Blic Online | Rusi razgrabili kajsiju i šljivu\nVoćari iz Čačka zadovoljni prinosima i otkupnom cenom\nRusi razgrabili kajsiju i šljivu Vesna Trtović\t| 20. 07. 2007. - 08:55h | Komentara: 5\nČAČAK - Voćari Moravičkog okruga za sada su više nego zadovoljni prinosima, otkupom i cenama sezonskog voća, koje će najvećim delom završiti na tržištu istočne i zapadne Evrope. Pravi procvat doživeo je izvoz voća na ogromno rusko tržište, gde je pre svega otišao najveći deo ovogodišnjeg roda kajsije i sada aktuelnih ranih sorti šljive - „čačanske rane“ i „čačanske lepotice“. Veliki ugovori sa kupcima iz Rusije postignuti su i za izvoz jabuke. Stručnjaci ističu da su ovogodišnji prinosi i kvalitet voća još bolji nego prošle godine, ali da posebno raduje znatno organizovaniji otkup i bolje otkupna cene voća. I otkupljivači i stručnjaci kažu da je trenutno mnogo veća potražnja šljive, ali i drugog voća nego što Srbija može da proizvede. Radojica Sretenović iz čačanske Privredne komore kaže da se još ne zna tačna količina voća koja je otišla za inostrano tržište, ali naglašava da će sigurno izvoz biti veći u odnosu na prošlu godinu. - Gotovo sve je otišlo - trešnja, kajsija, sada i šljiva, a i veliki deo roda višnje. Prošle godine iz Moravičkog okruga, samo za jednog od najvećih kupaca iz Rusije, otišle su velike količine jabuke u vrednosti od 1,6 miliona evra. Procenjuje se da će, ako se rod održi, ove godine biti još bolji izvoz jabuke - kaže Sretenović. Predrag Radovanović, vlasnik i direktor preduzeća „Superpak“ iz Miokovaca kod Čačka, i ove godine izvozi šljivu sa srpskom etiketom na francusko tržište, ali kaže da će znatno veće količine otići u Rusiju. - Kvalitet šljive ove godine je odličan i za poznatog kupca u Francuskoj odlazi više od 100 tona sveže „čačanske lepotice“, a za Rusiju najmanje 700 tona, gde je već otišla sva kajsija - oko 140 tona. Imamo ugovore i za izvoz „stenleja“, a za kasnije i jabuke - kaže Radovanović koji od voćara iz Arilja, Čačka, Kraljeva i drugih opština otkupljuje šljivu branicu (obavezno sa peteljkom) za 30 dinara po kilogramu. Dr Rade Miletić, viši naučni savetnik u čačanskom Institutu za voćarstvo i vinogradarstvo, kaže da su se domaći voćari i otkupljivači najzad organizovali, a da su tome pre svega doprineli zahtevi kupaca iz Rusije. - Poslednjih 10-15 godina nisu bile ovako povoljne cene za šljivu, koja je dobro rodila i prinosi se kreću i do 110 kilograma po stablu u najvitalnijim zasadima. Ogromno i otvoreno rusko tržište najzad je doprinelo da se naši proizvođači i otkupljivači bolje organizuju. Voćari su zadovoljni prinosima i kvalitetom, a i disciplinovaniji su, tako da poštuju stroge zahteve kupaca. Tako konzumna šljiva mora biti 70 odsto zrela i isključivo sa peteljkom i, koliko sam mogao da vidim, na terenu to se uglavnom poštuje - rekao je dr Miletić. Više od 100 tona kajsije iz Čačka i okoline već je otišlo u Moskvu i Sankt Peterburg, uglavnom po ceni od 80 evrocenti po kilogramu. „Čačanska rana“ otkupljivana je za 40-45 dinara, a „čačanska lepotica“, čija je berba u toku, od 18 do 33 dinara. Jedino proizvođači kupine nisu zadovoljni ponuđenom otkupnom cenom od 45 do 50 dinara, što je upola manje u odnosu na cenu maline i cenu koju je kupina imala prošle godine. Mnogi ipak smatraju i nadaju se da će kupina uskoro imati bolju cenu. Udruženje voćara čačanskog kraja i Institut za voćarstvo i vinogradarstvo otvoriće krajem avgusta u Donjoj Trepči prvu ULO hladnjaču, kapaciteta 1.200 tona voća. Osim dela za skladištenje voća, pre svega jabuke koja je posle šljive najzastupljenija u čačanskom kraju, u objektu je planiran centar za klasiranje i pakovanje voća po evropskim standardima i principima, a voćari se nadaju da će ovim postići još povoljnije cene. Vrućina umanjuje prinose Ako se nastavi tendencija visokih temperatura, može doći do prebrzog zrenja voća, kao i smanjenja očekivanih prinosa kasnijih sorti šljive, jabuke i kruške, zbog čega se voćarima savetuju kontrolisana primena agrotehničkih mera. - Tamo gde je to moguće, treba što više zalivati voćnjake, a da bi se sprečilo isparavanje vlage neophodno je i zatravnjivanje između redova, naravno uz redovnu kosidbu - savetuje dr Rade Miletić. Izvoz svežeg, a ne prerađenog voća Srpsko voće se, nažalost, još uvek najvećim delom voće izvozi u svežem, a znatno manje u prerađenom stanju, što bi uvećalo prihode od izvoza. Problem je, ističu mnogi voćari, i nedostatak kvalitetne i ujednačene ambalaže, što je takođe jedan od zahteva inostranih kupaca. 0\nOstali komentari (5) Poslednji komentari\tilic miroslav-miokovci-cacak\nNedelja, 16. 12. 2007. 12:53h\nPetak, 07. 09. 2007. 16:57h\nSreda, 22. 08. 2007. 18:49h\nPonedeljak, 20. 08. 2007. 13:11h\nPonedeljak, 20. 08. 2007. 01:13h\nZovem se igor i veoma sam talentovan za kvalitetnu organizaciju otkupa svih vrsta proízvoda koji su interesantni ruskom trzistu.primera radi za 15 dana ove godine sam u moravickom okrugu organizovao otkup od preko 400t sljive,ali za lokalnog tajkuna.zainteresovan sam da pruzim svoje usluge direktno ruskim kupcima za predstojece otkupne kulture.mozete me kontaktirati putem mejla. Svi komentari www.NonStopShop.rs - online prodavnica


Autori iz regiona : 39 PESAMA // rasprodato\nNESANICA ZA DVOJENIGDJE, NIOTKUDA\n„Nebojša Krivokuća, 39 PESAMA“, B92/Kultura, Boris Drenča, 03.07.2013.\n„Četrdeseta pesma“, intervju, Bazar, 05.07.2013.\n„Život sa pesmama“, Politikin Zabavnik, 23.08.2013.\n„39 pesama“ na mobilnim uređajima


BIC Denizbank A.Ş., Konya Büsan (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Denizbank A.Ş., Konya Büsan\nFaks: +90 2122148523\nBIC Denizbank A.Ş., Konya Büsan (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Denizbank A.Ş., Konya Büsan u gradu Konya je DENITRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Denizbank A.Ş., Konya Büsan u gradu Konya. Shodno tome, Konya se nalazi u zemlji Turska. Denizbank A.Ş., Konya Büsan se može kontaktirati na 3323450361.


