovek\n10.11.2017. u 11:36\nLepo je da se afirmise i pise o ovako humanom poslu i jednog od najlepsih poziva.\nAli pisati o babicama u leskovackoj bolnoci a ne spomenuti najbolju medju vama Tankosavu Tanju babicu koja je sve vas poducavala i bila najbiza saradnica prof Mladenovica i dr Tomu Stojcica…kolko se secam cak je i babicu Denku dovela u sluzbu i zaposlila….\n10.11.2017. u 12:13\nJugmedia se izvinjava, naša sagovornica je pomenula Tankosavu. Greškom smo izostavili njeno ime i sada ćemo grešku ispraviti\nSamo sa podseTim :\n10.11.2017. u 12:29\nNije bitno, drago mi je da sam vas i ja podsetio na teta Tanju Tankosavu 🙂 Sećam se da ste nedavno pisali i o njoj.


Tanjug 6. maja 2021. 18:45\nLONDON – Oko 50 miliona britanskih građana sa biračkim pravom glasa danas na lokalnim i regionalnim izborima, a izbor škotskih birača posebno bi mogao da ima ogromne posledice na budućnost Velike Britanije.\nOčekuje se da će više glasaca nego obično glasati poštom, dok je onima koji su se odlučili da odu na biračka mesta savetovano da ponesu sopstvenu olovku i nose masku.\tS obzirom da je tradicionalna kampanja od vrata do vrata ograničena zbog korona virusa strahuje se da će odziv birača biti mali.


Kurs Advertising | ITAcademy\nOglašavanje (engl. Advertising) predstavlja bilo koji oblik komunikacije sa tržištem, odnosno način preko koga se dolazi do određene ciljne grupe. Glavni cilj oglašavanja jeste upravo pružanje prilike željenoj grupaciji da prepozna određeni proizvod na tržištu.\nKako s vremenom svet doživljava velike tehnološke i društvene promene, u velikoj meri menjaju se i načini komunikacije, odnosno način komuniciranja proizvoda sa ciljnom grupom. Pojam advertajzing je prošao kroz nekoliko velikih promena tokom godina.\nUpravljanje resursima prilikom definisanja i sprovođenja svih tipova promotivnih kampanja predstavlja ključni faktor od koga zavisi uspeh celokupne kampanje. Upravo iz tih razloga planiranje i sama organizacija advertajzing kampanja predstavlja sve složeniji i zahtevniji posao s obzirom na sve više razvijenijih naprednih tehnika klasične, kao i online promocije. Sve pomenute činjenice najčešći su razlog zbog koga je poznavanje osnova advertajzinga postalo veoma važno u svim sferama poslovanja. Bez obzira na to u kojoj oblasti da budete gradili svoju karijeru, znanja stečena tokom ovog kursa omogućiće vam da brže i jednostavnije dostignete željeni cilj.\nPohađanje ovog kursa važno je za vaše buduće zanimanje jer ćete se tokom njega osposobiti za poznavanje osnova advertajzinga. Drugim rečima, naučićete da primenite različite vrste tehnika oglašavanja za različite proizvode, usluge ili ideje. Bićete obučeni da jasno uočite sve razlike između marketinga, PR-a i advertajzinga, kao i da vršite uporedne analize prednosti i mana offline i online oglašavanja.\nZanima vas ovaj kurs? Možete ga pohađati u okviru ovih ITAcademy programa: PPC & Digital Channels Manager, E-commerce Manager & Entrepreneur, Online Sales & E-business Development Manager, Digital Marketing Planner & Account Manager i Content & SEO Manager.\nOpis i cilj Kursa Advertising\nTokom ovog Advertising kursa, koji možete pohađati online ili tradicionalno – u učionici, a koji je deo pripadajućih programa, steći ćete praktična znanja iz oblasti organizovanja i optimizacije promotivnih aktivnosti kroz različite tipove kanala komunikacije.\nU ovom kursu biće reči o istoriji advertajzinga, odnosno oglašavanja, o tome šta on predstavlja, ko su njegovi učesnici, čemu je namenjen, kao i koje sve vrste advertajzinga postoje. Takođe, Advertising kurs pružiće vam odgovore na pitanja koje se sve vrste strategija koriste u oglašavanju i na koji način je najefikasnije definisati ciljne grupe, segmentacije i pozicioniranje.\nOsim toga, na ovom kursu će vam biti predstavljene osnovne razlike između marketinga i advertajzinga, kao i sve prednosti i mane offline oglašavanja u odnosu na njegove online varijante.