Srbija 15. februara slavi slobodarstvo i državnost proisteklu iz Sretenjskog ustava davne 1835. godine. Srbija, kao i Norveška, pripada grupi od 57 zemalja na svetu koje dan donošenja Ustava slave kao svoj državni praznik. Read more\nRusija “okupira” Norvešku na RTS-u\nNa naše male ekrane je stigao kontroverzni politički triler Okupirani od najčitanijeg norveškog pisca krimi romana Jua Nesbea. Read more\n...ili gde god da ste! Nacionalni muzej Norveške je digitalizovao svoju kolekciju tako da možete uživati u preko 33.000 dela više od 5.000 umetnika, uključujući i dela umetnika u okviru fabrike stakla Gjøvik Glassverk (sa slike gore). Read more\nPosuda Magnor "u Beogradu"\n...ili gde god da ste! Nacionalni muzej Norveške je digitalizovao svoju kolekciju tako da možete uživati u preko 33.000 dela više od 5.000 umetnika, uključujući i dela umetnika u okviru fabrike stakla Magnor (sa slike gore) Read more\nDragulji Hadelanda iz 1860ih "u Beogradu"\n...ili gde god da ste! Nacionalni muzej Norveške je digitalizovao svoju kolekciju tako da možete uživati u preko 33.000 dela više od 5.000 umetnika, uključujući i dela umetnika u okviru fabrike stakla Hadeland (sa slike gore) Read more\nEriksenova "Zima" u Beogradu\n...ili gde god da ste! Nacionalni muzej Norveške je digitalizovao svoju kolekciju tako da možete uživati u preko 33.000 dela više od 5.000 umetnika, uključujući i dela Torvalda Eriksena (sa slike gore) Read more\nPreporuka za čitanje: Lutalice I deo\nNakon Pana, Gladi i drugih romana, velikan norveške književnosti Knut Hamsen je ponovo dostupan na srpskom zahvaljujući izdavačkoj kući LOM. Read more\nSorensenova "Zima" u Beogradu\n...ili gde god da ste! Nacionalni muzej Norveške je digitalizovao svoju kolekciju tako da možete uživati u preko 33.000 dela više od 5.000 umetnika, uključujući i dela Jorgena Sorensena (sa slike gore). Read more\nPreporuka za čitanje: Ledeni dvorac Nakon romana Ptice, norveški pisac Tarjej Vesos je ponovo u izlozima srpskih knjižara, i to sa pričom o prijateljstvu između dve devojčice u pubertetskom dobu. Ovo je roman o osećanjima koja se bude, o samoći i otuđenosti od sveta, o tome šta znači biti dete i šta znači stajati na pragu odrasle svesti, ali i o onom mračnom delu duše gde se razne struje, snovi i nagoni bore za moć. Sis, živahna... Read more\n"Zimski krajolik i mlin" u Beogradu\n...ili gde god da ste! Nacionalni muzej Norveške je digitalizovao svoju kolekciju tako da možete uživati u preko 33.000 dela više od 5.000 umetnika, uključujući i dela Frederik Koleta (sa slike gore). Read more\nLepote Norveške kroz srpski objektiv\nFotograf Nenad Nedomački je još jedan zaljubljenik u norvešku prirodu koji je svoje albume nesebično podelio sa nama i vama. Read more\n"Ulica u zimskom Rorosu" u Beogradu ...ili gde god da ste! Nacionalni muzej Norveške je digitalizovao svoju kolekciju tako da možete uživati u preko 33.000 dela više od 5.000 umetnika, uključujući i dela Haralda Solberga (sa slike gore). Read more\nNorveška mrsna čarolija iz Maksovog ugla\nDejan Maksimović Maks, kulinarski mag iz rezidencije norveškog ambasadora, podelio je s nama neke tajne tradicionalne norveške božićne trpeze. Read more\n"Munkova zima" u Beogradu\n...ili gde god da ste! Nacionalni muzej Norveške je digitalizovao svoju kolekciju tako da možete uživati u preko 33.000 dela više od 5.000 umetnika, uključujući i dela Edvarda Munka (sa slike gore). Read more\nIzložba koja slavi srpsko-norveško prijateljstvo\nVelika prijateljstva je teško predstaviti i objasniti, ali nekim umetnicima je to pošlo za rukom. Read more\nNorveške jelke sijaju po svetu\nKao i svake godine pred božićne i novogodišnje praznike, Norveška u znak dugogodišnjeg prijateljstva poklanja jelku Londonu, Vašingtonu i još nekim gradovima. Read more\n"Zima" u Beogradu\n...ili gde god da ste! Nacionalni muzej Norveške je digitalizovao svoju kolekciju tako da možete uživati u preko 33.000 dela više od 5.000 umetnika, uključujući i dela Svere Ila (sa slike gore). Read more\nDani norveške kulture otvorili novogodišnju sezonu u Obrenovcu\nNorveška jelka je zasijala u dvorištu biblioteke “Vlada Aksentijević” u Obrenovcu kao signal za početak Dana norveške kulture. Read more\n"Proslava Božića" u Beogradu\n...ili gde god da ste! Nacionalni muzej Norveške je digitalizovao svoju kolekciju tako da možete uživati u preko 33.000 dela više od 5.000 umetnika, uključujući i dela Lars Jorda (sa slike gore). Read more\nNorveška božićna čarolija u Obrenovcu\nNakon velike pomoći koju je Obrenovac dobio od Norveške za obnovu od poplava, ovaj grad je osmislio najlepšu moguću zahvalnicu u vidu Dana norveške kulture od 5-9. decembra. Read more\n1-20 of 186 1 2 3 4 5 Next>


Foto: N.N. | U fokusu korekcija časova i predmeta za gimnazijalce\nDajana Vujatović 26.02.2021 07:00\nBANJALUKA, BIJELJINA - Plan za reformu gimnazija u RS trebalo bi da bude urađen ove godine, a ticaće se korekcije časova na sedmičnom nivou, kao i spiska predmeta po razredima, međutim postoji mogućnost i da se uvedu novi predmeti. Potvrdio je ovo za "Nezavisne" Predrag Damjanović, direktor Republičkog pedagoškog zavoda RS.


HITNO! POSAO Pakovanje-robe Novi Sad - 62 aktuelna posla - Oglasi za posao Jooble\n...video nadzora, obezbeđenje VIP ličnosti i javnih skupova. HITNO POTREBNO VIŠE Službenika/ca obezbeđenja – radnika/ca za kontrolu robe i monitoring Mesto rada: Beograd, Novi Sad, Pančevo Kandidati treba da ispunjavaju sledeće uslove: Minimum III stepen...\n...magacine, merenje sirovine, po nalogu odgovornog tehnologa pripremanje sirovine za dalji proces proizvodnje, kačenje šnirane robe na štapove i kolica; pakovanje robe i obavljanje drugih pomoćnih poslova. Očekujemo od Vas: Pouzdanost Upornost u radu Komunikativnost...\n...Zadaci: Rad na kasi Komunikacija sa potrošačima radi pružanja informacija o proizvodima Posluživanje potrošača Pakovanje robe na kasi Izlaganje robe, praćenje rokova i isticanje cena Nudimo: ~ Kao članu našeg uspešnog tima, biće vam obezbeđeni prijatni...\n...-22 h) ~Visok stepen motivacije i angažovanosti ~Izražene komunikacijske sposobnosti, uživate u savetovanju kupaca ~Prezentacija robe, analiza asortimana ~Planiranje i analiza prodaje ~Poznavanje jednogodišnjih. dvogodišnjih i visegodišnjih cvetnih vrsta ~Sposobnost...\n...spremnost na rad u smenama Opis posla: ~ rukovanje mašinom, praćenje njenog rada, doziranje materijala, skupljanje gotovih proizvoda, praćenje kvaliteta, pakovanje u transportne kutije, deklarisanje, kao i ostale aktivnosti u skladu sa zahtevima radnog mesta...


MIKONOS - Aranzmani, hoteli: Letovanje Grcka +381.64.9874232: Mykonos Grand, Mykonos\nMIKONOS - Aranzmani, hoteli: Letovanje Grcka +381.64.9874232\nREZERVACIJA SMESTAJA – LETOVANJE GRCKA - MIKONOS - Atina, Agios, Agia Paraskevi, Nikolaos, Marina, Corfu, Krit, Halkidiki, Elouda, Krf, Heraklion, Iraklio, Gazi, Kos, Kiotari, Kalamata, Sus, Kerkyra, Kefalonia, Kavala, Lefkas, Lemnos, Lindos, Rodos, Mikonos, Nea NeaMakri, Neapoli, Panormos, Paralia, Paleros, Paros, Porto eli, Peloponez, Pirgos, Parga, Samos, Santorini, Skiatos, Skopelos, Tasos, Tesaloniki, Zakintos - Turisticka Agencija:: Telenet Travel & Fun - Beograd\nMykonos Grand, Mykonos\nHotel je smesten u uvali Agios Yiannis, pruzajuci se uz prelepu tirkiznu vodu i pogled na ostrvo Delos koje se nalazi na 4km od Mikonosa. Hotel je otvoren 2001g napravljen je u kombinaciji klasicne tradicionalne arhitekture kiklada, ekskluzivnog stila Mikonosa i modernog namestaja ukusno odabranog za svaku sobu pojedinacno.\nHotel je klimatizovan, opremljen sa nekoliko restorana [jedan je i pored bazena], bazenom, otvorenim amfiteatrom u kome se uvece odrzavaju mini koncerti i zabava za goste, spa centrom, fitnes salom, squash terenima, teniskim terenima, saunom i parnim kupatilima, unutrasnjim i spoljnim Jacuzzijem, privatnim parkingom.... Opremljenost soba zavisi od paketa: standard, superior, suites.\nStandardne sobe su klimatizovane i opremljene mini-barom, SATV, friziderom, telefonom, kupatilom sa fenom, sefovima, prikljuckom sa PC, balkonom ili terasom.\nSuperior sobe se nalaze u posebnomkrilu hotela opremljene su kao i standardne uz dodatak SPA kupatila sa Jacuzzijem.\nSuites: imaju oko 70kvm, svaki sa 2 kupatila, opremom kao standardne sobe plus TV set sa DVD playerima, privatnim bazenom.\n▼ 5 (16)\nHotel Gorgona, Mikonos\nHotel Despotiko, Mykonos\nHotel Marios, Mikonos\nHotel Mykonos Grand, Mikonos\nHotel Kamari, Mykonos\nHotel Sunrise, Mikonos\nHotel Petinaros, Mikonos\nHotel Hermes, Mikonos\nHotel Petinos, Mykonos\nRoyal Myconian, Mykonos\nPetassos Beach, Mykonos\nHotel Eva, Mikonos\nK Hotels, Mykonos\nGlaros Hotel, Mykonos\nPetinos Beach Hotel, Mykonos


Esencijalni tretman - Aural\nRad u svesnoj saradnji sa životnom energijom je naš najsigurniji dar\nEsencijalni tretman je metod spoznaje i razumevanja inteziteta životne energije. Taj intenzitet je maksimalna protočnost životnosti kroz ljudsku formu. Po svojoj suštinskoj prirodi on je konstruktivan, kreativan i harmoničan. Međutim, mi ga konvertujemo u destruktivnu formu zbog dualističke prirode našeg uma. To znači da je naša kreativnost potisnuta u pasivnost, ambicija u bes ili agresiju, a senzibilnost u otupljenost itd. Nerazumevanje životne energije nas neminovno odvodi ili u pasivan način postojanja (depresiju, povlačenje i propuštanje svojih talenata), ili u agresivan način postojanja (nezdrava ambicija, izlivi besa i kontinuirani problematični odnosi sa bliskim ljudima, svađe itd).\nTretman je namenjen svim osobama koje nisu iskreno ispunjene u životu i svakodnevnici. To znaci da se nismo usudili da proživimo svoje potencijale ili da smo pak potpuno ispunili sve što smo ikada želeli, ali se idalje osećamo prazno.\nPotencijal za promenu u potpunosti je u nama. Rad u svesnoj saradnji sa životnom energijom je naš najsigurniji dar jer osvetljava nove mogućnosti i unosi nam vitalnost. Ne morate verovati u životnu energiju da biste je osetili i probudili u sebi.\nPravi trenutak je uvek sada.