Joksimović sa ambasadorom Hrvatske o odnosima dve zemlje - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Joksimović sa ambasadorom Hrvatske o odnosima dve zemlje\n0Piše: FoNet 01. decembra 2017. 16.04\nJadranka Joksimović ocenila je da odnosi Beograda i Zagreba nisu važni samo za razvoj međudržavnih, oni se reflektuju i na regionalnu stabilnost i razvoj, saopštilo je Ministarstvo.\nMinistarka smatra da negativna retorika loše utiče na dobrosusedske odnose i stoga naglašava da bi otvorena pitanja trebalo rešavati odgovornim dijalogom.\nJoksimović i Bakota ističu da postoji kapacitet za saradnju Srbije i Hrvatske u oblasti evropskih integracija, kroz zajedničke projekte prekogranične saradnje u pograničnim opštinama i kroz privrednu saradnju.\nUkazali su na važnost izgradnje zajedničkog života kroz ostvarivanje interesa građana obe zemlje, piše u saopštenju.\nMinistarka evropskih integracija upoznala je Bakotu sa procesom pristupanja Srbije EU.\nJoksimović očekuje da će na sledećoj Međuvladinoj konferenciji, sredinom decembra, Srbija otvoriti nova poglavlja. (kraj) djv/mob 15:28\njadranka joksimovic, srbija hrvatskaBeograd


Kraj Miksera u znaku dodele nagrada - B92\nKraj Miksera u znaku dodele nagrada\nZavršen je Mikser festival, koji je tokom devet dana trajanja posetilo približno sto hiljada gostiju, a na prostorima Savamale predstavilo se oko dve i po hiljade ljudi iz 50 zemalja sveta.\nnedelja, 3.06.2012. | 10:24\nUmetnici su realizovali 120 projekata na èak 11 hektara površine, u 40 objekata i na 70 lokacija na otvorenom širom Savamale, èime je je Beograd bio, bar na kratko, centar evropske kreativnosti.\nZavršnica festivala je protekla u znaku dodele nagrada za meðunarodni konkurs iz oblasti industrijskog dizajna - Ghost project (Goust prodžekt), koji organizacija Mikser realizuje sedmu godinu za redom. Sveèano proglašenje pobednika se odigralo u hotelu Bristol uz prisustvo velikog broja dizajnera iz inostranstva koji su lièno prisustvovali uruèenju nagrada. Posetioci Mikser festivala su u okviru postavke Goust prodžekt mogli da pogledaju 104 prototipa, odabrana meðu više od 300 pristiglih prijava iz 30 zemalja sveta.\nMeðunarodni žiri koji èine renomirani svetski dizajner Konstantin Grèiæ, Jelena Matiæ, dizajner nameštaja i profesor na Univerzitetu u Beogradu, Borut Vild, grafièki dizajner i profesor na Fakultetu za medije i komunikacije, i Maja Laliæ, arhitekta i osnivaè Mikser organizacije, dodelio je nagrade u sledeæim kategorijama:\nI ) Kategorija: Novi proizvod za ''Mikser dizajn'' etiketu - projekti sa izložbe Goust prodžekt koji æe se proizvoditi pod novom nezavisnom Mikser etiketom nameštaja i upotrebnih predmeta:\nKatarina Maltar, Hrvatska - kabanica od najlona sa starih kišobrana "Reci" Naida Begoviæ, Bosna i Hercegovina - multifunkcionalni komad nameštaja "Katanzija" Neira Sinanbašiæ, Bosna i Hercegovina - navlaka od filca za stare stolice "feelCover"Saša Mitroviæ, Srbija - èiviluk "Vigvam"Vladimir Stajiæ, Srbija - radni sto\nII ) Kategorija: Selekcija za izložbu ''Young Balkan Designers'' (Mladi dizajneri Balkana) - putujuæa izložba prototipova autora iz zemalja jugoistoène Evrope:\nAndreja Georgievski, Milena Milièiæ, Srbija - Sistem polica "Less Dust" (Manje prašine)\nAndreja Paviæeviæ, Crna Gora i Marija Joksoviæ, Srbija - set stoèiæa "2 za 1"\nAnja Gerin, Bosna i Hercegovina - rasklopiva torba "Ripster"\nKatarina Maltar, Hrvatska - kabanica od najlona sa starih kišobrana "Reci"\nKatja Gorjanc, Slovenija - stolica "Morph"\nMustafa Èohadžiæ, Bosna i Hercegovina - stolica "Simpla"\nNaida Begoviæ, Bosna i Hercegovina - multifunkcionalni komad nameštaja "Katanzija"\nNeira Sinanbašiæ, Bosna i Hercegovina - navlaka od filca za stare stolice "feelCover"\nSaša Mitroviæ, Srbija - èiviluk "Vigvam"\nVladimir Stajiæ, Srbija - radni sto\nIII) Specijalna priznanja za doprinos dizajnu - projekti èiji je potencijal prepoznat od strane žirija:\nDimitris Haidas, Grèka - za projekat "Kompaktna hoklica"\nAnja Dragan, Slovenija - za lampu "Auroraborealis"\nLu Pan, Finska - za kolekciju zidnih èiviluka "Poruke"\nGrupa Psalt Design (Tomas Mekoun, Rièard Bel i Dejvid Pauel), Velika Britanija - za seriju nameštaja "Tenzija"\nPoslednje veèeri festivala publika je uživala i u raznovrsnom muzièkom programu, a na tri bine nastupilo je 17 izvoðaèa. Završnicu je obeležio izuzetan DJ set najuticajnijeg èoveka u istoriji tehno-popa - Danijela Milera, koji je nastupio u Mikser Hausu.\nIzložbene postavke u zgradi Beogradske zadruge: "Brisani prostor", kustoskinje Dušice Dražiæ i "Najlepša zgrada", èiji kustosi su Ana Adamoviæ i Milica Pekiæ, biæe otvorene i nakon završetka festivala - do 25. juna.\nUživo: Ðokoviæ protiv Španca – za bronzu\nUživo: Andrea Arsoviæ puca za medalju, Novak juri bronzu