\nAdvertising kurs je koncipiran tako da vam nije potrebno predznanje da biste bez problema pratili predavanja i efikasno usvajali nova znanja. Vrhunski predavači ITAcademy koji iza sebe imaju višegodišnje iskustvo u ovoj oblasti postepeno će vas uvoditi u gradivo kursa, tako da ćete iz predavanja u predavanje sticati sve kompleksnija znanja. Kompletno gradivo ovog kursa podeljeno je u nekoliko tematskih celina koje će vam nakon uspešno završenog kursa pružiti sva neophodna znanja za vašu buduću karijeru. Na početku vas očekuje nastavna jedinica koja će vam predstaviti istoriju i pojam advertajzinga. Nakon toga sledi deo kursa koji će se baviti ulogama, modelima i načinima komuniciranja u oglašavanju.\nKada savladate ove celine, na red dolaze predavanja čiji će fokus biti na segmentaciji tržišta i tehnikama pomoću kojih ćete moći da određujete i analizirate ciljne grupe i brojne oglašavačke strategije. Drugi deo kursa rezervisan je za nešto kompleksnije lekcije u kojima ćete učiti o tehnikama poređenja offline i online advertajzinga, dok ćete tokom poslednje celine imati priliku da saznate šta u oglašavanju predstavljaju i zašto su važni pojmovi kao što su ATL, BTL i TTL.\nKurs Advertising će vam odgovoriti na pitanja:\n1. Koja je razlika između advertajzinga i marketinga?\nČesto ćete čuti da se termini marketing i advertajzing upotrebljavaju u istom smislu iako se u stvari veoma razlikuju. Marketing, kao i advertajzing, jako je bitan u bilo kojoj sferi poslovanja. Poznavanje ključnih razlika između marketinga i advertajzinga može biti presudno za uspeh vašeg poslovanja.\nAdvertajzing jeste deo marketinga i predstavlja proces koji uključuje skup različitih aktivnosti koje za cilj imaju pozicioniranje brenda na tržištu i približavanje vrednosti proizvoda/usluge ciljnom tržištu. Osnovni cilj advertajzinga jeste da utiče na ponašanje potrošača prilikom kupovine promovišući kompanijin proizvod/uslugu. Da bi se ovaj cilj ostvario, advertajzing se fokusira na kreativno pozicioniranje i medije. Pri čemu podiže svest o brendu.\nSa druge strane, marketing podrazumeva detaljna istraživanja i pripremu proizvoda/usluge za plasiranje na tržište. Takođe, uključuje i ostale elemente kao što su odnosi s javnošću, prodaja, formiranje cene, distribucija i sl. Svi ovi elementi moraju funkcionisati zasebno, ali i zajedno, kako bi podržali i ostvarili isti marketinški cilj.\n2. Koja je struktura advertajzing agencije?\nAdvertajzing agencije se mogu razlikovati u nekoj meri u veličini i strukturi, međutim, većina agencija se drži neke određene strukture. Postoje različiti načini za formiranje tima jedne agencije, ali neka osnovna struktura je sledeća:\nkreativni tim – u ovom sektoru se nalazi grupa kreativaca koji su veoma inovativni, kreativni i znaju kako da uklope tekst, sliku, animaciju, video itd.;\nmenadžeri – predstavljaju zaposlene koji su u bliskim odnosima sa klijentima, prisustvuju sastancima, donose zajedno sa njima odluke itd.;\nosobe zadužene za poslove kao što su transport, komunikacija sa kurirskom službom, koordinisanje paketima itd.;\ntim za produkciju, odnosno tim koji će biti zadužen za realizaciju promocija određenog proizvoda, usluga itd.;\nmedia planning tim – zaposleni u okviru ovog tipa zaduženi su da sprovode plan medijiskog oglašavanja.\n3. Zašto je bitna dobra segmentacija tržišta?\nSegmentacija tržišta predstavlja proces podele tržišta u manje segmente, na osnovu različitih karakteristika. Manji segmenti se sastoje od grupe potrošača koji dele slične interese, potrebe i koji će slično odgovoriti na poruku koja im se plasira.\nOvaj način segmentacije tržišta olakšava brendovima da personalizuju svoje kampanje i smanje rizik od neuspešne ili neefikasne kampanje, čime se može uštedeti na resursima kao što su vreme i novac. Podelom tržišta na manje segmente prema ključnim karakteristikama određenih potrošača imamo mnogo veću šansu za uspeh nego kada bismo kreirali generalnu kampanju koja nije specifično kreirana za definisanu grupu ljudi.