SPREJ ZA KOSU sa Capixyl tm 4% 100 Ml |\nMožete da platite proizvode na sajtu firme-proizvođača 1280 rub. ≈ 1700 din.\nSprej za poboljšanje kvaliteta i nege kose YODOMETICS je jedinstveno i efikasno sredstvo koje direktno deluje na folikul kose, hrani ga i i pomaže kod aktivnog rasta kose. Zahvaljujući delovanju peptida Capixyl-a pomaže kod zaustavljanja alopecije, uključujući hormonsku. Ekstrakt alge zostere i morski jod dodaju ovom spreju organske kiseline, vitamine, mikro i makroelemente, što doprinosi regulaciji metaboličkih procesa, hrani folikule i podstiče cirkulaciju krvi u temenu glave.\nSastojci: termalna voda, hidrolati: iđirota, čička, breze, koprive, kamilice, sladića, podbela, crnog luka; PEPTIDNI KOMPLEKS Capixyl TM (voda, butilen glikol, dekstran, acetiltetrapeptid-3, crvena detelina, ekstrakt cvetova); ekstrakti: bodljikave koprive, arnike (chamissonis), potočarke, listova žalfije, ruzmarina, čili paprike; glicerin, taurin, izopropil alkohol, ekstrakt morske alge zostere, benzil alkohol, etilheksilglicerin, morski jod, eterična ulja neroli i jasmina.\nUpotreba: Pre svake upotrebe dobro promućkati. Preporučuje se upotreba nakon pranja kose. Ravnomerno naprskati i blago umasirati u temen glave. Za svakodnevnu upotrebu – ujutru i uveče tokom 2-3 meseca. Zatim napraviti pauzu.\nUpozorenje: Moguća je intolerancija na određene sastojke. Ne koristiti na drugim delovima tela. Ne koristiti u toku trudnoće.\nNačin čuvanja: na temperaturi od +5 C do +25 C, zaštititi od direktne sunčeve svetlosti.\nRok upotrebe: 12 meseci od datuma proizvodnje. Nakon otvaranja upotrebiti u roku od 6 meseci.\nDatum proizvodnje je označen na pakovanju.\nPrijateljski popust (500 rsd) – u studiju 3000 rsd / na sajtu\n1 seansa/session –> u studiju 3500 rsd / na sajtu\n3,200.00 дин. Add to cart


Pariski razgovori - Redakcijski komentar - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Redakcijski komentar » Pariski razgovori\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ima razloga da bude zadovoljan posetom Parizu, budući da je od svog francuskog kolege Emanuela Makrona čuo poruke podrške Beogradu, uz podsećanje na tradicionalno prijateljstvo dvaju naroda, potvrđeno savezništvom u Prvom svetskom ratu.\n3Piše: Redakcijski komentar 19. jula 2018. 14.00 Izmenjeno: 14.00\nAli, Makron je, uz neskrivenu srdačnost, iznova opravdao „titulu“ pragmatičnog lidera, imajući u vidu njegovu napomenu da 2025. nije „automatski kriterijum“ za prijem Srbije u Evropsku uniju, već da sve zavisi od sprovođenja reformi.\nFrancuski predsednik je, takođe, istakao da se njegova država zalaže za pronalaženje rešenja za kosovski problem, bez navođenja konkretnijih detalja na tu temu. U sličnom maniru, „retorike u rukavicama“, srpski predsednik istakao je u obraćanju medijima u Jelisejskoj palati da je sa Makronom „postigao visok stepen saglasnosti“ i u razgovorima o Kosovu, uz konstataciju da će „Srbija čuvati mir na dnevnom nivou“.\nVučić i Makron razmenili su i „javne komplimente“ – dok je gost iz Beograda naglasio da ceni Makronovu iskrenost i zalaganje za reformu EU, pariski domaćin naveo je da Francuska „duboko poštuje Srbiju“ i zahvalna joj je na doprinosu u očuvanju bezbednosti Balkana i borbi protiv ilegalnih migracija. Podjednako važni simbolički gestovi bili su međusobno darivanje, čestitanje Novaku Đokoviću na osvajanju Vimbldona i francuskim fudbalerima na tituli prvaka sveta, te Makronovo obećanje da će ove godine posetiti Beograd.\nTajming Vučićevog boravka u Parizu takođe je bio „znakovit“ – neposredno uoči nove runde briselskih pregovora, a pre „letnjeg zatišja“ u radu evropskih institucija. U tom kontekstu, može se reći da je predsednik Srbije zabeležio još jedan značajan „poen“ na međunarodnom terenu, baš kao što čini čestim odlascima u Berlin, kod nemačke kancelarke Angele Merkel. Ali, ti „poeni“ neće značiti mnogo ni Vučiću lično ni srpskim vlastima u celosti ukoliko u narednom periodu obećanja o „rasplitanju kosovskog čvora“ i uspostavljanju pravne države ostanu samo „mrtva slova na papiru“, ciljeva na čijem ispunjenju energično insistira upravo francuski predsednik. Stoga, ostaje da se vidi da li\npomenuta srdačnost ostati konstanta u odnosima Srbije i Francuske, ali jedno je sigurno – Francuska, pod vođstvom Makrona, pokazuje da je istinski zainteresovana za Zapadni Balkan, uključujući Srbiju, odnosno da izlazi iz senke Velike Britanije.\n19. jula 2018. u 16.57\nPrijateljstvo Francuske i Srbije je konstanta, mada je u jednoj vremenskoj fazi bilo donekle „uspavano“. Sada se odnosi dve zemlje zalaganjem oba predsednika iznova intenziviraju.\n19. jula 2018. u 17.26\nU francuskom parlamentu, Viktor Igo je govorom trazio od Francuske da pomogne Srbiji i zastiti srpski zivalj od turskih zlocina.\nOvaj njegov govor se smatra jednim od prvih dokumenta evropske ideje, jer u njemu, izmedju ostalog zahteva i stvaranje Ujedinjenih evropskih drzava .\n19. jula 2018. u 21.17\nPitanje je kakve je poruke cuo Vucic od Makrona. Ja bih rekao da su to Putinove poruke, koje za AV licno nisu bas najprijatnije, ali ih je on vesto prikrio, jer je resen da tvrdoglavo dovrsi posao oko kosmetske nezavisnosti. Sva je prilika da ce eho pariskog razgovora tek da se cuje. Znaju to i Albanci i zato su poceli odmah sa pretnjama. Ali cini se da je situacija ipak promenjena, posto je hrvatska predsednica Kolinda Grabar Kitarovic, verovatno kao EU posrednik otisla kod Edi Rame u Tiranu, a ne kod Tacija i Haradinaja u Pristin kako je to ranije cinila, da im prenese ono sto je Merkelovoj izdiktirao Tramp i Putin. Sve ovo bi moglo da se desifruje\ni kao nova nagodba SAD i Rusije oko zapadnog Balkana, i posebno Kosova. Naime, cini se da je ono ponovo u kalkulaciji neodvojivog dela Srbije, koji ce imati posebnu autonomiju, sto je manje od nezavisnosti i moglo bi da se upakuje u novu ustavnu realnost Srbije, kojom bi se sacuvalo 15 odsto teritorije drzave, a albanskoj manjini dala najveca od svih mogucih manjinskih prava u Svetu. Ostaje da se vidi da li ce Albanci znati to da procene, ili ce poceti da upadaju iz greske u gresku.


Italijani oduševljeni prirodnim ljepotama opštine Istočni Stari Grad\tIstaknuto\nPetak, 25 Maj 2018 12:00\nAmbasador Italije u BiH Nikola Minasi, apostolski nuncij u BiH Luiđi Pecuto i predsjednik Udruženja “Insieme per Sarajevo” Sante Bresan posjetili su opštinu Istočni Stari Grad i razgovarali sa načelnikom opštine Bojom Gašanovićem o budućoj saradnji i razvoju poljoprivrede i turizma u ovoj opštini.\nAmbasador Nikola Minasi je tokom svoje posjete istakao kako je ovo područje izuzetno pogodno za dodatni razvoj poljoprivrede i turizma i iskazao oduševljene prirodnim ljepotama opštine Istočni Stari Grad uz obećanje podrške jačem razvoju opštine od strane Italijanske ambasade u Bosni i Hercegovini.\nApostolski nuncij u BiH Luiđi Pecuto se tokom sastanka obratio poljoprivrednim proizvođačima sa opštine Istočni Stari Grad i naglasio da su ljudi bogatstvo svakog područja i da bi prioritet razvoja lokalnih zajednica trebali biti ljudi, a naročito omladina.\nPredsjednik Udruženja “ Insieme per Sarajevo” Sante Bresan, sa kojim opština Istočni Stari Grad ima dugogodišnju saradnju, zahvalio se poljoprivrednicima na veoma dobrim poslovnim odnosima uspostavljenim u proteklom periodu, u toku kojeg je kroz aranžman niskokamatnih kredita plasirano 75 hiljada eura.\nPoljoprivredni proizvođači su na pomenutom sastanku posvjedočili da im je saradnja sa sa italijanskim udruženjem donijela brojne benefite kao što je povećanje stočnih fondova, rekonstrukcija objekata i drugo.\nU okviru jednodvne posjete opštini Istočni Stari Grad, delagacija je iskoristila priliku da posjeti privredno društvo “Apolon” d.o.o. Istočni Stari Grad koje se bavi otkupom gljiva i ljekovitog bilja i čiju distribuciju vrši na teritoriji Njemačke, Francuske, Italije i drugih zemalja Evropske Unije i crkvu Sv. Pantelejmona na Vučijoj Luci gdje je u prisustvu sveštenika Samardžije održana molitva.\nNačelnik opštine Bojo Gašanović se zahvalio delegaciji na posjeti i istakao kako je saradnja sa udruženjem “Insieme per Sarajevo” od velikog značaja za opštinu Istočni Stari Grad .\nNačelnik je izrazio očekivanja da će se u budućnosti već uspostavljni dobri poslovni i prijateljski odnosi dodatno učvrstiti , odnosno da će se stvoriti uslovi za unapređenje i proširenje saradnje u različitim pravcima.\nPosljednja izmjena Četvrtak, 24 Maj 2018 19:20\nViše iz kategorije: « Obilježavanje Dana Četvrtog bataljona Vojne policije Vukoviću plaketa za izuzetan doprinos u razvoju Univerziteta »


Kuršumlija: Bahata SNS direktorka NEZAKONITO isterala doktora, zaposlila ćerku - SUD PRESUDIO – Otvoreno\nProkuplje: „GDE JA STADOH TI PRODUŽI“\nutorak, 1. decembra 2020 : 19:37\nPovodom saopštenja gradske vlasti u Prokuplju u kome navode da je vlast demokratske stranke u Prokuplju do 2012.godine bila loša složili bi se sa...\nPočetna Vesti Kuršumlija: Bahata SNS direktorka NEZAKONITO isterala doktora, zaposlila ćerku - SUD PRESUDIO\nsreda, 4. novembra 2020 : 15:59\nKuršumlija: Bahata SNS direktorka NEZAKONITO isterala doktora, zaposlila ćerku – SUD PRESUDIO\nKako Otvorenosr.rs saznaje Domu zdravlja u Kuršumliji pristigla je na naplatu prva u nizu pravnosnažnih sudskih presuda, a koja se odnosi na nezakonit prekid radnog odnosa doktoru stomatologije, Miroljubu Đuriću. Ova je prva u nizu presuda koje će pristići na naplatu Domu zdravlja u Kuršumliji. Radi se o cifri od oko 6 miliona dinara.\nDirektorka Uranija Petrović, istaknuti kadar Srpske napredne stranke u Kuršumliji, koja je Đuriću prekinula radni odnos moraće istog da vrati na posao, u stalni radni odnos. Međutim tu nastaju komplikacije, jer je na tom radnom mestu zaposlena ćerka direktorke Uranije Petrović, koju je Uranija zaposlila zašta je zbog trgovine uticajem osudjena na godinu dana uslovne kazne.\nSNS u Kuršumliji i aktuelna skupštinska većina svesrdno podržava BAHATU SNS direktorku i uprkos što je Agencija za borbu protiv korupcije stigao predlog za razrešenje pomenute direktorke odbornici u lokalnoj skupštini su je ostavili na tom mestu.\nTakođe ovakvo devijantno ponašanje direktorke ne bi moglo proći bez podrške predsednika opštine Kuršumlija, Radoljuba Vidića i predsednika opštinskog odbora SNS-a u Kuršumliji, Radovana Raičevića.\nFotografija: Predsednik opštine Kuršumlija – Google\nIz redova opozicije koja je bojkotovala izbore u Kuršumliji su nam rekli da ,,Uranija Petrović predstavlja sliku i priliku SNS kadrova na svim nivoima koji se nalaze na rukovodećim mestima. Nepoštovanje zakona, bahatost, nepotizam, nestručnost, lični interes opšta su mesta koja ih karakterišu. Ovu priliku koristimo da pružimo podršku doktoru Đuriću.“\nLegendarni basista Riblje čorbe umro od korone\nnedelja, 29. novembra 2020 : 11:14\nBas gitarista rok grupe Riblja čorba Miša Aleksić preminuo je u 68. godini od posledica koronavirusa, nakon što je 13. novembra bio hospitalizovan u...\nVIDEO:Vučićevi lekari napadaju napadaju Panića, a u bolnicama kanalizacija\nutorak, 1. decembra 2020 : 08:50\nPoražavajući snimak kovid ambulante u Kraljevu u kojoj se izliva kanalizacija se pojavio na internetu. Ovu informaciju zaboravio je da pomene doktor Zoran Mrvić,...\nLudilo?! „Bolesna tvitovanja su priprema ubistva Vučića“\nsreda, 25. novembra 2020 : 11:13\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije i predsednik Pokreta socijalista Aleksandar Vulin poručio je danas da će, sve dok Srbija ne bude imala zakon po kome...\nVesti utorak, 1. decembra 2020 : 19:37