Kako da pokažete "Volim te"! - PRess Serbia | PR PRess team\nLjubav je lepa i ne radi se o tome na koji će vam je način neko izraziti, već o tome odakle dolazi i koliko se lepo pokazuje\nKada ste u vezi, reči – Volim te, aktiviraju puno emocija. Čini vam se sjajno što vam je ta osoba uzvratila osećanja, što vas je prihvatila i što vas voli. I pored toga što ste te reči čuli mnogo puta i dalje uživate u njima.\nLjubav je lapa i ne radi se o tome na koji će vam je način neko izraziti, već o tome odakle dolazi i koliko se lepo pokazuje. Postoji mnogo načina da nekome pokažete koliko ga volite, a često mogu i da znače mnogo više od reči – Volim te!\n1. Izađite na dejt, bez obzira koliko ste već zajedno\nFokusirajte se na svoju ljubav bar tu jednu noć, ne morate ići u skup, otmeni restoran, ali znajte da u stvari najjednostavnije stvari kradu srca. Obradujte voljenu osobu izletom u obližnje mesto ili jednostavnim izletom u najbližem parku.\n2. Popravite nešto za voljenu osobu\nSvi vole da budu sa nekim ko čini da neke stvari budu manje komplikovane, a baš svako ima neki talenat ili veštinu. Upotrebite svoj talenat da uradite nešto za osobu koju volite. Možda ste dobri u popravljanju stvari u kući ili sređivanju ormana… Uvek postoji nešto što možete da uradite za osobu koju volite.\n3. Skuvajte nešto ukusno\nNe morate biti vešti u kuhinji, ali sigurno možete da pripremite nešto ukusno za vašu posebnu osobu. Ćak iako to ne možete da uradite sami, uvek vam može pomoći neki tutorijal ili video recept kojih sad ima mnogo. Možete čak i da kupite gotovu večeru i da je servirate iukrasite lepo.\n4. Recite – Hvala i pokažite zahvalnost\nVaša voljena osoba voli da čuje da cenite što nešto radi za vas, a najlakši način da izrazite svoju zahvalnost je da joj kažete – Hvala. Pokažite joj da vam znači i da volite što je tu. Takođe, kada ste sa prijateljima, pokažite svima da je to zaista posebna osoba u vašem životu.\n5. Iznenadite voljenu osobu\nNaučite da ponekad iznenadite voljenu osobu ljubavnom porukom, vicem, ljubavnim člankom ili crtaćima. Ima toliko ljubavnih stvarčica koje možete staviti tamo gde znate da će biti pronađene, i budite sigurni da će nekome sigurno ulepšati dan.\n6. Poseban tretman\nOdvedite voljenu osobu u spa, salon ili u šoping da kupite neku sitnicu. Vaša voljena osoba će se osetiti toliko voljeno da će je to više razmaziti od masaže ili spa tretmana. Ili možete da obratite pažnju na ono što vaša voljena osoba želi. Ako pokušava da uštedi za odlazak kod zubara ili slično, možete pomoći sa tim, umesto sitnice ili poklona dajte mu deo koji nedostaje za to.\n7. Idite na kratko putovanje\nIdite na putovanje ili odmor sami, to ne mora biti neka daleka destinacija, bitno je samo da neko vreme provedete sami, vas dvoje. To će vam pomoći da vidite jedno drugo u drugačijem svetlu, a oslanjanje jedno na drugo će vas još više zbližiti.\n8. Napišite joj stihove ili napravite pesmu\nOvo vam je lakše ako ste kreativni i vešti sa rečima ili muzikom, ali i ako niste to ne moraju da budu najlepši stihovi ikad napisani ili najbolja kompozicija koja je ikad napravljena, bitno je da dolaze iz srca.\nTagoviljubav veza volim te


» FETVA: Haram je pojedincima i organizacijama sakpljanje Zekata i Sadekatul-fitra bez dozvole IZ-e\nU ime Allaha Milostivog Samilosnoga\nStrogo je zabranjeno – HARAM,\nsvim pojedincima i organizacijama,\nsakupljanje zekata i sadekatu-l-fitra,\nbez ovlaštenja nadležnih organa\nObrazloženje: Imajući u vidu da je Ramazan mjesec u kojem vjernici pored ibadeta posta obavljaju i druge ibadete, prije svega vrše izdvajanje zekata i sadekatu-l-fitra, ovaj mjesec se, vrlo često, od strane nesavjesnih, pohlepnih i nedobronamjernih pojedinaca i grupa doživljava kao prilika da ova vjerska davanja iskoriste za svoje lične i jednostrane interese. Obzirom da je i Sandžak prostor koji nije pošteðen ovakvih dešavanja, odgovorni smo prenijeti stav vjere po ovom pitanju obveznicima i davaocima zekata i sadekatu-l-fitra, jer od poštivanja ovog stava će zavisiti ispravnost njihovog ibadeta.\nRamazanski program #09 – Samir Škrijelj i Salahudin Fetić


POPLAVA U BH. GRADU, MJEŠTANI OČAJNI: DVORIŠTA POD VODOM, MOLIMO SE DA KIŠA PRESTANE | Hayat.ba\nPOPLAVA U BH. GRADU, MJEŠTANI OČAJNI: DVORIŠTA POD VODOM, MOLIMO SE DA KIŠA PRESTANE\nImamo problem već par godina koji pokušavamo da riješimo na neki adekvatan način. Prije pola godine imali smo isti problem”, navodi jedan mještanin Dragočaja.\nDodatni problem je taj što voda koja plovi ka dvorištima je fekalna kanalizacija.\nOvaj čovjek kaže da niko nije intervenisao, a obratili su se Civilnoj zaštiti, ali kako kaže, oni su se oglušili.\nDošli su vatrogasci u cipelama iz prve smjene i otišli”, kaže ovaj mještanin i dodaje:\nDvorišta su nam pod vodom, došlo je da nama voda uđe u pomoćni objekat”.\nOn ističe da se sve ovo dešava na ulazu u Dragočaj i da ova poplava nema veze sa rijekom.\nSvaka kiša nam pravi problem. Iz kanala se prelijeva sva voda u dvorište. Kad je rađena raskrsnica, napravljeno je da se slijeva sve u jednu cijev obima 20 cm što ne može”, napominje on.\nKaže da su ukazivali ukazivali kako to treba da se uradi, ali da niko nije poslušao.\nPrije sat vremena sam zvao Civilnu zaštitu, molimo boga da kiša stane”, dodaje ogorčeni mještanin dodajući da je pozvao i predsjednika Mjesne zajednice, ali da se i on oglušio o poziv.\nEmrah Fejzović - 27/01/2022 09:36 0\nDa je inflacija ozbiljan problem cijelom svijetu, govore podaci o globalnom poskupljenju cijena zemnog plina, naftnih prerađevina i hrane.