\nSegmentaciju tržišta najčešće ćemo vršiti prema sledećim karakteristikama:\nprema životnom stilu\n4. Kako advertajzing utiče na potrošača?\nBilo da oglašavate novi proizvod/uslugu ili želite da podignete svest o brendu, ceo taj proces veoma je bitan, jer taj proces direktno utiče i na vaše poslovanje. Bez obzira na obim vašeg poslovanja, da li imate veliku kompaniju ili manju organizaciju, svima je neophodna neka vrsta oglašavanja. To je jedan od načina da se podigne svest o brendu i da ga upozna široka grupa potrošača.\nOglašavanje vam nudi različite mogućnosti i različite platforme putem kojih možete dopreti do svoje ciljne grupe i pokazati im šta možete učiniti za njih. Poruka koju želite da prenesete do ciljne grupe može biti predstavljena intelektualno i emocionalno.\n5. Šta predstavlja Target advertising?\nTarget advertising, ili ciljano oglašavanje, ima za cilj kreiranje oglasa koji će biti namenjen usko definisanoj ciljnoj grupi potrošača. Ta ciljna grupa može biti usko definisana po različitim demografskim, geografskim, psihografskim i drugim karakteristikama. Ciljano oglašavanje se fokusira na pozicioniranje oglasa na samo određenim mestima, gde su sigurni da će se njihova ciljna grupa naći. Ovaj način ciljanog oglašavanja ka usko definisanoj grupi potrošača može dosta novca uštedeti kompanijama, jer će biti sigurne da se poruka šalje pravoj grupi ljudi koja je zainteresovana za njihov proizvod/uslugu i koja će pozitivno reagovati na oglas i biti zainteresovana za njega, jer je usko povezan sa njenim potrebama, interesovanjima i sl.\n6. Koji advertajzing ima više efekta – online ili offline?\nOnline i tradicionalno oglašavanje imaju svoje mane i prednosti. Nikada ne možemo sa sigurnošću tvrditi koji je pristup bolji, jer će to isključivo zavisiti od strategije i ciljeva koje kompanija želi da ostvari. Međutim, ukoliko govorimo o budžetima, ukoliko neka kompanija ima manji budžet, verovatno bi joj više odgovaralo online oglašavanje, jer tu svakako troškovi znaju biti znatno niži nego u tradicionalnim medijima. Tradicionalno oglašavanje uključuje:\noglašavanje javnog servisa itd.\nIako online oglašavanje uživa sve veću popularnost, za manje kompanije i nestručna lica može biti veoma nejasan i komplikovan pristup, gde se veoma lako mogu prekoračiti planirani resursi kao što su vreme i novac.\n7. Šta predstavljaju ATL, BTL i TTL?\nATL, skraćeno od Above The Line, predstavlja tehniku koja podrazumeva oglašavanje za široku grupu potrošača. ATL tehnike podrazumevaju medije kao što su TV, radio, novine, magazini itd. BTL, skraćeno od Below The Line, jeste tehnika koja podrazumeva aktivnosti koje ciljaju direktno uže definisanu ciljnu grupu potrošača. Na primer brošure, katalog, telemarketing itd.\nTTL je skraćeno od Through The Line, podrazumeva kombinovanje ATL i BTL tehnika za oglašavanje, kako bi se doprlo do svoje ciljne grupe. Upravo se ova tehnika najviše koristi, jer kombinuje ono najbolje iz prethodne dve. Internet marketing možemo takođe svrstati ovde, jer on kombinuje tehnike ATL i BTL.\nUpoznavanje polaznika sa istorijom i pojmom advertajzinga, kao i sa nastankom štampanih oglasa.\nUloge, modeli i načini komuniciranja u advertajzingu. Definisanje razlika između marketinga, oglašavanja i odnosa sa javnošću.\nSegmentacija tržišta, ciljne grupe i strategije u advertajzingu. Upoznavanje polaznika sa ciljnim grupama i tehnikama njihovog definisanja, kao i sa brojnim faktorima koji utiču prilikom donošenja odluka u kupovini.\nPoređenje offline i online advertajzinga. Predstavljanje različitih vrsta oglašavanja i upoznavanje sa glavnim karakteristikama online i offline advertajzinga.\nU ovoj nastavnoj jedinici imaćete prilike da saznate nešto više o ATL, BTL i TTL oglašavanju. Takođe će vam biti predstavljeni različiti mediji komunikacije koji se koriste, kao i tehnike unutar njih.