VODITELJKA OSTALA BEZ AUTOMOBILA VREDNOG 45.000 EVRA: Pijan i drogiran muškarac uništio vozilo Dajane Paunović : Nadlanu.com\nVODITELJKA OSTALA BEZ AUTOMOBILA VREDNOG 45.000 EVRA: Pijan i drogiran muškarac uništio vozilo Dajane Paunović\nObjavljeno 12. jan 2020. / 09:45:57\nDramatična scena odigrala se 4. januara oko tri sata iza ponoći na Košutnjaku. Poznata voditeljka je noć pre toga parkirala svoj "rendž rover" u blizini zgrade u kojoj stanuje, a narednog jutra probudile su je komšije, koje su joj javile za nemili događaj. Očevici incidenta ispričali su nam kako je izgledala saobraćajka u kojoj je uništen Dajanin skupoceni džip, naglašavajući da su takve jezive scene do tog jutra viđali samo u filmovima.\n- Oko tri ujutru začula se strašna lomljava i prasak, kao da je neko bombu bacio u ulici. Brzo smo svi izašli napolje i videli smo da je čovek autom udario u nekoliko drugih i napravio pravi karambol. Kad smo prišli bliže, shvatili smo da je direktno udario baš u Dajanin džip, pa ga je nabacio na drugi auto pored. U pitanju je "rendž rover" koji košta oko 45.000 evra, ona ga je kupila pre nekoliko meseci. Taj muškarac je udario i u još dva auta, ali najgore je Dajana prošla, jer su njena kola udarena i sa prednje i sa zadnje strane i šteta je, kako su procenili, više od 11.000 evra - priča naš sagovornik.\n- Naravno da je bila izbezumljena kad smo joj rekli. Jedan komšija joj je rekao: "Dajana, izađi, desilo se nešto strašno." Kad je istrčala ispred, zatekla je pet policijskih džipova sa upaljenim rotacijama, čak su došli i mrtvozornici jer je po prvoj prijavi bila informacija da ima mrtvih, toliko je strašan prizor bio. Nju su jedva smirili od šoka. Taj čovek koji je uleteo u punoj brzini u ulicu, a sumnja se da je bio pijan ili drogiran, nasrnuo je na policajce, hteo je da ih bije, pa je priveden zbog napada na službeno lice i izazivanje opasnosti u saobraćaju - rekao je naš izvor i dodao da je voditeljkin džip odvezen u servis na procenu štete, koju će verovatno nadoknaditi počinilac ili osiguranje.\nU JASENOVCU JE STRADALO VIŠE OD 40 MOJIH ROĐAKA: Gordana…\nŽIVOTINJSKO CARSTVO ZA MARKA LEA: Marija Karan upriličila…\nPaunovićeva, koja je, iako još u šoku i pod stresom, potvrdila da se desila teška saobraćajka.\nPaunovićeva je i pre dve godine doživela saobraćajku, s tim što je tada ona bila za volanom, ali je prošla bez povreda. Udes se desio u Crnoj Gori, kada je pokušala da skrene u sporednu ulici i u tom momentu je na nju naletelo drugo vozilo u velikoj brzini.\nČovek koji je upravljao tim automobilom je odmah preuzeo krivicu na sebe i nadoknadio Dajani štetu.\n- Došlo je do male nezgode, ali ne bih stvarno o tome da pričam. Bitno je da je sve prošlo dobro i da nisam imala većih problema - rekla je tada Dajana.\nDajana Paunovićtop_slideruništio automobilvoditeljka tv pink


Štimac: Nikad sebe nisam doživljavao važnim i specijalnim – Cafe.ba\nOvogodišnji dobitnik nagrade “Aleksandar Lifka” za izuzetan doprinos evropskoj kinematografiji, glumac Slavko Štimac kaže da nikada sebe nije doživljavao pretjerano važnim, specijalnim i da svaki čovjek mora da bude skroman, jer visoko mišljenje o sebi nije dobro.\nPrvu ulogu je ostvario sa 12 godina u filmu Obrada Gluščevića “Vuk samotnjak” da bi tri godine kasnije zaigrao u u čuvenim filmovima Branka Bauera “Zimovanje u Jakobsfeldu” i “Salaš u Malom Ritu” kojem je prethodila istoimena serija koja je Štimcu donijela veliku popularnost na teritoriji cijele Jugoslavije.\nU svojoj 45 godina dugoj karijeri ostvario je više nezaboravnih uloga igrajući u kultnim filmovima “Sutjeska”, “Specijalno vaspitanje”, “Varljivo leto ”68″, “Ko to tamo peva”, “Sjećaš li se Doli Bel”, “Underground”…\n“Ima mnogo ljudi koji treba da dobiju priznanja za svoj rad. Dobijao sam nagrade, ali nikad sebe nisam doživljao preterano važnim i specijalnim. Trudim se da budem odgovoran i profesionalan kada nešto radim”, rekao je Štimac u intervjuu Tanjugu na pitanje da li je svjestan svog doprinosa srpskom, jugoslovenskom i evropskom filmu.\nKaže da se trudi da bude onakav kakav jeste. “Svaki čovek mora da bude skorman, jer visoko mišljenje o sebi nije dobro, nezdravo je, nije u redu, nije tačno. Niko nije specijalan, niko nije bolji od drugih i tako treba gledati na stvari. Nije to skromnost, moraš da poštuješ i uvažavaš ljude bilo kojom profesijom da se bave”, istakao je Štimac.\nSinoć je u bioskopu “Eurocinema” u Subotici prikazan film “Ime: Dobrica, prezime: nepoznato”, u kome Štimac igra glavnu ulogu i koriste se isečci iz filmova u kojima je on igrao u mladosti.\n“Srđa Penezić je došao na ideju da mi iskoristimo činjenicu da sam ja odrastao na filmu i da neke scene inkorporiramo u film, da ćemo tako imati jedinstvenu priliku što niko do sada nije uradio, da imamo istog glumca u rasponu od 40 godina i to je ostalo kao dokument”, rekao je Štimac.\nNa konstataciju da su ga tokom karijere uglavnom i pratile uloge dobrih ljudi, Štimac kaže da su ljudi vjerovatno razmišljali: “Slavko bi bio dobar za ovu ulogu jer sam ga gledao u sličnoj ulozi”.\n“Sve svoje uloge sam dobio tako što mi je zazvonio telefon. Svi se mi poznajemo. To je čitava mudrost. Možda može da se govori o stereotipu, eto Slavko je dobar za dobrog momka. A možda i nije. U svakom slučaju bi moglo malo se i prošarati”, rekao je Štimac dodavši da ipak nije bilo lako igrati čoveka koji se tokom celog filma ne menja, jednostavno je dobar, pri čemu su se trudili da izbegnu patetiku.\nŠtimac u Puli priprema predstavu “Mate Parlov” o bokserskoj legendi, najboljem hrvatskom sportisti 20. vijeka, jedinstvenoj ličnosti.\n“Parlov je obeležio moju mladost, imao je status heroja u mojoj porodici, kao i mnogim drugim familijama širom Jugoslavije. Bio je zanimljiva ličnost… ta diskretnost, možda zanesenost, voleo je poeziju, znao je puno pesama raznih pesnika. Čudno je živeo, radio je u svom kafiću pred kraj karijere u Puli i sam posluživao. Bio je svetski šampion, a posluživao je ljude kafom. Neki su ga vraćali po šećer, vodu, ljudi su ga provocirali, a on nije reagovao ni na šta”, ispričao je Štimac.\n“Bili smo mlađi pa smo možda drugačije gledali na stvari, ali jeste bilo bezbrižnije i sigurnije i mislim da to svima fali. Svedoci smo nekakvih histeričnih medijskih kampanja, vesti su samo loše vesti, kao da nema mesta za dobre vesti. Novine su preplavljene lošim vestima i stiče se utisak da se samo to dešava, a ljudi žive i dešavaju se divne stvari”, kaže Štimac.\n“Treba ignorisati takve stvari. Toliko postoji dobrih filmova, literature, dobre muzike, ima mogućnosti i izbora pogotovo danas sa internetom koji je fenomelan i možete da nađete šta god vas zanima”, primjetio je Štimac.\n“Čini mi se da ima puno politički korektnih filmova koji se bave nekakvim pričama koje se saznaju iz medija. Moje mišljenje je da bi se nečim bavio, moraš da budeš duboko u tome i da te zaista interesuje. Postalo je očigledno da se nagrade na velikim festivalima dobijaju ako se bavite temama koje su trenutno politički aktuelne”, rekao je on.\n“Drugačiji je Italijan, Nemac i Englez, to su drugačiji mentaliteti. U tome je bogatstvo Evrope i ne znam zašto neko to hoće da stavi u isti kalup, to je surovo i dosadano. Evropa je lepša i zanimljivija od Amerike zbog silnih različitosti i te vrste bogatstva”, ocijenio je poznati glumac.\n“Kod nas kada bi snimili treći dubl, dobijali bi grižu savesti jer trošimo traku i ne znamo da li ćemo imati dovoljno da dovršimo film. To je bila jedina razlika, oni su imali više novca od nas, ali više para nije garancija da će film biti bolji”, rekao je Štimac.\nEkskluzivna premijera nove, sedme sezone iz originalne HBO produkcije IGRA PRESTOLA VII


Održana četvrta škola preduztništva i inovacija za mlade / Dog...\nOdržana četvrta škola preduztništva i inovacija za mlade\nČetvrta Škola Preduzetništva i Inovacija za Mlade održana je u periodu od 21. do 23. Januara 2014. godine na Univerzitetu Donja Gorica. Školu je pohađalo preko 220 srednjoškolaca iz svih gradova Crne Gore. Školu organizuje prva generacija diplomiranih studenata Fakulteta za međunarodnu ekonomiju, finansije i biznis kao poklon Univerziteta Donja Gorica.\nCilj Škole je razvijanje preduzetničkih ideja i duha kod mladih ljudi u Crnoj Gori. Takođe, cilj Škole je da okupi mlade ljude iz svih crnogorskih opština, da kroz zajedničko druženje, rad i stvaranje prevazilaze određene predrasude koje postoje kod mladih.\nRiječima dobrodošlice učenike su pozdravili: rektor Univerziteta Donja Gorica, Prof. dr Veselin Vukotić, Ministar prosvjete i sporta u Vladi Crne Gore, g-din Slavoljub Stijepović i generalni menadžer UDG-a g-đica Sandra Tinaj.\nŠkola se sastojala od niza predavanja, prezentacija i drugih aktivnosti. Prvog dana je održana radionica u Studentskom domu, gdje su učesnici bili smješteni. Tokom drugog dana, učesnici su bili u prilici da slušaju predavanja eminentnih profesora i uspješnih ljudi iz oblasti biznisa, politike, sporta i umjetnosti poput predsjednika KHOV Zorana Đikanovića, rukometša Petra Kapisode, umjetnika Tiha Vujovića, direktorice MONSTAT-a Gordane Radojević. Organizovana je i posjeta kompaniji “Plantaže“. Na kraju I dana, učenici su se družili i zabavljali na žurci koju su organizatori Škole upriličili upravo za njih.\nTrećeg dana proglašeni su pobjednici takmičenja Business Case Challenge Montenegro 2014, koji će predstavljati Crnu Goru na regionalnom takmičenju u Sarajevu. Učesnici su imali priliku da čuju predavanja ministra poljoprivrede i ruralnog razvoja u Vladi Crne Gore, dr Petra Ivanovića, kao i dr Aleksandre Martinović, profesorice na Fakultetu za prehrambenu tehnologiju, bezbjednost hrane i ekolologiju, UDG. Istog dana održana je dodjela diploma i ceremonija zatvaranja kojoj su prisustvovali Rektor Univerziteta Donja Gorica, Veselin Vukotić, ambasadorke Sjedinjenih Američkih Država i Poljske, direktori srednjih škola, roditelji polaznika Škole, kao i sami polaznici.\nOvo je četvrta godina organizacije Škole preduzetništva i inovacija za mlade. Prve godine Školu je pohađalo 35, druge 68 polaznika, treće godine 200, a četvrta generacija brojala je 220 maturanata.