Dobra knjiga - Vodič za bolji uspeh u školi - Knjige za decu i mlade -\nCena : 920,00 RSD\nDobra vest glasi: svako može da ima bolji uspeh u školi – potrebno je samo da uključi aplikacije za pažnju u svom mozgu. Aplikacije za pažnju već su prirodno instalirane u našem mozgu – treba ih samo upotrebiti.\nOva knjiga nam pokazuje kako to da učinimo.\nAutor: Rob Bel, Ron Šomski, Suzana M. Islaskoks\nDnevnik jedne skoro pa tinejdžerke - Kunići na sve strane\nAvanture skoro pa tinejdžerke Lote osvojile su čitaoce širom sveta. Zavirite u njen tajni dnevnik i saznajte zbog čega! Ćao, ja sam Lota. Imam deset godina i od danas više ne idem u školu za klince. Sa mnom u novu školu polazi i Čejena, moja najnajnajbolja ...\nEnciklopedija dinosaurusa - Kingfišer\nPotpuna eniklopedija dinosaurusa! Pred vama se otvara, veliki, čudesni svet poznavanja praistorije! Više od 400 fotografija i novih umetničkih ilustracija. Sveobuhvatna knjiga koja se lako čita, a obiluje podacima o najnovijim ...\nZabavna priča o sa ljupkim ilustracijama upoznaje decu sa životom u šumi. Divan je dan u šumi i mala veverica Viki sakuplja hranu. Koje će sve životinje sresti? Gde one žive i kakve su im navike? Pratite Viki i upoznajte njene prijatelje: liju ...\nPoznata Andersenova bajka u izuzetnoj ediciji za sve književne sladokusce! Izuzetne ilustracija Suzane Kubinec i sjajna oprema knjige garantuju da će i ova knjiga zauzeti posebno mesto na vašoj polici.\nCena: 1.007,00 RSD\nUspavana lepotica bajka bojanka\nBajka o uspavanoj lepotici čiji je stogodišnji san prekinuo poljubac princa ovoga puta je pred mališanima u sasvim novoj formi. Imaće mogućnost da slike rođenja, krštenja, ostvarivanje prokletstva zle vile, princezinog sna i buđenja do ...\nUpoznajte Prljavog Becu - dečaka koji gura prste u nos i neguje razne GADNE NAVIKE! Uvek ima neke sulude planove i otkačene ideje! Ako vam je do NEVOLJE na pravom ste mestu - Beca je u svakom trenutku u nevolji do guše... Opako zabavna priča o ...\nAnatomija - 4D enciklopedija\nAnatomija 4D enciklopedija u uvećanoj stvarnosti Atlas ljudskog tela drugačiji od svih drugih knjiga o anatomiji. Uz tehnologiju uvećane stvarnosti izučavanje tela je mnogo razumljivije. Knjiga sadrži 3 dela. Prvi deo posvećen je opštoj ...\nŽivotinje - mali rečnik\nNova serija malih rečnika namenjenih najmlađem uzrastu od 1 do 3 godine. Slikovnice su štampane u tvrdom povezu, zaobljenih ćoskova i sa plastificiranim stranicama. Potpuno su prilagođene najmlađem uzrastu koji još nema razvijenu motoriku ...\nCena: 368,50 RSD


BRANEĆI SRPSKU STRADALO NJIH 38: U Višegradu obilježen Dan ruskih dobrovoljaca | Banjaluka.net\nDAN RUSKIH DOBROVOLJACA/SRNA\nNa Vojničkom groblju na Megdanu u Višegradu obilježen je Dan ruskih dobrovoljaca. Njih 38 stradalo je braneći Republiku Srpsku. Zbog obilježavanja, Tužilaštvo BiH je, nakon 28 godina pod pritiskom bošnjačkih udruženja, formiralo predmet, prenosi RTRS.\n– Vjerovatno Tužilaštvo BiH ima vremena na pretek iako me brine zbog čega predmete nisu otvorili i procesuirali zločince koji su počinili zločin u Dobrovoljačkoj, Tuzlanskoj koloni koji su sjekli srpske glave na Ozrenu zarobljenih vojnika i time činili ratni zločin. Vjerovatno im srpske glave sa Ozrena nisu bile dovoljne – smatra Duško Milunović ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske.\n– Ovdje su imena časnih i poštenih ljudi među kojima je bilo oficira, studenata, radnika čak i jedan monah koji je došao ovdje kao dobrovoljac – istakao je Savo Cvjetinović, predsjednik Udruženja srpsko–ruskog prijateljstva zajednice Zavet.


Napustila nas je Donka Špiček, predsednica skupštine ASITEŽa Srbije, tiho onako iz senke kako je uvek delovala. Nedostajaće nam njeno ogromno iskustvo, njeno poznavanje i razumevanje oblasti u kojoj radimo i podrška, a pre svega neopoziva posvećenost i vera u nove naraštaje stvaralaca i umetnika i publike za koju stvaramo.\nVeoma su retki i utoliko značajniji kulturni radnici koji umeju istovremeno da prepoznaju umetničku vrednost projekta, precizno procene, stvore uslove i sprovedu realizaciju, budu generator udruženih umetničkih i organizacionih snaga tima, sagledaju širi značaj kulturnog događaja u datom društveno-istorijskom kontekstu i imaju viziju njegovog produženog delovanja.\nU takve i među one najbolje ubraja se Donka Špiček, idejni pokretač manifestacije Radost Evrope, direktor kulturnog programa Sava centra, glavni i odgovorni urednik redakcije programa za decu i mlade RTB, operativni direktor pozorišta Boško Buha, predsednica Skupštine ASSITEJ Srbije, a pre svega humanista koji u okviru celokupnog višedecenijskog delovanja daje ogroman doprinos promovisanju umetnosti za decu i mlade, posebno one u okviru izvođačkih umetnosti.\nDonka Špiček je ceo svoj radni vek provela u radu sa decom i za decu u oblastima edukacije i kulture za mlade. Svojim ukupnim angažmanom iskazivala je duboku veru u mlade i povezanost pozorišne umetnosti sa njihovim vaspitanjem. Uvek spremna da podrži sve što može da donese socijalni napredak kroz kulturno delovanje u oblastima vezanim za decu i mlade, Donka je ostvarila veliki uticaj na srpsku kulturnu scenu za mladu publiku ali i na prostoru nekadašnje Jugoslavije.\nOsim što je istraživala u različitim medijima: od manifestacija do dramskih, filmskih i pozorišnih formi, Donka Špiček je učestvovala u stvaranju i razvoju najvažnijih pozorišnih festivala za decu i mlade u Srbiji (FESTIĆ, TIBA), ponovnom osnivanju ASSITEJ Srbije i radu organizacije Prijatelji dece Srbije i sasvim sigurno postala nezobilazna ličnost među poslenicima u kulturi za decu i mlade u zemlji u kojoj postoji ozbiljan problem kontinuiteta. Još davne 1969. Donka Špiček je, sa idejom da decu iz različitih krajeva Evrope okupi u Beogradu, pokrenula manifestaciju Radost Evrope koja i danas traje i omogućuje stotinama dece iz sveta da se susretnu i upoznaju kroz umetničko stvaralaštvo. Ova manifestacija na najbolji način zastupa, promoviše i stvara prostor za primenu principa deklaracije o pravima deteta.\nKao odličan poznavalac savremene književnosti za decu, blizak prijatelj i saradnik najznačajnijih savremenih srpskih autora za decu: Duška Radovića, Dragana Lukića, Ljubivoja Ršumovića i drugih, ona je kroz svoj angažman pozorišnog i TV producenta promovisala dobru dramsku literaturu i producirala projekte koji se pamte i koji će uticati na više generacija dece i mladih. Neumorna, uvek zainteresovana, nenametljiva a pažljiva kao posmatrač, jasna i precizna u komentrima, dragocena u savetu i realizaciji, Donka Špiček se nije plašila da pokaže koliko voli i podržava decu i mlade i koliko stoji iza projekata u čije je umetničko dejstvo verovala.\nDonka Špiček o\nKongresu ASSITEJa u Moksvi 1966. godine i iskuststvu koje je značajno uticalo na njen pristup u radu sa decom\nO važnosti lutke u životu deteta, pričanju odraslih sa decom nakon predstave i o lutkarstvu\nO ASITEŽu kao poveznici i višesmernoj komunikaciji sa svetom\nMaterijal je snimljen krajem 2015. godine za potrebe filma "ASSITEJ Srbije juče, danas i sutra".