Bivši snajperista Danilo Tešić (39) uhapšen je u petak zbog sumnje da se predstavljao kao policajac na Ibarskoj magistrali. On je osumnjičen da je, upravljajući vozilom “audi Q7” sa takozvanim blinkerima na autoputu, Ibarskoj magistrali i drugim magistralnim putevima zaustavljao učesnike u saobraćaju.\nOd njih je, zatim, predstavljajući se kao policajac, odnosno “presretač” (pripadnik Saobraćajne policije koji zaustavlja vozače koji prekoračuju brzinu i kažnjava ih na licu mjesta), uzimao novac za navodno izvršene prekršaje.\n– Na Ibarskoj magistrali, a vjerovatno i po autoputu i ko zna još gdje, hara lažni presretač koji vozi “audi Q7”. Meni je uzeo 40 eura u Rušnju i pošto sam zapisao broj njegovih tablica, saznao sam da se “audi” vodi na fizičko lice – napisala je jedna od žrtava na Facebooku.\n– Oružje je odmah upućeno na vještačenje kako bi se utvrdilo da li je riječ o vatrenom oružju, ili vazdušnim i gasnim puškama i pištoljima – navodi se u saopćenju.\nOsim noževa i pušaka, pažnju inspektorima posebno su privukli optički nišani – specifična pomagala koja se dodaju snajperskim puškama i koriste se u rizičnim likvidacijama.


Naslovna Tenis ATP Đoković o Kirjosu: Nije mi smetalo što je navijao za Francusku\nTenis bi moga da se igra u novembru i decembru, a tada se obično odmara (FOTO: Alex Pantling/Getty Images)\nNovak Đoković i Srbija igraju sjajno na ATP kupu u Australiji i plasirali su se u četvrtfinale, a naš as je imao šta da kaže i o Niku Kirjosu.\nNaime, Australijanac je bio u publici u odlučujućem meču Srbije i Francuske u dublu i kako se navodi radovao se greškama naše selekcije.\nNovak je na konferenciji bio upitan da li mu je taj gest Kirjosa zasmetao.\n– Da budem iskren i nije. Nisam ga video na tribinama i tek posle sam video na društvenim mrežama da je bio prisutan – rekao je Đoković.\nIDEMO Kecmanović preslišao Fučovića za prvo polufinale u 2020!\nNajboljem teniseru Srbije nije smetalo ni to što je Nik u tom duelu navijao za Francusku.\n– Znam da je dobar prijatelj sa Gaelom Monfisom i ostalim momcima iz francuskog tima, tako da je sve u redu.\nĐoković smatra i da je dobro što drugi teniseri dolaze da gledaju mečeve svojih rivala.\n– Mislim da je zanimljivo to što je, u ovom primeru, on došao na meč i gledao duel drugih reprezentacija. Dobro je zbog atmosfere, običnim ljudima na tribinama to je zanimljivo, baš kao i gledaocima kraj malih ekrana – zaključio je Đoković.\nPodsetimo, Srbija u četvrtfinalu ATP kupa igra protiv Kanade. Najpre će snage odmeriti Dušan Lajović i Feliks Ože-Alijasim, a potom je na programu duel Novak Đoković – Denis Šapovalov.\nNOVAK JE NAJVEĆI „Mogu li da igram s tobom?“ s tribina, pa spektakl!\nPrethodni tekstBEZ DLAKE NA JEZIKU Valverde: Ovde smo samo zbog novca!\nSledeći tekstSUSRET DVA PRIJATELJA Marin pružio podršku bivšem saigraču\nAleksandar Knežević - 18/06/21 17:20 1


Nakon rezultata terenske prakse, studenti master studija u Mariboru objavili su kolektivnu monografiju ·\n2ТМ > Obrazovanje > Nakon rezultata terenske prakse, studenti master studija u Mariboru objavili su kolektivnu monografiju\nIntervju s poslodavcem: ključni detalji Studirajte u Novoj Gorici – gradu kulture, ruža i vrhunskih ukusa\nNakon rezultata terenske prakse, studenti master studija u Mariboru objavili su kolektivnu monografiju\nFakultet za turizam Univerziteta u Mariboru objavio je monografiju „Program za održivi razvoj naselja u opštini Čabar u regiji Gorskog Kotara“. Ovaj naučni rad rezultat je terenske prakse studenata prve godine master studija turizma. Pod rukovodstvom doc. dr Marka Koščaka i asistentice Barbare Pavlakovič u okviru teme „Održivi i društveno odgovorni turizam“ posetili su navedenu regiju i formulisali predloge za dalji razvoj održivog turizma.\nAutori monografije – Nejc Pozvek, Debora Gambaleta, Mateja Kuntarič, Katja Kokot, Alen Nikola Rajković, Maja Alif, Nikolina Gačina Bilin, Lea Plahta, Jan Pokorni, Melana Lučić Ozak, Katja Murkovič, Tanja Hlebec, Irena Lazanski, Nataša Uršič , Nadja Mlakar; mentori- Barbara Pavlakovič, dr Mark Koščak.\nObjavljena monografija rezultat je druge faze projekta usmerenog na održive aktivnosti i strateški razvoj hrvatske pogranične opštine Čabar – od Prezida do Gerova. Teritorija je udaljena od glavnih hrvatskih saobraćajnica, ali graniči sa tri države (Hrvatska, Slovenija i Italija), koje su za domaće stanovništvo oduvek bili mesto posla, studija ili zabave. Kombinacija različitih tradicija ostavila je traga na lokalnoj kulturi koja objedinjuje različite običaje, zanate i jela.\nNapominjemo da su problem razvoja turizma studenti i njihovi mentori istraživali uz aktivno učešće lokalnog stanovništva. Nakon analize trenutne situacije, pripremili su svoju viziju razvoja i odredili prioritetna područja rada.