Akademici Milorad B. Mitković i Jovan Hadži Đokić iz leskovačkog kraja na čelu niškog SANU-a - juGmedia\nPočetkom nedelje je imenovano rukovodstvo ogranka Srpske akademije nauka i umetnosti u Nišu, a za predsednika ogranka imenovan je profesor doktor Milorad B. Mitković, dok je za potpredsednika niškog ogranka SANU izabran profesor doktor Jovan Hadži-Đokić, obojica iz leskovačkog kraja, saopšteno je na Zvaničnom sajtu grada Leskovca.\nMilorad B. Mitković redovni je član Srpske akademije nauka i umetnosti, ortopedski hirurg i traumatolog, profesor Medicinskog fakulteta Univerziteta u Nišu koji je 22 godine rukovodio Klinikom za ortopediju i traumatologiju Kliničkog centra Niš.\nPotiče sa juga Srbije, a između ostalog u svetu nauke poznat je po tome što je osmislio novu metodu i uređaj „Inteligentni implantat“ koji je danas u rutinskoj primeni i već je primenjen na preko 10.000 pacijenata.\nKonstruisao je originalni veštački kuk koji je za vreme sankcija proizvodila elektronska industrija iz Niša i koji je uspešno primenjivan na pacijenima koji i danas hodaju sa tom endoprotezom.\nJovan Hadži Đokić, jedan od najpoznatijih i najuspešnijih leskovačkih naučnika prošlogodišnji dobitnik ordena Karađorđeva zvezda. Kao i novoimenovani predsednik i Jovan Hadži Đokić nikada nije zaboravio svoj rodni grad, ostvaruje odličnu saradnju sa brojnim leskovačkim institucijama i uvek stoji na raspolaganju svojim sugrađanima, uprkos velikim profesionalnim uspesima koje je tokom svoje karijere postigao kao redovni profesor na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Beogradu i Univerziteta u Nišu, specijalista urologije na Urološka klinika u Beogradu ali i na Kliničkom centru Srbije i na Institutu za urologiju i nefrologiju.\nGradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović uputio je tim povodom čestitke profesorima i doktorima Miloradu Mitkoviću i Jovanu Hadži Đokiću.\n„Uvek se iskreno obradujem uspehu ljudi koji potiču iz leskovačkog kraja. Profesor doktor Jovan Hadži Đokić i profesor doktor Milorad Mitković su zasluženo izabrani za ove važne funkcije jer su svojim dugogodišnjim radom i zalaganjem ostvarili dostignuća koja su zaista vredna divljenja. Grad Leskovac se istinski ponosi ličnostima poput ovih akademika koji i pored vanserijskih uspeha nikada nisu zaboravili odakle potiču, stalno se vraćaju svom rodnom mestu i uvek kada su u mogućnosti pomažu svojim sugrađanima. Čestitam našim akademicima, nosiocima Oktobarske nagrade – medalje – grada Leskovca i želim im mnogo uspeha u daljem radu“, poručio je prvi čovek grada Leskovca.\nMilorad B. Mitković\n12.02.2021. u 22:40\nSve pohvale za profesore


PREMIJERA LES MILLS IZDANJA, TRX TRENING, POSEBNE POGODNOSTI – DOBRO DOŠLI NA BELFIS\nSeptember 12, 2017 | 977 Pregleda\nNajveći regionalni sajam rekreacije i fitnesa – BELFIS, održaće se u Beogradu, od 15. do 17. septembra.\nSa očekivanih više od 10 000 posetilaca, ovogodišnji sajam pretenduje da postane najveći fitnes događaj na ovim prostorima, kako po broju posetilaca, tako i po kvalitetu izlagača, predavača i treninga koji će u ova tri dana biti održani u Belekspo centru.\nNastavi da čitaš i saznaj koje treninge, rekvizite i opremu kompanija iFIT prikazuje na Belfisu.\nNOVA LES MILLS IZDANJA PREMIJERNO NA BELFISU\nSvi ljubitelji Les Millsa moći će premijerno da probaju nova izdanja Les Mills treninga, koja će se početkom oktobra naći u svim Les Mills klubovima, rame uz rame sa instruktorima, na trećem Quarterlyju u 2017. godini.\nKakav je raspored treninga?\n11.00 – 11.30 CXWORX\n11.35 – 12.35 BODYBALANCE\n12.40 – 13.25 BODYVIVE\n15.30 – 16.15 BODYJAM\n16.20 – 17.20 BODYATTACK\n17.25 – 18.25 BODYCOMBAT\n18.30 – 19.00 GRIT\nTRX TRENING NA BELFISU\nUkoliko se do sada nisi susreo sa treningom na TRXu, Belfis je idealna prilika za to. Bilo da želiš da probaš trening na TRXu ili da naučiš kako i na koji način rukovati ovim sjajnim rekvizitom i koje sve benefite pruža u radu sa rekreativcima dobro si došao.\nTrening TRX Flow osmišljen je za povećanje pokretljivosti. Spoj joge i pilatesa na TRX-u, idealan za vezbače koji nisu fleksibilni jer TRX daje veliku mogućnost prilagođavanja i postepenog napredovanja. Najveća prednost TRX Flow programa je smanjenje bola u leđima, sprečavanje povreda kod visokointenzivnih treninga ili treninga sa velikim opterećenjem.\nTRX Strong je trening umerenog do visokog intenziteta, sa fokusom na maksimalno pravilnu tehniku, amplitude pokreta i vežbe koje povećavaju snagu i mišićnu masu.\nNa TRX Fit treningu fokus je na povećanju izdržljivosti i zbog toga pored korišćenja TRXa ubacujemo trčanje, skokove, sve vrste kretanja koje podižu dodatno puls. Kombinacija vežbi na TRXu i raznih oblika kretanja sagoreva najviše kalorija. Preporučuje se osobama koje žele da skinu kilograme i uglavnom mlađoj populaciji zbog skokova i visokog intenziteta treninga.\nTreninge će držati licencirani TRX instruktori koji će posetiocima sajma stajati na raspolaganju za sva pitanja – od pitanja u vezi sa rukovanjem i podešavanjem TRX rekvizita, do biranja adekvatnog TRX modela kao i pitanja u vezi predstojećih TRX edukacija.\nRaspored TRX treninga na Belfisu za subotu, 16. septembar:\n11.00 – 12.00 TRX Strong\n13.00 – 14.00 TRX Fit\n15.00 – 16.00 TRX Flow\n17.00 – 18.00 TRX Strong\nRaspored TRX treninga na Belfisu za nedelju, 17. Septembar:\nPOSEBNE POGODNOSTI NA BELFISU\nTRX EDUKACIJA SA 10% POPUSTA\nTRX STC modul je jednodnevna edukacija koja predstavlja prvi korak putovanja TRX trenera. Na edukaciji polaznici, kroz praktični i teorijski deo dobijaju znanja neophodna za rad na TRX rekvizitu, kao i znanja potrebna za planiranje i projektovanje treninga sa TRXom u personalnom i grupnom fitnesu.\nCena STC modula iznosi 250 evra, za uplate na Belfisu, do 18. septembra, poklanjamo ti 10% popusta, što donosi uštedu od 25 evra. U cenu modula uračunat je: praktični i teorijski deo edukacije, TRX STC priručnik, registracija i pristup edukativnim resursima na digitalnom portalu trxtraining.com i sertifikat koji je međunarodno priznat.\nTRX TED – POSEBNA POGODNOST\n”TRX TED – Training and Education Day” je događaj koji za cilj ima sticanja i unapređenja znanja u raznim oblastima sporta, fitnesa i rekreacije kada je u pitanju trening sa TRX rekvizitom.\nTED je koncipiran kao interaktivni seminar na kojem će se kako teorijski tako i praktično prolaziti kroz važne elemente personalnog treninga, grupnog fitnes treninga, kondicione pripreme sportista kao i samih osnova TRX treninga, koji će vam pomoći u radu sa klijentima ili planiranju sopstvenog treninga.\nUćešće na TRX TEDu koji se održava premijerno 21. oktobra iznosi 90 eura. Za sve vas koji se registrujete i izvršite uplatu do 18. septembra cena će umesto 90 eura iznositi 60 eura.\n-10% POPUSTA NA TRX REKVIZITE\nKompanija iFIT obezbedila je poseban popust za sve one koji se odluče da TRX rekvizit kupe na Belfisu, učiniće to sa 10% popusta.\nLES MILLS POČETNI MODULI – 10%\nAko si razmišljao da postaneš Les Mills instruktor i priključiš se najmoćnijem fitnes timu na svetu, sigurno će ti značiti informacija da će se tokom oktobra održati tri početna modula: CXWORX, GRIT i BODY PUMP.\nSvi koji odluče da obuku uplate u subotu i nedelju, 16. i 17. septembra, učiniće to sa -10% popusta, što znači da će cena obuke u ova dva dana iznositi 270 eura umesto 300.\nKAKO DO BELFISA?\nBelfis se održava u Belekspo centru, na adresi Španskih borca 74a, na Novom Beogradu (u sklopu hotela Holiday Inn).\nCena jednodnevne ulaznice iznosi 200 dinara, dok cena ulaznice za sva tri dana iznosi 400 dinara.\nSvoju kartu za Belfis možeš da obezbediš putem OVOG linka, kao i na dan događaja u Belekspo centru.\nBELFIS – NAJVEĆI REGIONALNI FITNES SAJAM U BEOGRADU\nPRVA TRX EDUKACIJA U CRNOJ GORI