Memories by the Sea Limenaria Tasos\nMemories by the Sea Limenaria\nMemories by the Sea Limenaria Tasos se nalazi na samoj plaži, nedaleko od centra Limenarije. U ponudi su studiji i apartmani opremljeni luksuznim nameštajem. U neposrednoj blizini smeštaja nalazi se supermarket, taverna i beach bar.\n1/4 apartman FSV 129* 155 195 225 245 265 279 279 255 245 185* 155*\n1/3 apartman FSV 135* 175 215 255 285 345 365 365 315 275 195* 165*\n1/2 studio BT 129* 165 209 265 285 309 309 309 295 275 185* 155*\n1/2 studio 139* 185 255 295 325 375 385 385 359 305 195* 165*\n1/2 studio FSV 149* 205 269 309 365 399 419 419 379 315 205* 175*\n1/4 apartman FSV 99 115 155 185 205 225 239 239 215 205 155 125\n1/3 apartman FSV 105 135 175 215 245 305 325 325 275 235 165 135\n1/2 studio BT 119 165 229 269 325 359 379 379 339 275 175 145\n1/2 studio 109 145 215 255 285 335 345 345 319 269 165 135\n1/2 studio FSV 99 125 169 225 245 269 269 269 255 235 155 125\nNa raspolaganju su tri dvokrevetna studija i jedan četvorokrevetni apartman. Sve smeštajne jedinice su opremljene luksuznim nameštajem i sadrže čajnu kuhinju, kupatilo, SAT TV, besplatni wifi internet, klima uredjaj (korišćenje je besplatno). Posteljina se menja na svakih pet dana. Peškiri i ostali higijenski pribor nisu sastavni deo studija (poneti sopstvene). Čistoću studija održavaju sami gosti.\n1/2 studio bez terase - jedna prostorija sa francuskim ležajem, kuhinja u okviru iste prostorije i kupatilo.\n1/2 studio - jedna prostorija sa francuskim ležajam, kuhinja u okviru iste prostorije, kupatilo i balkon.\n1/2 studio FSV - jedna prostorija sa jednim francuskim krevetom ili dva standardna ležaja, kuhinja u okviru iste prostorije, kupatilo i balkon sa direktnim pogledom na more.\n1/4 apartman FSV - spavaća soba sa francuskim ležajem, odvojena prostorija sa sofom na razvlačenje u kojoj mogu spavati dve odrasle osobe i kuhinjom, kupatilo i balkon sa direktnim pogledom na more.