Vest koja je oduševila hiljade Srba u Moskvi - 05.04.2021, Sputnik Srbija\nVest da će u Rusiji biti otvorene dopunske škole srpskog jezika za našu decu koja žive u toj zemlji naišla je na odobravanje i oduševljenje među srpskom dijasporom... 05.04.2021, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, kultura, svet, vesti, rusija, škola, moskva, arno gujon, srbija\n20:16 05.04.2021 (Osveženo: 01:11 26.08.2021)\nU grupi „Srbi u Moskvi“ na „Fejsbuku“ prenet je Sputnjikov tekst i razgovor sa Arno Gujonom, direktorom Uprave za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu koji je tu novost obelodanio, uz komentar administratora stranice da je to „vest decenije“.\nNizali su se i drugi komentari u kojima se pozdravlja odluka srpskih vlasti da otvore dopunske škole srpskog jezika u tri ruska grada: Moskvi, Sankt Peterburgu i Sočiju.\n„Lepa vest“, „Bilo je i vreme… bravo“, „Odavno je trebalo…“, „Super vest, čekamo detalje“, „Bravo… Napokon će ponovo biti otvorena naša škola!“, samo su neki od komentara.\nPojedini korisnici društvenih mreža podsećaju da je takva škola devedesetih godina postojala u Moskvi i navode da zahvaljujući tome njihova deca odlično govore oba jezika, srpski i ruski. Takođe, ističući značaj takvih škola, oni napominju da za decu koja žive daleko od svoje otadžbine ili su iz mešovitih srpsko-ruskih brakova to ne podrazumeva samo nastavu, nego i druženja, sekcije, izlete, zajedničke proslave praznika. Kako ističu, takve škole su „mala Srbija“ ili „Srbija u malome“.\nAndrijana Ilić, koja sa porodicom živi i radi u Moskvi, kaže za Sputnjik da bi vrlo rado upisala svoje dvoje dece u dopunsku školu srpskog jezika ako bude otvorena, iako su i ona i suprug Srbi. Kako dodaje, poznaje i mnoge roditelje koji bi isto učinili.\n„Mislim da je veoma važno da deca znaju odakle su im roditelji i odakle oni sami potiču. Da znaju svoje korene, svoju istoriju, kulturu i pre svega, maternji jezik, koji je od suštinskog značaja za očuvanje identiteta“, naglasila je Ilićeva.\nArno Gujon sa delegacijom Ministarstva spoljnih poslova boravi u šestodnevnoj poseti Rusiji, gde je održao niz sastanaka sa predstavnicima naše dijaspore – privrednicima i studentima, kao i predstavnicima ruskih institucija, a takođe i sa ambasadorom Srbije u Rusiji Miroslavom Lazanskim i srpskim diplomatama sa kojima je razgovarao o pokretanju dopunskih škola srpskog jezika u toj zemlji.\nGujon će 8. aprila u Sankt Peterburgu održati predavanje „Govori srpski da te ceo svet razume” pred mladim Srbima koji studiraju u Ruskoj Federaciji, ali i Rusima koji trenutno uče srpski jezik.\nOn je za Sputnjik ranije izjavio da dopunske škole srpskog jezika već rade u mnogim zemljama, ali je istakao da je „Ruska Federacija i simbolično važna, zato što su Srbi i Rusi prijateljski narod“.\n„I baš u takvim, dobrim, okolnostima nema izgovora da ne radimo na pokretanju takvih škola, jer je to u interesu i Srba i Rusa“, rekao je Gujon.\nOn se takođe iz centra Moskve obratio svojim pratiocima na „Fejsbuku“ video-porukom, u kojoj je, između ostalog, naveo da bi u Srbiji, po uzoru na Moskvu, trebalo da se pojave dvojezične informacione table i putokazi na srpskom pismu – ćirilici i na engleskom jeziku, ili čak na njegovom maternjem – francuskom.\n„Mislim da je to sjajan predlog za nas u Srbiji, gde ima sve više turista, a turisti traže autentičnost i ono što nema kod njih, a ono što nema kod njih na Zapadu – to je naša ćirilica. Da bi razumeli ono što piše, mogao bi da ide i prevod – što da ne – na francuskom. Za mene je to bolje, ali može i na engleskom, jer ga razume veći broj ljudi“, poručio je Gujon iz Moskve.