Dževad Sabljaković - Domaće Knjige - Balkandownload.org\nStarted By boden , 30.05.2018 - 03:11\nPosted 30 May 2018 - 03:11\nDževad Sabljaković (Beograd, 1939), odrastao je u Cazinu, u Bosni, završio je svetsku književnost i magistrirao na temu Struktura zapadnoevropskog romana XX stoljeća. Uređivao je godinama emisije Televizije Beograd o umetnosti i književnosti (Otvorena knjiga, Petkom u 22). Bio je urednik na prvoj nezavisnoj televiziji u bivšoj Jugoslaviji Yutel, a potom bio glavni urednik Radio Broda. Kao slobodan novinar izveštavao je za mnoge medije iz Pariza i Haga.\nObjavljivao je eseje i priče u listovima i časopisima bivše Jugoslavije. Priče je objavio u knjizi Kula Radetina (Beograd, 1978). Neke od njih prevedene su na strane jezike, a jedna pretočena u TV dramu Posjeta. Romanom Omaha (Beograd, 1986) otvorio je do tada tabu temu bune u Cazinskoj krajini 1950. godine. Taj roman o gladnoj godini i represiji u epohi socijalizma, o odnosu iskonske individualnosti i nametnute kolektivnosti, sukobu proklamovanog i stvarnog, bio je književna intonacija potonjih istorijskih, sociološko-političkih i publicističkih istraživanja o Cazinskoj buni, koja traju do dana današnjeg. U Laguni je 2014. objavio svoj drugi roman Kako ubiti gospodina Frojda, o atmosferi pred Sarajevski atentat na periferiji Austrougarske, u Bosni, i potvrdio se kao vrstan pripovedač modernog senzibiliteta i izgrađenog stila.\ndinobakar , Blaze , vladajasna40015 , midimara , vukina , lodyssey , iljocare , Stameni65 , termo4 , stepski , sceps72 , flayfinger , Branko-sremac , anisena , nenazr , reality , rus975 , proka pronalazac , sinisa59 , goran mark , tajanaaa , gemo , brčko49 , Johnn , Brankadj , JecaiVlada , vrcko , masakriska , wilie , khftebvio , FenekV , Atlanta , Plutonija , HaFee , opakiBranko , Jovanka16 , djoxxx , tanjam22 , zmilosavljevic , tamish , hrolf , sandra-pavlovic , dusko51 , danijelataskov , kristy90 , s3ptease , [email protected] , Tanja 1971 , zivkovic957 , BigBadWolf , Ivancica36 , tempo072 , Gabrijela22 , slabun69 , stefika , Prof.Milgram , zakizaki , Shomi82 , TalijaA , ivanaj , sakikotor , fudo55 , vladislavrac , cvrkut13 , Laik , mediatekar , jezic , Angela06 , jockey , ksb_3d , sinisa123 , mikkacol , emaema , nedinho , goga , Inglourious , ljubicabs , Remak , Нинорота , elektrovladika , bob15 , za_skidanje1 , bobpp , kiriana , safeta5 , sonny , pahuljicaaa , Glorija , kablar , rajka.bogda , Gluteus , lunabgd , atikus , banpet , damirprc , lebowski , bane007 , miniandro , isalin , Nyks , marili , metapank , ana84 , luka774 , triksi44 , zlata biser , vrleks , ocrwarez , cochiba , villyk , jasamslavan , sekacar , nikoinista14 , volter , Ivan5 , tkotu , beryl , apoidea , kojot , thesanjadjuka , jocav , Reiner , tihomirpopasanovic , mamil8 , gocigoci , Anyss , somborlija , sekab , dane70 , Antun1951 , goga134 , GosponFulir , Tramp , alien78 , BournJ , stolac , litoha , milanche.st , bilja66 , nekitamo , aleksa89 , zeljko62 , munja77 , Corinthian , ***TheSweetestThing*** , iris11 , Korisnik7 , syrikajmak , mala.buba , dachy , vlaho , dadoarambasic , prota2211 , tbabovic , Dviska , andrejmihajlovic , Natasa7777777 , Seid32 , slaavica , tuponja , Sekhmet1 , donatko , leka969 , sazor , bukwrm , Crvenans , Mr Highlander , LAURELINDORENAN , melman , Milo1234 , [email protected] , tymoty , edosvirac , henry213 , lilimil7 , skahrovic , mitrovicjas , morse , micimac7 , MedaMSrbija , gerasimrohan , tompar , srecko982 , sTOPs , medicus , Violeta S. , kovacdjole , gaga078 , petranka987 , MilasMario , bojana888 , militrt , sandokan036 , anima108 , zoranko1223 , jkensington , Ecky , mjokic , Snezanabe , darkerka , polkica , morfolog , Mirica , esad.maric , ngc6695 , midhadz , ppribic , rossi2511rossi , leo8 , bulgarohton , nikomah , Carlo , hladno_pivo , nutricionista , tetka1 , blejacina , llilliana , likitang , cvetuljak , zjosic , dusanx , dobri covek , WillieGarvin , dexdex , Ljubisa1234 , seltik011 , Disco Ninja , predragmilosav , Stipan2015 , Gromila , zuls , bosutsko , millevoy , sultanija , danilovac , bruja , Feelgood , ajus , Atom Ant , bucann , wilmaed , Pedja1983 , lakiyu , petarvetar , zekan , plavka , offset , cakarita , autonawy , tanna , Vronsky , petarpan , janaemma , sarida , duby , igidonik , zorandju , milavuc , WoodooSale , PericaStrasni , shocika87 , sinke73 , charlie22 , Dixie , Prebond , polik , Pepe le Tvor , plameni inkvizitor , santonic , Bubing , cuic , doli2012 , amdagros , Cyrano , rutracker , miguelborca , markocim , vesnaj , markorecoba , egerla , jaske , Ke Ke , mtkiki , hejhaj , Ivanka , alexandia , Elbook , miroslavnish


ne preuzima pakete\npreko 7 dana paket mi stojao u posti , ,, ,\nizbegavati bilo kakvu saradnju sa ovim clanom . .\nJa bi zamolijo kp da obrise ovu negativnu ocenu nije fer.\nAKCIJA! Wireless bezicni punjac iPhone\nNazalost u brzini nisam video da doticni clan ima 6 negativnih ocena za neprimljen paket, inace ne bi ni slao paket. Ovakvima nije mesto na KP ne znam ni kako i zasto postoje sa 6 i vise negativnih ocena, zasto nisu blokirani trajno.\nSVAKAKO DOBRO RAZMISLITI PRE NEGO STO BILO STA SLATI DOTICNOM CLANU.\nNEGATIVNA naravno za jos jedan neprimljen paket. .\nMa sta lazes reko si mi da ce stigne u subotu a paket je stigo u sredu lazes druze\nHUDA magnetne trepavice 1 par, novo\nSvasta sta sve postoji na ovom svetu, zena zove da poruci jos joj i hitno i ne preuzme paket, treba da joj se zavrsani porucivanje na sajtu posto ne zna sta ce od zivota pa se igra\nBas tako zaista.Dosada cini cuda.\nMSI NX 8600 hdmi dvi\nPoslao sam mu graficku, on nije preuzeo. Obecao da ce da plati troskove, nista ni od toga.\nCovek jednostavno nije od reci, izbegavati svaku saradnju!\nTo nije tacno nije bilo tako ja nemoram nikome da se pravdam gde sam bijo\nIntel Xeon X5650 6 cores 12 Threads\nPoslao sam prdmet, ali on je odustao od kupovine. Imao je 5 dana da ga podigne u pošti. Rekao je da će da uplati novac zbog duple poštarine, međutim ni od toga nije bilo ništa.\nja ti poslao pare za postarinu a ti mi das negativnu sram te bilo


Pejanović: Moramo izbjeći prazan period, od trenutka ulaska u NATO do ostvarivanja benefita za privredu - Vijesti.me\n"VAŽNO JE BITI EFIKASAN"\nPunopravnim članstvom Crne Gore u NATO otvaraju se nove poslovne mogućnosti za domaće poslovne subjekte, koje se mogu ostvariti kroz različite djelove Alijanse, saopšteno je na seminaru koji su danas održan u Podgorici.\nSeminar „Postupak nabavki u NATO sistemu i hrvatsko iskustvo“ organizovali su organizovali Privredna komora (PKCG) i Komunikacioni tim Savjeta za članstvo u NATO, a bio je namijenjen svim privrednim društvima koja nude robe i usluge na tržištu.\nKako je saopšteno iz PKCG, na seminaru je pojašnjeno da se nabavka unutar NATO je decentralizovana i obavlja se kroz njihovu upravu i agencije.\n„Svaka od njih ima svoj postupak objavljivanja i prijavljivanja za učešće u procesu nabavki“, kaže se u saopštenju.\nSavjetnica predsjednika PKCG, Tanja Radusinović, kazala je da je pitanje dana kada će Crna Gora i zvanično postati članica NATO saveza, a time će se za privrednike otvoriti novo poglavlje u poslovnim aktivnostima.\nPrema njenim riječima, PKCG od 2011. godine organizuje aktivnosti o ekonomskim efektima ulaska Crne Gore u NATO.\n„PKCG je u ovom izuzetno značajnom poslu otvorena za podršku privredi, pa će i ubuduće pružiti svu neophodnu pomoć privrednicima kako bi se što kvalitetnije pripremili za učešće u NATO tenderima“, rekla je ona Radusinović.\nNacionalni koordinator za članstvo u NATO, Dragan Pejanović, kazao je da treba uspostaviti potrebne mehanizme kako bi privrednici koristili benefite od članstva u NATO.\n„Moramo izbjeći prazan hod, odnosno prazan period od trenutka ulaska u NATO do ostvarivanja benefita za našu privredu. Važno je biti efikasan i osposobiti kompanije da u kratkom periodu stvore sve neophodne pretpostavke da mogu učestvovati i dobijati poslove po tenderima u NATO sistemu nabavki“, istakao je Pejanović.\nKako je naveo, u tom poslu privrednicima će pomoći Vlada, resorna ministarstva i PKCG.\nPejanović je kazao da se realizuje nekoliko projekata sa Komorom koji će pomoći preduzećima da dobijaju blagovremene informacije o NATO tenderima, steknu NATO kodifikacioni broj i ostvare i druge pretpostavke.\n„Kako bi, kao kredibilan partner, samostalno ili u partnerstvu sa drugim kompanijama iz zemlje ili inostranstva, zavrijedili pažnju i dobili mogućnost da plasiraju svoje proizvode ili usluge“, dodao je Pejanović.\nPrema njegovim riječima, privrednici pokazuju veliko interesovanje za taj proces i veoma je važno da na tom zadatku država i privreda djeluju zajedno.\nDirektorica Centra za industriju u Hrvatrskoj gospodarskoj komori, Tajana Kesić Šapić, naglasila je da Alijansa traži čitav niz proizvoda i usluga od mikro, malih i srednjih, pa i velikih preduzeća kroz NATO nabavke.\n„Savjetovala bih Crnoj Gori da na nivou Vlade tačno definiše uloge svih u oblasti NATO i ekonomije, a da Privredna komora, kao što je slučaj kod nas, bude najbitnija veza po pitanju nabavki između ovog saveza, domaćih institucija i privrede“, rekla je Kesić Šapić.\nKomore su, kako je navela, te koje moraju preduzeća obavještavati o svim NATO nabavkama, voditi registar, kao i internet stranicu koja je zapravo prvi kontakt privrede sa tenderima, ali i povezivati privrednike.\n„Jer je činjenica da se jedno malo preduzeće ne može samostalno javiti, nego ih mora biti više kako bi zadovoljili određene kriterijume Alijanse“, dodala je Kesić Šapić.\nTakođe, kazala je ona, u slučaju Hrvatske, Komora je ta koja izdaje mišljenja, na osnovu kojeg Ministarstvo privrede daje potvrdu o prikladnosti, koja se često zahtijeva samim tenderom. „To je, dakle, potvrda o tome da neko preduzeće ispunjava uslove navedene u tenderu“.\n„Nabavke imaju različite kriterijume i ukoliko ih preduzeće ne zadovoljava ne treba da se javlja na konkurs. Mi smo više od 500 konkursa objavili, odnosno prenijeli preko naše stranice. Svake godine sve više preduzeća se javljaju na tendere, a pogotovo IT sektor“, rekla je Kesić Šapić.\nMirna Maravić iz Ministarstva privrede, preduzetništva i zanata Hrvatske kazala je da je ta država od ulaska u NATO dobila dobru priliku za ekonomske reforme, razvoj konkurentne privrede, rast BDP-a, smanjenje nezaposlenosti, povećanje životnog standarda, učestvovanje u naučnim tehnološkim i informacionim djelatnostima, saradnju sa najrazvijenijim državama i učešće na NATO nadmetanjima za nabavku.\n„NATO nabavlja putem mehanizama zvanih “Common Funding” opremu za komunikacije, zapovijedanje i nadzor, usluge satelitske komunikacije, IT hardver i periferne uređaje, softver, konsultantske usluge, građevinske radove i drugo. NATO ne kupuje osnove oružanih sistema te ličnu vojnu opremu, već nacije saveznice kupuju ta sredstva za svoje potrebe i podršku Alijansi“, rekla je Naravić.\nStjepan Pezo, direktor proizvođača trikotaže Galeb d.d, kazao je da su prije desetak godina počeli da razvijaju proizvode više vrijednosti u odnosu na tradicionalne materijale.\n„Članstvo u NATO daje mogućnosti konkretnih poslovnih prilika putem javnih nadmetanja. Prijavili smo se u bazu NATO dobavljača, pratili konkurse uz podršku nadležnih institucija i došli u poziciju da budemo ravnopravni takmaci“, rekao je Pezo.\nOn je, kako je saopšteno iz PKCG, sa crnogorskim privrednicima podijelio svoja iskustva sa učešća na NATO tenderima.\nBRASTVO I JEDINSTVO 1 godinu i 1 mjesec\nhahahaha NATO hahahaha, Auto put hahahaaaaa.EU hahahaaaaaaaaa i td. i td.hahahaaaaaaaa\nzoki45 1 godinu i 1 mjesec\nEvo Albanija je 10 godina u Nato. Cvetaju im ruze.\nMila K 1 godinu i 1 mjesec\nJel ovo opet neka zvaka da CG ekonomija zavisi od bezbjedonosne organizacije? Pa zar ne bjese g-din Lipka krahirao na tako netacnoj platformi pa se kampanja za NATO u prethodne tri godine nije bavila ovom dokazanom stupidarijom.\nMozgu, koju to privredu?!