Vreme 1384 - Licni stav – Balkan i EU: Trscanski preokret ili zaokret -->\nlični stav – balkan i eu >\nTršćanski preokret ili zaokret\nPariski samit, održan u godini brojnih neočekivanih izbornih rezultata na tlu Evropske unije, nije doneo vidljivije pomake na polju regionalne saradnje, što ovogodišnjem susretu u Trstu daje obeležje popravnog ispita\nIstorijski, Trst je savršena metafora za odnos Zapadnog Balkana prema Evropi jer je od sredine 18. veka do pada Berlinskog zida, zavisno od položaja posmatrača, Evropa počinjala ili završavala u Trstu. Virtualni mitološki srpski leksikon od 18. do 20. veka pod odrednicom "Trst" objedinjuje sve što aktuelni politički trenutak nosi u odrednicama "Brisel", "Unija", "Evropa"...\nPariski samit, održan u godini brojnih neočekivanih izbornih rezultata na tlu Evropske unije, nije doneo vidljivije pomake na polju regionalne saradnje, što ovogodišnjem susretu u Trstu daje obeležje popravnog ispita. Pre svega uvažavajući činjenicu da je Italija, sa tendencijom rasta, investiciono veoma aktivna u regionu Zapadnog Balkana, što je čini zainteresovanijom za političke prilike u regiji (u Srbiji trenutno posluje oko 600 italijanskih kompanija koje zapošljavaju preko 20.000 ljudi; prvi je spoljnotrgovinski partner Srbije – 17 odsto ukupnog srpskog izvoza odlazi u Italiju). Politička kriza u kojoj se Italija nalazi, prouzrokovana, između ostalog, čestim smenama vlada (trenutna vlada Italije je 64. u periodu od Drugog svetskog rata) uz izuzetno loše ekonomske parametre (prema podacima Blumberga, javni dug Italije predstavlja 133 procenta njenog BDP-a uz prateći rast nezaposlenosti koja trenutno iznosi oko 12 odsto) i veliki pritisak usled migrantske krize (porast broja izbeglica za 19 odsto od početka godine, u odnosu na isti period prošle godine), provocirala je pitanje u kojoj meri je tršćanski samit bio u fokusu Rima.\nNOVE OKOLNOSTI: Od održavanja prve konferencije o Zapadnom Balkanu u okviru Berlinskog procesa, u leto 2014. godine, okolnosti u kojima se Evropa nalazi znatno su promenjene. Godine za nama pokazale su da su izvesnosti koje su decenijama važile za apsolutne, iznenada dovedene u pitanje. "Večni mir na evropskom tlu", "Evropa bez alternativa" – više ne važi. Nesumnjivo, Zapadni Balkan trenutno nije u vrhu liste prioriteta EU. Očekivano, ne i opravdano. Selektivno pristupanje problemima uz konstantno gašenje požara, kao posledica odsustva mehanizama pravovremenog odlučivanja, Uniju su doveli u situaciju da postojeće socioekonomske i političke razlike (uvećane u vremenima krize) teško i održava a kamoli smanjuje. Dodatno, ostavljanje Zapadnog Balkana na evropskoj periferiji na duži vremenski period, pod izgovorom prethodne stabilizacije prilika na evropskom tlu, može biti i opasno i kontraproduktivno. Jer, ideja Evropske unije adresirana, nakon 1989. godine, zemljama Istočne Evrope i Zapadnog Balkana bila je "samo jedna opcija, bez alternative" (parola originalno korišćena u Britaniji Margaret Tačer) sa uverenjem da su nacionalizam i real-politika poraženi i da je došlo vreme da Evropa preuzme odgovornost za sebe u političkom, vrednosnom, bezbednosnom i ekonomskom smislu.\nIako gromoglasna, ideja nailazi na izazove od samog početka. Bezidejnost Evropske unije, koja je slovila za nezamenljivog medijatora u rešavanju problema država regiona, ostavlja slobodan prostor za druge zainteresovane strane, Rusiju, ali i Tursku, Kinu i Arapske Emirate. Njihov uticaj poslednjih godina raste, na polju investicija i trgovine, ali i posredstvom medija, kulturne razmene, podrške organizacijama građanskog društva i političkim partijama bliske orijentacije. Međutim, kriza je i prilika za nove ideje i rešenja postojećih problema. Proširenje Unije na prostor Zapadnog Balkana može predstavljati važan prvi korak u obnovi njene urušene funkcionalnosti i uspostavljanja nove, osnažene, demokratske i liberalne zajednice.\nDok sve zemlje regiona karakterišu istovetni unutrašnji problemi (odsustvo političkog pluralizma, nedostatak ili nedovoljan nivo vladavine prava, pogoršanje stanja u oblasti izražavanja i nezavisnosti medija, pad demokratskih pokazatelja), u procesu regionalne saradnje uočava se nepostojanje volje za rešavanje otvorenih pitanja u bilateralnim odnosima. Isključivati drugoga, ne videti perspektivu drugoga, obrazac je ponašanja političkih elita na Zapadnom Balkanu. Na tom polju, skoro tri decenije, pomaka gotovo i da nema.\nVELIKA OČEKIVANJA: Očekivalo se da Berlinska deklaracija usvojena na Samitu 2014. godine dâ jak novi impuls procesu regionalne saradnje na Zapadnom Balkanu. Osamnaest tačaka deklaracije određuju politički okvir i smernice sa ciljem "jačanja regionalne ekonomske saradnje i uspostavljanja osnove za održivi ekonomski rast", izgradnje bolje povezanosti u regionu i poboljšanja poslovnog okruženja u cilju brže i funkcionalnije integracije Zapadnog Balkana u EU. Uprkos glasno izraženim željama, konkretniji rezultati su izostali. Berlinski proces podseća na druženja prijatelja "od rođendana do rođendana". Na do sada održanim godišnjim susretima (Berlin, Beč, Pariz) pokrenuti su brojni programi i inicijative. Sprovođenje teče izuzetno sporo.\nBerlinski samit iz 2014. godine predviđao je "četiri godine do realnog napretka". Rok ističe za tek nešto više od godine. Napredak je skroman, gotovo nevidljiv. Sa željom da region dodatno ekonomski osnaži, "Berlinski proces" obogati novim sadržajima, a u strahu od jačanja uticaja drugih aktera na prostoru Zapadnog Balkana, Rusije na prvom mestu, Nemačka je krajem maja ove godine, u susret Samitu u Trstu, izložila plan – "Berlinski proces plus" koji predviđa, između ostalog, osnivanje fonda za infrastrukturu i tehnologiju; fonda za "start-up" projekte, stručno osposobljavanje i razvoj IT infrastrukture. Sredstva bi trebalo da obezbede članice Evropske unije, Evropskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) i Evropskog ekonomskog prostora (EEA). Dodatno, najavljeno je tada usvajanje višegodišnjeg akcionog plana za stvaranje regionalnog ekonomskog područja koje ima za cilj "bolju ekonomsku povezanost regiona". S obzirom na skromne dosadašnje pomake, očekivanja nisu velika.\nProširenje EU, nekada veoma moćna i bez sumnje najuspešnija politika, danas je "između pokojnika i uspavanog princa". U nedostatku jasne političke vizije za balkansku periferiju, pokušavaju se pronaći mehanizmi održavanja evropske ideje živom. Neretko, stručna javnost doživljava ih kao svojevrsnu zamenu za punu dinamiku procesa priključenja Evropskoj uniji. Ne bez osnova. Nesumnjivo, "Berlin plus" je važna i potrebna karika u lancu normalizacije prilika u regionu. Ipak, on ne bi smeo postati politički izgovor Evropske unije kada je reč o integraciji Zapadnog Balkana u punopravno članstvo! Dakle, "Berlin plus" uz prateći "Solun plus" i podrazumevajuće temeljne reforme u zemljama ZB. Regionu se mora odrediti jasan rok, u suprotnom je pregovarački proces osuđen na put bez tačne kilometraže, kvaliteta i brzine putovanja.\nA šta region želi i ima li bar približno usaglašene stavove? Iz ugla Srbije ostaje nejasno da li se teži sveobuhvatnom bescarinskom sporazumu sa članicama Evroazijske ekonomske unije – EEU (najavljena mogućnost da Beograd na leto/jesen bude domaćin Samita šefova država i vlada zemalja EEU na kojem bi se, ako je moguće najvažnije, razmatralo ukidanje carina na izvoz proizvoda iz Srbije), regionalnoj carinskoj uniji (koja bi, između ostalog, bilataralne sporazume suspendovala) ili brzoj integraciji Srbije i regiona u EU (u tom slučaju zaključeni bilateralni sporazumi / carinska unija bili bi kratkog daha).\nStiče se utisak da su predlozi do sada uglavnom bili u službi prikupljanja dnevnih političkih poena u nacionalnim okvirima, pa ne čudi odsustvo zajedničkog pristupa zapadnobalkanske šestorke u dijalogu sa evropskim partnerima nasuprot očekivanjima građana u samo naizgled oveštaloj paroli o "miru i standardu". To nas zadržava u začaranom krugu u kojem se region pretvara da se integriše, a EU da se širi.\nU 18. veku u Trst se odlazilo na školovanje i učenje jezika (Dositej Obradović, Joakim Vujić, Vuk Karadžić...). U drugoj polovini 20. veka, po najpotrošniji oblik simulacije evropeizacije (farmerke, najlon košulje, žvakaće gume). Kada se 1806. vratio u Srbiju i postao prvi ministar prosvete, Dositej je imao samo dva cilja: školstvo i pismenost. Brzo će biti vidljivo da li se lideri Zapadnog Balkana iz Trsta vraćaju sa novim političko-kozmetičkim autfitom ili sa EU imperativom i dominirajućim akcentom iz inauguracionog obraćanja srpske premijerke: evropsko obrazovanje i digitalna pismenost.\n*Autor je generalni sekretar lokalnog veća Evropskog pokreta u Novom Sadu\nPolitika vlade – Srbija između EU i Rusije >\nAna Brnabić u zemlji čuda\nPrivreda – Odlazi li Fijat >\nStrogo kontrolisani štrajk\nIntervju – Nedim Sejdinović >\nSlučaj Anđus >\nSmederevska Palanka >\nZamalo smena vlasti\nKultura sećanja – Sto godina od smrti Dragutina Dimitrijevića Apisa >\nApis posle Apisa\nSukobi na desnici u »najjačem demokratskom centru« >\nZa napredniji Čačak\nRenoviranje toaleta >\nAna Novaković, BIRN Srbija