Užičanka u Holandiji expert za implementaciju elektronskog zdravstvenog kartona - Užicka Republika Press\nMoja Holandska priča započinje 2001. godine kada sam počela da radim u jednoj srpsko-holandskoj firmi sa predstavnistvom u Beogradu. U maju 2002. godine po prvi put srećem svog sadašnjeg supruga, a tada poslovnog partnera. Bila je to ona prava ljubav na prvi pogled, priseća se za Užičani kojekude iz Groningena, Jelena Hakma Jovanović.\nNaša veza je od početka bila jedna velika avantura praćena dogodovštinama koje i danas danji prepričavamo. Naš prvi zajednički godišnji odmor u Srbiji pamtimo po tome što je Peter-u, mom suprugu, drugi dan boravka u Srbiji ukraden auto kojim je došao, da bi ga nakon toga zvali i nudili mu da otkupi taj isti auto za 4000 eura, a završava se posetom Urgentnom centru zbog zdravstvenih problema. Urgentni centar je u to vreme bio u jako lošem stanju tako da je ta poseta bila veliki šok za nekoga ko dolazi iz “normalne” zemlje. Nakon ove prve posete Srbiji ništa više nije moglo da ga iznenadi, navodi naša sagovornica.\nOdluka da svoj život nastavim u Holandijij nije bila laka. Za razliku od većine mojih prijatelja, nikada nisam imala ambiciju ni želju da živim u inostarnstvu. Uz to jako sam vezana za porodicu i nisam mogla da zamislim da živim daleko od njih i da celog zivota budem “građanin drugog reda”. Na sreću ljubav je sve to promenila, tako da zadnjih 15 godina živim i radim u Groningenu, a kruna svega su naše devojčice Tamara (13) i Natali (10), ponosno ističe Jelena.\nSupružnici Jelena i Peter Hakma sa ćerkama Tamarom i Natali Foto–privatna arhiva\nSeća se da joj je prvih par godina u Holandiji bilo jako tesko. Nije govorila holandski, a u Groningenu je drugi jezik nemački, tako da su joj mogućnosti zaposlenja sa znanjem samo engleskog bile na minimalnom nivou. To je i bio razlog da dugo nije mogla da nađe posao, bez obzira na diplomu visokog ekonomskog obrazovanja sa kojom je došla iz Srbije. Tvrdi da je dobra strana duge nezaposlenosti to što je decu naučila srpski jezik.\nTrenutno radi u Univerzitetskoj bolnici u Groningenu (UMCG) koja broji oko 12 000 zaposlenih, ističući da su mogućnosti za napredovanje i usavršavanje u okviru bolnice velike. Ona navodi da je u Holandiji, generalno gledajući, diploma jako bitna kada se po prvi put konkuriše za posao. Ukoliko iz radnog odnosa konkurišes na neku drugu funkciju onda su stručnost i radno iskustvo prioritet tako da čak i ako nemaš odgovarajuće papire možeš da obavljaš određenu funkciju. Stopa nezaposlenosti u Holandiji je ispod 4 % i najveći deficit radne snage je u zdravstu i prosveti, kaže Jelena.\nDodaje da je u Holadiji jako zastupljen fenomen “part time” posao i da je relativno mali broj ljudi koji rade puno radno vreme, 40 sati. Ja na primer radim 28 sati nedeljno (jedne nedelje 3 a druge 4 dana u nedelji). Poslodavac stimuliše usavršavnje time što finansira studije, kurseve, seminare svojim zaposlenim. Ja sam upravo prosle godine završila bechelor studije Logistika u zdravstvu o trošku bolnice i zahvaljujući toj diplomi i radnom iskustvu sam primljena na sadašnju funkciju, ponosno ističe ona.