Značaj i uloga železničkog saobraćaja u savremenim uslovima | Studenti.rs\nZnačaj i uloga železničkog saobraćaja u savremenim uslovima\nDodao: Valibali dana 22/10/18 • Svrstano u: Diplomski radovi,Ekonomija\nIme predmeta: Marketing logistika • Ime profesora: prof. Slobodan Aćimović • Školska godina: 2014 •\nOd svog nastanka, pa do danas uloga i značaj železnice su se menjali na transportnom tržištu. Tako od apsolutnog monopoliste u period od 1850 do 1950 godine, železnički saobraćaj usled razvoja novih vidova saobraćaja gubi monopol na transportnom tržištu (nakon 1950.godine).\nU savremeno doba naglasak više nije na izgradnji novih železničkih pruga. One se grade u znato manjem obimu. Uglavnom je to u onim delovima sveta, gde treba kopnom osigurati jeftinij prevoz većih količina tereta u određenom pravcu. Mnogo je značajnije danas prestrojavanje železnice u organizacionom smislu, kako bi bila sposobna da prati zahteve savremene privrede i društva. Kada je reč o unutrašnjem prestrojavanju pod time se podrazumeva modernizacija železnice, sve u želji da u mnogim delovima sveta ovaj oblik transporta ponovo povrati svoju dominantnu ulogu prvog prevoznika.\nPrva glava rada govori o istorijskom razvoju, karakteristikama i tipovima železničkog saobraćaja. Druga glava je posvećena transportnom tržištu i položaju železničkog saobraćaja na tom tržištu. Treća glava obuhvata razmatranje razvoja saobraćaja na globalnom nivou, njegovog stanja i najnovijih trendova u razvoju železnice.


RUKOMETNA SUPERLIGA Ubedljiva pobeda Železničara u Nišu - MaxBet Sport\nRUKOMETNA SUPERLIGA Ubedljiva pobeda Železničara u Nišu\nRukometaši Železničara (Foto: Facebook.com/RK Železničar Niš)\nRukometaši Železničara 1949 pobedili su u Nišu ekipu Novog Pazara sa 41:31 (20:12), u utakmici trećeg kola plej-ofa Superlige. Najefikasniji kod domaćina bili su igrač utakmice Aleksandar Pavlović i Đorđe Spasić sa po šest golova, Nemanja Milovanović i Jan Gorela dodali su po pet, a Marko Milosavljević četiri pogotka.\nOd 1 sat u NHL igraju Vegas – San Hoze, a u kladionici MaxBet je kvota na pobedu domaćina 1.90.\nNa drugoj strani, Petar Žujović i Armin Kaltak postigli su po šest, Aleksa Milošević i Aleksa Maksić po pet, a Zlatko Rakić upisao četiri. Meč u Hali Čair pratilo je oko 400 gledalaca.\nU konkurenciji šest najboljih timova u Srbiji, Nišlije imaju četiri boda i zadržali su se na trećem mestu, a šestoplasirani Novi Pazar je bez bodova. Pazar u narednom kolu dočekuje šabačku Metaloplastiku, dok u Novom Sadu igraju vodeća Vojvodina i Železničar 1949.\nTagovi:RK Novi PazarRK Železničar NišRukometRukometna Superliga Srbije\nFormula 1pre 6 sati\nLIGA EVROPEpre 8 sati 2


NaslovnaNovostiPosjeta Hercegovačko-neretvanskom i Zapadnohercegovačkom kantonu\n13 Septembar 2013 .\nU sklopu programskih aktivnosti Federalnog ministarstva zdravstva, ministar prof. dr. Rusmir Mesihović posjetio je danas Mostar i Grude gdje je sa resornim ministrima razgovarao o aktuelnoj situaciji u oblasti zdravstva na području Hercegovačko-neretvanskog, odnosno Zapadnohercegovačkog kantona.\nPrilikom sastanka sa ministrom zdravstva, rada i socijalne zaštite HNK Mladenom Boškovićem, ministar Mesihović je naglasio da treba nastaviti insistirati na bržoj i potpunoj implementaciji projekta informatizacije zdravstvenog sistema, kao jedne od ključnih reformskih mjera čiji je krajnji cilj efikasniji i racionalniji zdravstveni sistem.\nMinistar Mesihović je posjetio i Sveučilišnu kliničku bolnicu Mostar gdje je sa generalnim direktorom Antom Kvesićem razgovarao o daljnjem razvoju i unapređenju rada ove zdravstvene ustanove.\nNakon sastanka u Mostaru, ministar Mesihović posjetio je i Grude gdje je sa ministrom zdravstva, rada i socijalne skrbi Stjepanom Bogutom razgovarao o aktuelnoj situaciji u oblasti zdravstva na području Zapadnohercegovačkog kantona. Konstatovano je da je neophodno nastaviti raditi na unapređenju primarne zdravstvene zaštite te informatizaciji zdravstvenog sistema na području Zapadnohercegovačkog kantona.\nMinistar Mesihović se nakon sastanka u Grudama susreo i sa načelnikom općine Ljubuški Nevenkom Barbarićem sa kojim je razgovarao o jačanju primarne zdravstvene zaštite, odnosno porodične medicine na području ove općine, te potom obišao i Dom zdravlja .


Da bi se vidjela razlika između brzine i dometa modernizacije u različitim režimima i pravog zaostajanja, zapravo nazadovanja, nije potrebno ići daleko. To je istorija tzv. zapadnog Balkana. Ili, tačnije rečeno, balkanskih zemalja koje nisu članice EU. Nije riječ o tome da se razvijaju sporije već da idu unazad\n1286 pregleda\t0 komentar(a)\nHteo bih da u sledećim napisima prikažem razvoj pojedinih balkanskih zemalja, pa je ovo nekakav uvodni.\nZanimljivo je da se često kaže, neretko s nostalgijom, kako je socijalizam, kakve god druge nedostatke da je imao, ipak modernizovao zemlje koje su zaostajale, bar kada je o Evropi reč. Tako da je, kaže se, bio jedan način modernizacije. Kasnije su se pokazali nedostaci, mada su reforme zapravo bile konstantno na dnevnom redu socijalističkih vlasti.\nOvo je samo delimična slika, blago rečeno. Naime, period posle Drugog svetskog rata razlikuje se od gotove čitave prethodne istorije po tome što je značajno ubrzana stopa privrednog rasta, posebno u Evropi i Americi. Tako da promene koje se vezuju za socijalističke režime nisu zapravo ni u kom smislu izuzetne. Promene u strukturi proizvodnje i u kvalitetu života bile su brže u razvijenom svetu nego u socijalističkim zemljama. To ne znači da bi takve bile da su demokratija i tržišna privreda postojale i u socijalističkim diktaturama jer to ne možemo znati. Ali, u svakom slučaju, modernizacija koja se pripisuje socijalističkim režimima zahvatila je ceo svet ili u najmanju ruku razvijeniji deo sveta. Uporedno posmatrano, socijalističke zemlje umnogome su zaostajale u svemu.\nNije, međutim, reč o zaostajanju u strogom smislu te reči. Da bi se videla razlika između brzine i dometa modernizacije u različitim režimima i pravog zaostajanja, zapravo nazadovanja, nije potrebno ići daleko. To je istorija takozvanog zapadnog Balkana. Ili, tačnije rečeno, balkanskih zemalja koje nisu članice Evropske unije. Nije reč o tome da se razvijaju sporije već da idu unazad.\nKod toga su tri pitanja od značaja. Prvo je o dubini pada. Drugo o postojanosti zaostalosti. I treće o preprekama da se krene napred.\nKada je reč o prvom pitanju jedno je kada se zemlje posmatraju u okviru sopstvene privredne istorije, a drugo ako se upoređuju s naprednijim svetom. Da uzmem jedan primer. Balkanske zemlje su tradicionalno migrantske, što će reći da ljudi idu da traže posao i život negde drugde. I zapravo, osim kada su granice bile zatvorene, za ljude sa ne malog dela Balkana relevantno tržište rada je ceo svet. Međutim, recimo u slučaju socijalističke Jugoslavije, to je pre svega bila upravo takva tržišna migracija. Kako se Evropa brzo obnavljala, pa je nedostajalo radnika, i kada su se otvorile granice nemali broj ljudi tamo je našao posao. I kasnije sve do raspada zemlje motivi odlaska na rad u inostranstvo su bili u najvećoj meri tržišni, dakle rukovođeni boljim izgledima za rad i život.\nTo nije tako bilo devedesetih godina prošloga veka jer su ratovi bili u nemaloj meri motivisani etničkim čišćenjem, pa se bežalo više nego što se emigriralo. Priroda emigracije se donekle menja posle 2008. ili tu negde jer su tržišni razlozi ponovo veoma značajni, ali su tu i dalje i politički i etnički sukobi i netrpeljivosti, uz sveopštu korupciju i uz kriminalizaciju života. Ovo poslednje, ovo stanje u kojem su zemlje sada, jeste karakteristično za proces zaostajanja, gde nije naprosto reč o usporenom privrednom rastu i razvoju.\nDrugo pitanje je kako se održava proces zaostajanja. Ovo je načelno lako okarakterisati, mada nije lako objasniti. Uzmimo, primera radi, da ne znate kako ili ne želite nikako da rešite neki problem ili više njih. To je gotovo Tolstojeva karakterizacija nesrećne porodice. Nisu site, ali su u istoj meri nesposobne da donesu odluke koje bi rešile probleme s kojima se suočavaju. Napredak se može razumeti kao sposobnost da se problemi rešavaju, a zaostajanje ili nazadovanje u izrazitoj nesposobnosti. Često se ta nespremnost da se problem reši ističe kao vrlina upornosti i gotovo kao viša moralnost, za razliku od pragmatizma naprednijih društava. Tu onda dođe i kritika individualizma i glorifikuje se nazadnost.\nKonačno, treće je pitanje o nemogućnosti promene. Kada se posmatraju ne samo politički odnosi na ostatku izvan evropskog Balkana, nije teško videti da se istrajno suzbijaju pokušaji da se zemlje modernizuju, kako kada je reč o političkom i pravnom sistemu tako i u privrednim stvarima i u društvenom životu uopšte. Neke zemlje su u težem položaju, a neke u lakšem, ali zapravo nijedna ne može da se oslobodi tog teškog pritiska nazadnjaštva.\nVladimir GligorovZapadni BalkanEvropaZaostajanje\n07:00 h\t60\n07:30 h\t173\n21.01. 07:00 h\t60\t27135\n20.01. 10:45 h\t2531\n21.01. 10:00 h\t707\n21.01. 07:00 h\t60