Rim - Praznik Rada 2018 | think and travel\nRIM *PRVI MAJ*\n29.04.2018. - 02.05.2018. 3 noćenja / 4 dana cena od 976 EUR po osobi REZERVIŠI>\nUkoliko želite da rezervišete: RIM *PRVI MAJ*, 29.04.2018. - 02.05.2018. unesite Vaš email:\nSastanak putnika na aerodromu “Nikola Tesla” kod šaltera organizatora putovanja 702 u 05.00 sati. Poletanje za Rim u 07.00 sati (let JU 530). Dolazak na aerodrom ‘’Leonardo Da Vinči’’ pored Rima u 08.30 sati. Poludnevno panoramsko razgledanje grada: Koloseum, Rimski forum, Trg Venecija, Kampidoljo, Crkva Santa Marija Mađore, Trg Republike, Trg Barberini, tvrđava svetog Anđela i Crkva svetog Petra, Via Veneto, Vila Borgeze, Trg Barberini, „Bocca della Verita“ Transfer do hotela, smeštaj. Popodne, nastavak obilaska grada pešice u pratnji vodiča: Trg Naroda, Španske stepenice, Fontana di Trevi, Panteon, Trg Navona... Povratak u hotel je individualan. Noćenje.\n- smeštaj u hotelu kategorije tri ili četiri zvezdice u centru Rima u zoni Termini\n- tri noćenja sa doručkom u dvokrevetnim sobama\n- poludnevno panoramsko razgledanje grada, usluge vodiča i troškovi organizovanja putovanja.\n- aerodromske takse (119 evra na dan objavljivanja programa, čiji je iznos podložan promeni i koje se plaćaju u dinarima u poslovnicama organizatora putovanja ili poslovnicama ovlašćenih subagenata\n- fakultativni izleti i ulaznice, međunarodno putno zdravstveno osiguranje\n- gradska taksa- za boravak u hotelu kategorije 3* plaća se 4 evra, a u hotelu kategorije 4* plaća se 6 eura po noći i osobi – isključivo na recepciji hotela


Kapitulacija - Redakcijski komentar - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Redakcijski komentar » Kapitulacija\n0Piše: REDAKCIJSKI KOMENTAR 20. septembra 2009. 19.27\nStvar je još gora od toga – umesto da se ta nemoć odmah prizna, državni čelnici su danima uveravali javnost da imaju snage da obezbede skup, da postoji antidiskriminacioni zakon, da su svi građani ravnopravni i jednaki, da oni podržavaju pravo na individualni izbor… sve to u većini slučajeva uz jedno „ali, nije bitno šta ja lično mislim o tome“ – valjda da neko ne bi posumnjao u njihovu „ispravnu” seksualnu orijentaciju.\nIma i još gore. Tužilaštvo danima u otvorenim pretnjama koje su čak i javno, preko TV ekrana izgovarali predstavnici desničarskih kvazipatriotskih grupa, nije našlo osnova za reagovanje. A, po svemu sudeći, neće ni sada uprkos definiciji terora koja podrazumeva stalno širenje straha.\nSve to, loše i gore, garnirano je i licemerjem – pre i posle otkazivanja Parade. Poruka organizatorima koji su svoj mirni skup najavili u skladu sa zakonima države koja svoje zakone ne poštuje: „eno vam Ušće, pa šetajte koliko ‘oćete” jednaka je kao „idite na Homoljske planine, pa radite šta ‘oćete”. Uostalom, mogli su da im ponude i paradiranje iza neka četiri zida.\nNo, i licemerje je vlastima bilo malo, pa su predstavnici države prešli na taktiku šegačenja s građanima. Kada je sve bilo belodano jasno, ministarka pravde Snežana Malović bez ijednog argumenta poruči da „niko nije jači od države”, a predsednik Srbije, na skupu (paradi) koji nije organizovan na Ušću, no u strogom centru grada, da je „pravo na različitost pretpostavka slobodnog društva”. Šegačenje potom (a sve se dešava u manje od 12 sati) prerasta u samozavaravanje – predsednik je kazao da je najveći interes građana da Srbija uđe u EU s „našim ukupnim bezbednosnim potencijalom… našom kulturom i identitetom”.\nKonačno, više puta je ponovljeno da, eto, u celoj Evropi se održavaju parade ponosa, pa valjda „to” (ta „Sodoma i Gomora” u interpretaciji zamenika patrijarha SPC) mora zato da se podrži, a ne zbog toga što je normalno da Srbija – u skladu s Ustavom koji je sama donela i inim propisima manjeg ranga uključujući i zakone koji su na ivici beznačajnog – podržava svoje građane ma kakva bila njihova opredeljenja.\nUkratko, država, bolje reći državna šarenica, kapitulirala je pred terorom. I to, naravno, ne priznaje. Činjenicu da još postoji pokušava da dokaže time što od građana i dalje traži plaćanje poreza. A ne može da garantuje ni pravo na život.\nSi Đinping vodi „lov na lisice“