\nJelena Hakma Jovanović sa koleginicama u Univerzitetskoj bolnici u Groningenu Foto–privatna arhiva\nKrajem prošle godine je UMCG zahvaljujući softwere-u američke firme Epic uveo elektronski zdravstveni karton (EPD) za pacijente. To znači da svaki pacijent ima svoj jedinstveni broj kartona i svaka poseta specijalisti u bolnici, izveštaji, istorija bolesti, radiološki snimci, laboratorijski nalazi i drugo se evidentiraju pod tim brojem. Tako da svaki specijalista ima uvid u istoriju bolesti pacijenta ne samo za svoju oblast nego i za sve ostale specijaliste. Pacijenti imaju aplikaciju na smartphone preko koje dobijaju obaveštenja kada imaju zakazan pregled i mogu da vide sve ono što je evidentirano u njihovom zdravstvenom kartonu. Moja trenutna funkcija je expert za implementaciju EPD-a.\nIz ličnog iskustva kaže da je razlika između srpskog i holandskog zdravstvenog sistema ogromna. Nema potrebe da pričam o uslovima u bolnicama Ono što u Srbiji prvo mora da se promeni je mentalitet. U Holandiji je odnos doktor – pacijent mnogo humaniji i dostojanstveniji. Doktor izađe u čekaonicu da prozove svog pacijenta, pruži mu ruku i onda ga tek uvede u ordinaciju. Pre par godina smo imali slučaj pacijenta koji je tužio bonicu zbog određenih propusta, sud je presudio u korist pacijenta i sada kada taj isti pacijent pozove, bolnica je dužna u roku od 24 sata da mu zakaže sve potrebne preglede. Kada se to desi u Srbiji tek tada se može govoriti o pravnoj državi i uređenom društvenom sistemu, uverava nas rođena Užičanka.\nHolandija, verovali ili ne poznaje i fenomen siromastva ali ne u onoj formi u kojoj mi u Srbiji pričamo o siromastvu. Prema Zavodu za statistiku u kategoriju siromašnih se upisuju lica koja godinu dana imaju primanja ispod 1.000 eura (ukoliko si samac- singel) ili manje od 1 560 eura ukoliko je reč o četvoročlanoj porodico. Možda ove cifre izgledaju fantastično ljudima u Srbiji, ali ne treba zaboraviti da u Holandiji niko nema kuću u vlasništvu , već su sve kuće pod hipotekom. Za građane sa minimalnim primanjima država ima različite subvencije: za zdravstveno osiguranje, za stanarinu…… svaki nezaposleni ima mesečna primanja od zavoda koja iznose +/- 950 eura mesečno i u obavezi su da u toku meseca barem par puta konkurišu za neki posao da bi i dalje primali tu mesečnu nadoknadu, objašnjava Jelena Haakma Jovanović.\nGovoreći o obrazovnom sistemu u koji su uključene i ćerke Tamara i Natali, naša sagovornica kaže da u Holandiji deca kreću u školu sa 4 godine. Osnovna škola traje isto kao i Srbiji osam godina, a na kraju 8-og razreda škola daje predlog koji nivo dete može da pohađa u srednjoj skoli. Ta preporuka je više manje obavezujuća i roditelji mogu da instistiaraju da dete ide na viši nivo ali su šanse male da se preporuka osnovne škole promeni, tvrdi ona. Postoje javne i verske skole, a moja deca idu u hrišćansku školu. Mlađa ćerka pohađa 7. razred u mestu gde živimo, dok starija ide u drugi razred srednje u Groningenu. Ono što je u Srbiji nezamislivo je da sva deca idu biciklom u školu, svaki dan 15 km u jednom i 15 km u drugom pravcu, kiša, sneg, lepo vreme, uvek se ide biciklom u školu. Moja starija ćerka ide zimske mesece vozom a ostatak godine biciklom. Ono što mi se posebno dopada u prosvetnom sistemu Holandije je to što deca koja imaju dobre ocene (8 i više) mogu odmah da idu nivo više ili da ukoliko imaju jako loše ocene (manje od 6) idu nivo niže. Tako deca ne gube godine i vrlo su retki slučajevi da deca ponavljaju. Bez obzira na ove prednosti, sagovornica rubrike Užičani kojekude ne krije utisak da je u vremenu koje pamti tokom sopstevnog školovanja osnovno i kulturno obrazovanje bilo mnogo bolje.