Finansijski obim trgovanja na Produktnoj berzi veći 7 puta nego prošle nedelje - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tFinansijski obim trgovanja na Produktnoj berzi veći 7 puta nego prošle nedelje\nby bifadmin 15. januara 2016.\nPrva “puna” radna nedelja u 2016. godini nagoveštava intenzivnije trgovanje, ali i neke promene na tržištu u nastupajućoj godini. U periodu od 11.01. do 15.01.2016. godine preko “Produktne berze” prodavci i kupci su našli interes za razmenu ukupno 1.010 tona robe u ukupnoj finansijskoj vrednosti od 18.557.000 dinara. U odnosu na poslednju nedelju u prethodnoj godini količinski obim trgovanja je veći čak dvanaest, a finansijski sedam puta. Tržište se polako budi i stiče se utisak da je prvobitno ispitivanje snaga na tržištu prošlo i da ponuda i tražnja polako zauzimaju svoje startne pozicije za naredni period i nadamo se još značajnije trgovanje.\nAko je suditi po interesovanju tržišta na samom početku godine, kukuruz će ponovo zauzeti najveći udeo u ukupnoj strukturi berzanskog trgovanja. Ono što je važnija informacija sa ovog tržišta jeste podatak da se desio primetan skok cene u odnosu na sam kraj prethodne godine. Prosečna cena trgovanja ove robe je iznosila 17,65 din/kg (16,05 bez PDV), što je u odnosu na cenu iz poslednje nedelje prethodne godine rast od 1,56%. Da se tržište kukuruza još “namešta” pokazuje i podatak da je raspon u kome se kretala cena u toku same nedelje bio relativo veliki, sobzirom da se cena kretala u dijapazonu od 15,90 din/kg bez PDV, pa do 16,30 din/kg. Ono što je evidentno jeste da je i najniža cena iz protekle nedelje bila viša od poslednje zaključene cene na zatvaranju berze u prethodnoj godini. Rano je donositi procene o nekim dešavanjima na ovom tržištu u narednom periodu, ali podatak da su svetski prinosi ove kulture po najnovijim procenama smanjene za oko 6 miliona tona mogao bi da dovede do izvesnih promena na ovom tržištu i na svetskom nivou.\nZa razliku od kukuruza tržište pšenice jednostavno “kipi” od prevelikih zaliha. Bez obzira na okolnost da se predviđa izvestan rast tražnje, velika ponuda ne dozvoljava bilo kakvo značajnije pomeranje cena na više. Naprotiv, na našem tržištu cena hlebnog zrna je u blagom padu. U nedelji za nama na novosadskoj berzi je realizovana prosečna cena trgovanja na nivou od 19,38 din/kg ( 17,62 bez PDV) i to je pad od tačno 1,00% u odnosu na trgovanje u poslednjoj nedelji 2015. godine.\nSolidan početak kalendarske godine, kada je obim prometa na „Produktnoj berzi“ u pitanju, doneo je blaga cenovna pomeranja samo na tržištima pšenice i kukuruza.\nCena kukuruza standardnog kvaliteta, varirala je od 15,90-16,30 din/kg, bez PDV-a, uz registraciju ponderisane cene od 16,05 din/kg, bez PDV-a. U odnosu na kraj 2015.godine, cena je u porastu za 0,25 din/kg.\nTržište pšenice pak, beleži slabo interesovanje tražnje a samim tim i pad cene. Nedelja je startovala cenom identičnoj s kraja prošle godine od 17,80 din/kg, bez PDV-a, da bi do kraja nedelje ista pala na 17,50 din/kg, bez PDV-a, odnosno pala je za 0,30 din/kg.\nZbog značajnijeg uticaja kukuruza u vrednosnoj korpi PRODEX-a, u odnosu na uticaj pšenice, srazmerno manji rast njegove cene, u odnosu na pad cene pšenice, ne samo da je anulirao mogućnost pada indeksne vrednosti PRODEX-a, nego je omogućio i njegov blagi rast. Na današnji dan ovaj indeks beleži vrednost od 203,90 poena, što je za 0,26 indeksnih poena više kako u odnosu na prošlu nedelju, tako i na sam kraj kalendarske 2015.godine.\nPočetak godine je doneo velike turbulencije na finansijskom tržištu, što se prelilo i na tržište žitarica. Pored bazičnih komponenti koje utiču na kretanje cena na robnom tržištu, ove nedelju su kretanja na tržištu nafte i pad vrednosti na finiansijskim berzama, pre svega azijskim, obarali cene. Poslednji izveštaj USDA je bio jedini faktor koji je podigao cene, međutim, one su do kraja nedelje nastavile sa padom.\nU odnosu na kraj prošle nedelje cena martovskog fjučersa na kukuruz je pala za 1,42%, a kukuruza za 0,04%.\nPovećana potražnja iz Kine je uspevala da podigne cene roba iz soja kompleksa na čikaškoj berzi.\nFjučers na soju je za nedelju dana poskupeo za 2,04%, a na sojinu sačmu za 2,54%.\nNeki analitičari porede trenutno stanje na tržištu sa onim iz 2008. godine. Kineska ekonomija beleži usporavanje, a slabe i ekonomije zemalja velikih proizvođača nafte.\nU Parizu je pšenica pojeftinila za 1,92%, a kukuruz za 1,58%. Cene se u Budimpešti nisu menjale.\nUber posluje sa gubicima


Rumsfeld: Nećemo dopustiti transformaciju Iraka u Iran (3/5/03) - 2003-05-03\n03 maj, 2003\nKoalicija predvođena Sjedinjenim Državama želi pomoći narodu Iraka u stvaranju vlade koja bi bila demokratska i multietnička, koja bi sačuvala teritorijalni integritet Iraka te ne bi imala oružje za masovno uništavanje, a bila bi u miru sa svojim susjedima. Medjutim, Iran pokušava iskoristiti dio iračkih šiita kako bi zamijenili režim Sadama Huseina islamskom diktaturom iranskog stila.\nAmerički ministar obrane Donald Rumsfeld jasno je rekao da: “toj glasnoj manjini koja želi transformirati Irak u Iran to neće biti dopušteno.”\nAgenti obučavani u Iranu prešli su na jug Iraka, kako je javljeno, i nastoje utjecati na stanovništvo u nekoliko iračkih gradova. Medjutim, američki ministar obrane Donald Rumsfeld kaže da koalicija, na čelu sa Sjedinjenim Državama, neće dopustiti: “da demokratska transformacija iračkih gradjana bude prigrabljena od strane onih koji bi možda željeli uspostaviti drugi oblik diktature.”\nNa iračkim je gradjanima da odluče o svojoj budućnosti. Kako je to rekao predsjednik George Walker Bush: "Amerika ne kani nametnuti naš oblik vlasti ili našu kulturu. Medjutim, mi ćemo osigurati da svi Iračani imaju svoj glas u novoj vladi, te da prava svih gradjana budu zaštićena. “Amerika se obvezala osloboditi Irak od opresivnog režima. Amerika se sada obvezuje pomoći Iračanima u izgradnji napredne i miroljubive zemlje.”- rekao je predsjednik Bush.


PODRUČJA PRIMJENE PANELI - MODULARNE GRAĐEVINE I PRIMJENE U INDUSTRIJI - Everblock\nEverblock / PODRUČJA PRIMJENE PANELI – MODULARNE GRAĐEVINE I PRIMJENE U INDUSTRIJI\nNapravite konstrukcije, privremene građevine i objekte koji se zbog modularnosti i mehaničkih karakteristika EverPanel i EverBlock sustava mogu lagano proširivati, modulirati i transportirati, a sve bez dodatne opreme i alata.\nPomoću EverPanel i EverBlock sustava možete raditi urede, sobe za sastanke i pregradne zidove unutar industrijskih postrojenja i skladišta, privremene smještajne kapacitete i urede na gradilištima, kioske za prodaju i kontrolne punktove. Između ostalih boja, EverBlock u svojoj paleti sadrži i žute, narančaste, crvene i crne blokove koji su idealni za signalne oznake pri regulaciji prometa.\nU objekte je moguće uključiti sustave polica, serijska harmonika ili klasična vrata (koja kod panela dolaze već ugrađena u panel), prozore te direktno pričvršćivati dodatnu opremu poput rasvjete, električnih kablova i slične opreme.\nEverBlock tim vam predložiti najbolja rješenja za realizaciju vaših potreba po principu “ključ u ruke”. Nakon što završite vaš projekt, sve elemente možete samostalno i jednostavno razmontirati, složiti na paletu i transportirati na lokaciju drugog projekta. A na drugoj lokaciji možete složiti objekte drugačije od prethodnih i potpuno prilagođene novim potrebama jednako efikasno i lagano kao i prvi put.\nElementi EverBlock i EverPanel sustava napravljeni su od čvrstog polipropilenskog ko-polimera koji je kemijski otporan, otporan na vanjske uvjete i ne apsorbira bakterije kao neki porozniji materijali poput iverice ili drveta. EverBlock se lagano čisti i dezinficira standardnim sredstvima i zbog već spomenute krutosti može se čistiti uz pritisak.


Iz vlasti opštine Stari grad stižu oštre osude na račun projekta Gradske uprave "Da se radi i gradi po tvom".\n06. decembar 2017. 22:05\nProblem je način na koji je projekat predstavljen, brojne nepreciznosti u njegovom sprovođenju, kao i činjenica da se ne zna po kom kriterijumu je opredeljeno 200 miliona dinara za gradske projekte, a svega 10 miliona za opštinske, ukazali su iz pokreta "Čuvari Starog grada" koji ima vladajuću većinu na ovoj opštini.\n- Odlično je što se gradonačelnik u ostavci dva meseca pre izbora, za koje je govorio da na njima neće učetvovati, setio građana. Osim genijalne ideje da odgovora na njihova pitanja u okviru TV emisije, sada bi gradonačelnik da iskopira projekat koji pruža priliku građanima da odlučuju o tome šta treba da se radi na njihovim opštinama.\n"Čuvari Starog grada", ističu da je ovo samo jedna od akcija "kampanje pre kampanje" i dodaju da je to što smo čuli od gradonačelnika podsećanje na još jedno neispunjeno obećanje, poput onog o formiranju Kancelarije za brze odgovore.\n- Smatramo da stanovnici glavnog grada, posle svega što ih je snašlo, nisu zaslužili i da im se na ovaj način vređa inteligencija. Kada ih već niste pitali ništa o "Beogradu na vodi", kada ni njih ni stručnu javnost niste konsultovali kada ste rekonstruisali Slaviju, kada ignorišete primedbe građana čije ulice preko noći pretvarate u pešačke zone, kada niste našli za shodno da im pre postavljanja barem date da vide kako izgledaju fontane koje gradite, kada nećete da im kažete ko je naredio rušenje u Savamali, nemojte ni da im prodajete tuđe ideje bez namere da ih suštinski i realizujete, poručuju iz pokreta.\nAleksandar Šapić, predsednik opštine Novi Beograd, je posle predstavljanja projekta objasnio da oni nisu odmah videli mejl koji je poslat opštini pre par dana i da niko iz Grada u međuvremenu nije pokušao da ih obavesti telefonom o mejlu i samom projektu. Šapić je rekao da će opština Novi Beograd svakako sarađivati na ovom projektu, uprkos rečima Siniše Malog, koji "pretpostavlja da je gospodin Šapić imao nešto važnije od toga da omogući da se glas građana čuje".


cena selidbe Archives - Selidbe i prevoz\nSelidbe stana u Moskvi\nselidbe on May 30, 2019\nSelidbe stana u Moskvi izaziva najviše kontradiktornih emocija. Za neke se pretvara u noćnu moru, za nekoga – prolazi brzo i bez mnogo muke. U svakom slučaju, prije naručivanja preseljenja stana, svaki korisnik nastoji pronaći pouzdanog prevoznika po najpovoljnijoj ceni selidbe. Kao što to biva u svim velikim gradovima, selidba u Moskvi može biti veoma […]\nContinue reading about Selidbe stana u Moskvi


Javni poziv za dodjelu aprilskih nagrada grada Banje Luke - Klix.ba\nJavni poziv za dodjelu aprilskih nagrada grada Banje Luke\n13.2.2007. u 11:57\nPovodom 22. aprila, Dana Grada Banje Luke, raspisan je javni poziv za ovogodišnju dodjelu nagrada.\nOdlukom o nagradama i priznanjima, ustanovljene su četiri nagrade, i to: Ključ Grada Banje Luke s poveljom «Počasni građanin Grada Banja Luka", Zlatni grb Grada, Plaketa Grada i Nagrada Grada mladima.\nZa dodjelu nagrada utvrđeni su osnovni kriteriji, između ostalih: izuzetan doprinos u razvoju Grada radom i zaslugama u izgradnji,u stvaranju i njegovanju odnosa i tradicija s drugim lokalnim zajednicana, postignuti izuzetni rezultati u privređivanju, osvajanju novih tehnologija, tehničkih unapređenja, inovatorstva i racionalizacije, izuzetna ostvarenja i rezultati u oblasti obrazovanja, nauke, kulture, umjetnosti, sporta i fizičke kulture.\nKriterij za dodjelu ovogodišnjih aprilskih nagrada je i doprinos u humanitarnim i dobrotvornim akcijama, ispoljena hrabrost u vanrednim situacijama na spašavanju ljudskih života i sprječavanja materijalne štete.\nInicijative moraju da budu dostavljene s obrazloženjem i biografijom – za fizičke osobe, odnosno s referensama za pravne i fizičke subjekte do 2.aprila.\nSve inicijative treba dostaviti Skupštini grada – Komisiji za nagrade i priznanja.\nMaClane: NATO očekuje angažman bh. vlasti u svim aspektima Partnerstva za mir\n13.02.2007. u 11:52


“USKORO NA HYPE TV: ISTINA O SAIGRAČU IZ BEŠIKTAŠA I MISTERIOZNOM VATERPOLISTI”: Aca Lukas najavio razotkrivanje svih SKANDALA Jelene Karleuše – SIA\nSukob između našeg popularnog pevača Ace Lukasa i Jelene Karleuše se ne stišava.\nNakon što je Lukas najavio da će uskoro u emisiji koja će biti emitovana na Hype televiziji otkriti sve intrigantne detalje o Karleuši, pevačica je u novoj objavi na Instagramu navela da “neće da ćuti”.\nIpak, Lukas se nakon njenog komentara ponovo oglasio, navodeći da će uskoro izneti mnogo nepoznatih detalja iz Jeleninog života:\n– Uskoro na TV Hype: Istina o tamnoputom saigraču D.T. iz Bešiktaša! Pa onda, istina o misterioznom vaterpolisti uslikanim kako se isparkirava iz Jecine garaže, dok je D.T. na pripremama u Kini! Pa onda: istina o moljakanju bivše supruge Ace Lukasa da zove sve veze koje ima da se spreči izlazak slika i selfija i obelodanjavanja ljubavno-s*ksualne veze sa Ognjenom Vranješem (dramatična noć uoči objave tog skandala) – stoji u Lukasovoj najnovijoj objavi na Instagramu.\nPrethodna vest: Beograd: Dvojica mladića IZBODENA NOŽEVIMA na splavu, policija traga za napadačima!\nSledeća vest: SKANDAL: Novinarka piratske televizije N1 pokušala da ISPROVOCIRA predsednika Vučića!