\nGovoreći o gradu u kome živi poslednju deceniju i po ističe da je Groningen fantastičan grad za život, koji broji oko 2oo hiljada stanovnika a čega je oko 60 hiljada studenata. Ima sve odlike velikog grada a ipak ima neki miran duh koji mi lično prija. Kad se vraćam od prijateljice iz Amsterdama za Groningen , osećam se kao u vreme studija kad sam odlazila iz Beograda za Užice……..kao da se vraćam kući, kaže Jelena.\nOvako govori jer ističe činjenicu da je od samog dolaska u Holandiju odlično prihvaćena od strane muževe rodbine, prijatelja i kolega i da je niko ne gleda kao “stranca”. Kod nas u kući se slave dva Božića, dva Uskrsa, dve Nove godine. Jedne prilike me pita neko gde živim, ja objašnjavam a čovek mi kaže: “o pa vi živite u onoj kući što ima jelku do februara meseca u kući”, prepričava Jelena svoja pozitivna iskustva.\nFoto–privatna arhiva JHJ\nKaže da je u Groningenu ex YU zajednica mnogo manja nego u većim gradovima Holandije i da lično ne poznaje puno ljudi sa naših prostora. Zahvaljujući najboljoj prijateljici Kristini, koja poznaje dosta jugovića, Jelana redovno dolazi u kontakt sa našim ljudima koji žive u Groningenu, a zadnji put su svi zajedno bili na koncertu Bjelog dugmeta u Amsterdamu.\nU pogledu “uperenom” ka rodnom Užicu i Belom groblju gde je odrasla, Jelena u poslednjih 15 godina ne primećuje nikakve bitnije promene. Letos sam posle 20 godina išla vozom za Beograd i vozovi su za svaku pohvalu, ali za železničku stanicu zaista nemam reči. Još kad sam čula da zaposleni između sebe skupljaju pare da plate čistačicu jer železnica nema novca da plati istu, onda sam se zapitala kako je to moguće? Uverih se tada da je i u bolnica slična priča, videvši zarđali stalak za infuziju na hirurgiji, a o toaletu na prijemnom ne bi trošila reči. Iako su 15 godina koliko ne živim u Užicu voda i vazduh udarne teme svaki put kada dođem kod roditelja shvatim da se i dalje ništa nije preduzelo da se problem reši.\nBez obzira na sve Užice je bio i ostao moj grad. Za njega me vežu divne uspomene i dragi ljudi i u njega ću se uvek rado vraćati.\n„Zlatni zvuci“ drugi put na Zlatiboru


Predsednik Venecuele Nikolas Maduro osvojio je još jedan šestogodišnji mandat, saopštila je izborna komisija Venecuele.\nIzbore u nedelju je bojkotovala opozicija zbog "krunisanja" diktatora, a osudila ih je i međunarodna zajednica.\nMaduro se posle posle pobede obratio svojim pristalicama u Karakasu i rekao da je pobedom ostvario "istorijski rekord".\nBivši guverner Henri Falkon, koji je bio glavni Madurov protivkandidat, rekao je da "ne priznaje validnost izbornog procesa, da nije bilo izbora i da u Venecueli mora ponovo da se glasa". Isto je zatražio i drugi protivkandidat Havijer Bertuči, drugi protivkandidat, takođe je zatražio ponavljanje izbora.\nFalkon je osudio vladu za postavljanje crvenih šatora blbu biračkih mesta, gde su birači mogli da skeniraju bonove posle glasanja i osvoje nagradu. Kritičari kažu da se tako kupuju glasovi.\nPobeda NIkolasa Madura mogla bi da izazove uvođenje dodatnih sankcija, ukljlučujući i američke na naftu.\nPortparolka Stejt departmenta Heder Nauert rekla je da "takozvani izbori u Venecueli nisu legitimni". "SAD stoje uz ljude u Venecueli i podržavaju njihovo pravo da izaberu svoje predstavnike na slobodnim i fer izborima".\nNikolas Maduro, koji sebe naziva "sinom Uga Čavesa" rekao je da se bori protiv "američke imperijalističke zavere da sruši socijalizam i oduzme bogatstvo zemljama OPEK-a". Njegovi protivnici tvrde da je uništio nekada bogatu Venecuelu, a ispitivanja javnog menjnja pokazuju da stanovnici Venecuele krive Madura za probleme u zemlji.