NAJBOLJA U GRADU: Staša Gejo ponos niškog sporta!\nPočetak/Moja priča/NAJBOLJA U GRADU: Staša Gejo ponos niškog sporta!\nNiške Vesti 7. februara 2018.\nDa je Niš grad uspešnih sportista, koji su neretko i naši ambasadori širom sveta, potvrđuje se svakodnevno. Naši sportisti često osvajaju brojne medalje i priznanja koja nas kao Nišlije čine veoma ponosnim, a jedna od njih je i zvanično najbolji sportista Niša za 2017. godinu, Staša Gejo.\nZa ovu devojku čulo se pre mnogo godina kada je počela da beleži vrhunske rezultate u sportskom penjanju. Ovaj sport pokazao se kao „uspešan porodični biznis“ porodice Gejo, pa je Staša nastavila stopama svojih roditelja, inače alpinista.\n„Mislim da je već mnogima poznato da sam došla u kontakt sa vertikalnim savladavanjem prepreka jako mala, igrala sam se opremom dok su starije kolege trenirale, pa se i ja povremeno iskušala na nekom od smerova. Iako su ti rani počeci bili nezgrapni i neredovni, bili su dobra podloga za dalji rad.“ objašnjava Staša kako je sve počelo.\nIako joj ovaj sport za koji je rođena, i te kako ide od ruke, priznaje da postoje i drugi u kojima bi se oprobala.\n„Verovatno bi to bio ili fudbal ili atletika, s obzirom da sam se paralelno bavila i ovim sportovima u detinjstvu. Kroz celu osnovnu školu sam trčala na raznoraznim krosevima, atletskim takmičenjima ali i redovno igrala fudbal sa društvom. Trčim i dalje punim srcem, a povremeno odvojim vreme i za sportove sa loptom.“ kaže Staša.\nVerovatno se o sportskom penjanju ne bi puno ni pisalo da naša 20-godišnja Nišlijka ne daje materijala za to. Svojim uspesima mogla bi znatno da doprinese njegovoj popularizaciji i uključivanju u sve segmente društva, počevši od medija pa sve do edukativnih ustanova.\n„U Srbiji, za razliku od Zapadnoevropskih država (na koje se tako često pozivamo…), nema obaveznog izbornog predmeta penjanje. Pre svega jer škole nemaju nikakvu infrastrukturu a i malo kadra za uvođenje ovakovog programa u škole. Pre par dana sam razgovarala sa jednim francuskim poznanicima koji su mi govorili o sistemu sporta za djake. Svi su prošli kratki kurs penjanja.“ kaže Staša i dodaje da je ovaj sport izuzetan za razvoj dece.\n„Podjednako aktivira sve delove tela i podržava zdravo držanje i aktivira pored većih i manje mišićne grupe.“\nMnogima je i dalje nepoznato kako uopšte izgleda baviti se ovim sportom i šta je to što ga odlikuje. Penjanje se sastoji iz tri discipline: brzinsko, boldering i težinsko, a Staša je za čitaoce Niških Vesti pripremila detaljno upoznavanje sa svakom od njih.\n„Brzinsko podrazumeva brzo penjanje na stazi od 15 metara koja je standardizovana sa istim rasporedom hvatova. Boldering je penjanje na malim stenama iznad strunjača, bez užadi, i sastoji se od više teških detalja. Uz stazu se treba popeti u što manje pokušaja. Težinsko se izvodi na višim stenama koje se sastoje iz velikog broja hvatova. Na toj stazi ne postoji više pokušaja u jednom smeru. Olimpijska disciplina podrazumeva kombinaciju sve tri discipline. Svi penjači moraju podjednako da treniraju sve tri discipline. Množenjem rezultata iz pojedinačnih disciplina određuje se pobednik.“ i u tom slučaju onaj ko ima najniži produkt pojedinačnih plasmana – postaje najbolji.\nU nizu nagrada koje je osvojila ova mlada sportistkinja našla se i ona za Najboljeg sportistu grada Niša 2017. godine. Svi koji su do sada osvajali ovo priznanje isticali su da im je velika čast što dolazi iz njihovog rodnog grada. Istog je mišljenja i penjačica GAEK-a.\n„Sportista godine je veoma prestižna sportska nagrada u Nišu. Uvek ističem da mi priznanja puno znače, jer mi javnost i pojedinci daju na znanje da dobro radim. To znači da sam na pravom putu i da tako treba nastaviti, još jače i hrabrije. Volim svoje Nišlije i veoma sam im zahvalna na podršci koju mi pružaju dugi niz godina.“\nOno što Staši predstoji u ovoj godini jeste seniorsko Svetsko prvenstvo u Insbruku i kao najvažnije kvalifikacije za Olimpijske igre u Tokiju 2020. godine.\n„Kao i uvek, idemo po trofej. Treba sve kockice da se sklope i da fizički izdržim nadmetanje u Olimpijskom formatu.“ kaže Staša o svojim ambicijama za Insbruk.\nJedan od novih sportova na Olimpijskim igrama u Tokiju 2020. godine biće sportsko penjanje. Srbija bi u ovom sportu mogla do neke od medalja zahvaljujući upravo Staši. Na našu konstataciju da je razmazila ljude svojim konstantnim uspesima pa se stoga dosta očekuje od nje i na Olimpijskim igrama,ona kaže:\n„Uvek treba pristupiti sa dozom uzdržanosti, na svakom takmičenju, nemojte se razmaziti publiko i podrško! Daću sve od sebe da odem u Tokio i osvojim medalju. Ne želim da razmišljam o hipotetičkom pritisku i očekivanjima. Ja imam svoje planove i ciljeve, utisci sa strane kojima dozvoljavam da utiču na mene mogu biti samo pozitivne prirode.“\nU pauzi od osvajanja vrhova, Staša Gejo voli da se opušta u prirodi i u društvu dragih ljudi. Kada ima vremena, trudi se da se napuni energijom i motivacijom, kroz knjige, muziku a ponekad i serije. „Telu je potrebno gorivo!“ zaključuje ova talentovana devojka.\nNišlijka Staša Gejo je nebrojano puta učinila svoj grad i sugrađane ponosnim, a zahvaljujući njenim rezultatima i uspesima za Niš se pročulo u svim krajevima sveta. Aktuelni je prvak Evrope u disciplini bolder i treća u kombinaciji sve tri dicipline. Na Otvorenom prvenstvu jugoistočne Evrope osvojila je prvo mesto.\nUpisala je drugu godinu osnovnih studija Elektrotehnike – smer Elektroenergetika u Mariboru. Uspešno kombinuje školovanje, vannastavne aktivnosti i penjanje.\nOvo su samo neka od mnogih priznanja koje je dobila, a ono što je sigurno je da će ih i u narednom periodu tek biti. Samo napred, Staša!\nintervju najbolji sportisti penjačica Staša Gejo\nGrad Niš postao veliko gradilište\nFrontmen „Hladnog piva“ Mile Kekin: Prve pesme sam napisao u Nišu\nSEAVUS preko svog edukativnog centra SEDC počinje obuku za buduće web programere u Nišu!\nStaša Gejo neprikosnovena: Izabrani najbolji sportisti Niša


Svetsko skijaško prvenstvo održaće se prema planu 2021. godine - SPORTSKI ŽURNAL\nMeđunarodna skijaška federacija odbacila je zahtev organizatora, pa će se Svetsko prvenstvo održati od 9. do 21. februara 2021. godine u Kortini d'Ampeco\nSvetsko prvenstvo u skijanju održaće se naredne godine u Italiji, uprkos zahtevima organizatora da se odloži za godinu dana.\nMeđunarodna skijaška federacija odbacila je zahtev organizatora, pa će se Svetsko prvenstvo održati od 9. do 21. februara 2021. godine u Kortini d'Ampeco.\nOrganizatori su tražili odlaganje pošto nije poznato kako će se odvijati situacija oko pandemije korona virusa u vezi sa zdravstvenim protokolima i putovanjima.\nItalijanski region Veneto teško je pogođen pandemijom, zbog čega su trke u završnici sezone u Kortini bile otkazane. Te nedelje trebalo je da se obave testovi za Svetsko prvenstvo 2021. godine.\nOrganizatori su saopštili da očekuju gubitke oko 30 miliona evra, ako se Svetsko prvenstvo otkaže. Oni su tražili odlaganje za mart 2022. godine, što bi bilo samo nekoliko nedelja po završetku Zimskih olimpijskih igara u Pekingu.\nJEVREMOVIĆ U BOLNICI: Fizički napad na predsednika Skijaškog saveza Srbije\nGajger trijumfovao na Planici\nKraj sezone za srpske nordijce


Pozivni broj 027 / +35327 / 0035327 / 01135327, Irska\nPozivni broj 027 (+35327 / 0035327 / 01135327)\nPozivni broj: 027 (+35327)\n027 je pozivni broj telefonskog okruga za Bantry. Za fiktivni broj telefona 1225669 i pozivni broj grada 027, broj za pozivanje je 027 1225669. A Bantry se nalazi u Irska.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 1225669, pozivni broj grada 027 (Bantry) i Državni pozivni broj 00353, broj za pozivanje je 00353 27 1225669. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 027, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Irska i želite da pozovete osobu u Bantry, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Irska je +353 (00353), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Bantry, morate da dodate +353 27 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 1225669, pozivni broj grada 027 (Bantry) i Državni pozivni broj 00353, broj za pozivanje je 00353 27 1225669.


Pedrosi pobjeda na VN Španjolske • Akademija Art Zagreb\nPedrosi pobjeda na VN Španjolske\nDenver i Washington još uvijek "na nuli"\nŠpanjolac Dani Pedrosa na Hondi pobjednik je posljednje utrke Svjetskog prvenstva u motociklizmu u klasi MotoGP, Velike Nagrade Španjolske, no naslov prvaka od ranije je osvojio njegov sunarodnjak Jorge Lorenzo\nPedrosi je to četvrta pobjeda u zadnjih pet utrka i sedma ove sezone, no Lorenzo je ove sezone šest puta bio prvi, a čak deset puta drugi. Na stazi u Valenciji Lorenzo je pao i nije završio utrku.\nNa koncu je Lorenzo slavio sa 350 bodova, Pedrosa je drugi sa 332 boda, dok je treći Australac Casey Stoner sa 254 boda.\n1. Dani Pedrosa (Špa) Honda 48:23.819\n2. Katsuyuki Nakasuga (Jap) Yamaha 49:01.480\n3. Casey Stoner (Aus) Honda 49:24.452\n4. Alvaro Bautista (Špa) Honda 49:26.630\n5. Michele Pirro (Ita) Honda 49:50.427…\n1. Jorge Lorenzo (Špa) Yamaha 350\n2. Dani Pedrosa (Špa) Honda 332\n5. Alvaro Bautista (Špa) Honda 178…\nTags:Pedrosi pobjeda na VN Španjolske


Članci pod oznakom: Pasha - Bitno.net\nČlanci pod oznakom: Pasha\n'KATOLIČKI' I 'PRAVOSLAVNI' USKRS\nNeke česte zablude oko datuma proslave Uskrsa\nFormacija | 24. travnja 2022.\nDuhovnost | 4. ožujka 2022.\nŽidovski rabin tumačio obred Pashe (Pesaha)