Sarajevo | Construction News - Page 2 - Sarajevo Construction\n18 Maj 2011 10:10\t- 18 Maj 2011 10:12\t#184 by Alma\nZavršena zamjena instalacija\nPočelo izljevanje betonske ploče u Saračima\nU sarajevskoj ulici Sarači završena je zamjena instalacija, kao i priključci za oborinsku kanalizaciju, saopćeno je iz Općine Stari Grad.\nKao što je i najavljeno, nakon toga počeli su pripremni radovi za postavljanje betonske ploče.\nRadnici konzorcija "Mibral-Neimari" završili postavljanje tampona u pomenutoj ulici, a danas je počelo betoniranje. Nakon izljevanja betonske ploče počet će popločavanje, a završetak radova, kao što je i najavljeno, očekuje se sredinom juna.\nVrijednost ovog projekta je 819.000 KM. Rok za završetak radova je 75 kalendarskih dana.\nLast Edit: 18 Maj 2011 10:12 by ADO .\n19 Maj 2011 10:40\t#185 by Admir\nSanacija krovne konstrukcije na zgradi u ulici Muse Ćazima Ćatića 21\nOpćina Stari Grad nastavlja sa hitnim intervencijama na fasadama i krovnim konstrukcijama objekata u centru Starog Grada, koji zbog proteklih ratnih dejstava, svoje starosti i dotrajalosti ugrožavaju sigurnost prolaznika. Na zgradi u ulici Muse Ćazima Ćatića 21 postavljena je metalna skela uz fasadu, a uslijedit će izrada i ugradnja zaštitne platforme, grubo i fino malterisanje, te čišćenje otpada i odvoz na gradsku deponiju. Sanacija fasade počela je jučer (18.05.2011. godine), a vrijednost investicije je 2.979,28 KM.\n19 Maj 2011 18:23\t#186 by Alma\nSpajanje IV i V transverzale\nNačelnik Općine Novo Sarajevo Nedžad Koldžo, ministar prometa i komunikacija Kantona Sarajevo Haris Lulić i direktor Direkcije za ceste Kantona Sarajevo Adem Zolj otvorili su novoizgrađenu saobraćajnicu koja spaja IV i V transverzalu.\nRiječ je o lokaciji na spoju ulica Ferde Hauptmana i Malta (ispred sporednog ulaza u Velepekaru). Dužina ove saobraćajnice je 550 metara.\nOpćina Novo Sarajevo je iz budžeta za realizaciju ovog projekta izdvojila oko 500.000 KM. Radove je izvodila građevinska firma "Euroasfalt".\nNa otvaranju je upriličen i kulturno-zabavni program.\n23 Maj 2011 11:15\t#187 by Admir\nPočelo popločavanje Sarača\nPostavljanje kamenih ploča u ulici Sarači počelo je u subotu (21.05.2011. godine), a radnici firme „Mibral-Neimari“ nisu prekidali radove tokom cijelog vikenda. Na pratećim fotografijama pogledajte kako napreduje popločavanje Sarača.\n23 Maj 2011 19:22\t- 23 Maj 2011 19:23\t#188 by corvus_edin\nPopločavanje na trgu skoro gotovo\nslike: mirza_sm - ssc\nLast Edit: 23 Maj 2011 19:23 by nejdir.\n23 Maj 2011 19:23\t#189 by corvus_edin\n23 Maj 2011 19:25\t#190 by corvus_edin\nHamdije Kreševljakovića - novogradnja\nAt Mejdan - Dzamija\n24 Maj 2011 13:18\t- 24 Maj 2011 14:41\t#192 by Admir\nZa sanaciju kaldrme u Starom Gradu 80.000 KM\nKamenje na brojnim kaldrmama u Starom Gradu dosta je oštećeno. Zbog toga negoduju mnogi stanovnici, jer im je, kako kažu, otežano hodati, a prilaz pojedinim kućama skoro je nemoguć.\n- Često prolazim ovom ulicom jer živim u blizini. Kaldrme su, stvarno, u lošem stanju. Najteže je starijim, i to zimi, jer se ne čisti, a klizavo je. Osim toga, na nekim dijelovima kamenje je ispalo iz ležišta, pa se neko može povrijediti na te brojne rupe, dok negdje i trava niče između kamenja - kazala je Subha Jašarević s Alifakovca.\nIz Općine Stari Grad navode da je ove godine planirana rekonstrukcija i sanacija nekoliko kaldrmisanih ulica. To su Alifakovac, Maguda čikma, Adžemovića, Piruša, Abdesthana, Hrgića-sagrdžije i Brdo džamija, a za to je izdvojeno 80.000 KM.\nZavisno od oštećenja, negdje će biti potrebna samo manja sanacija, dok će negdje rekonstruirati skoro cijelu kaldrmu, kazao je načelnik Ibrahim Hadžibajrić.\nLast Edit: 24 Maj 2011 14:41 by nejdir.\tReason: moved into right thread\n25 Maj 2011 12:51\t- 25 Maj 2011 12:56\t#195 by Admir\nPotpisivanje ANEKS-a 2 Generalnog sporazuma o realizaciji projekta izgradnje objekta kolektivnog stanovanja na Brusuljama\nU petak, 27.05.2011. godine u Općini Stari Grad bit će potpisan ANEKS 2 Generalnog sporazuma o realizaciji projekta izgradnje objekta kolektivnog stanovanja, lokalitet Vasin Han (Brusulje), za trajno stambeno zbrinjavanje interno raseljenih porodica. Svečanom činu potpisivanja navedenog ANEKS-a 2, prisustvovat će federalni ministar raseljenih i izbjeglih osoba Adil Osmanović, kantonalna ministrica za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice Velida Memić, načelnik Općine Stari Grad Ibrahim Hadžibajrić, te šef misije Suzana Jovanović u ime Hilfswerk Austria International.\nOvim Aneksom sporazumne strane će definisati dodatno sufinansiranje izgradnje objekta kolektivnog stanovanja na Brusuljama, do nivoa potpunog završetka i stvaranja uslova za useljenje devet (9) interno raseljenih porodica iz Starog Grada. Ukupna vrijednost investicije iznosi 590.000,00 KM, čime će se zatvoriti finansijska konstrukcija Projekta.\nPotpisivanje Sporazuma bit će upriličeno u petak (27.05.2011. godine) u Sali 109, Općine Stari Grad, sa početkom u 10:30 sati.\nPodsjećamo, riječ je o objektu koji je namijenjen za trajno stambeno zbrinjavanje 9 interno raseljenih porodica iz Starog Grada, čija je gradnja počela u oktobru prošle godine.\nRadnici firme “Almi transport”, d.o.o Zenica, koja je izvođač radova, do sada su završili betoniranje prizemlja, prvog i drugog sprata, krovnu konstrukciju…U toku su unutrašnji radovi i postavljanje crijepa. Dodatnim sredstvima omogućit će se izvođenje unutrašnjih zanatskih radova, postavljanje stolarije, podova, keramike itd. do završetka objekta.\nInvestitori ovog projekta su Ministarstvo za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice Kantona Sarajevo i Općina Stari Grad Sarajevo, a uključit će se i Ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica FBiH. Implementator projekta je Humanitarna organizacija Hilfswerk Austria International.\nLast Edit: 25 Maj 2011 12:56 by ASOT.\n26 Maj 2011 07:30\t#197 by Admir\nPočeli radovi na rekonstrukciji krovnog pokrivača Višegradske kapije\nPočeli su radovi na rekonstrukciji krovnog pokrivača Višegradske kapije. Nosilac projektnog zadatka je Zavod za zaštitu kulturno-historijskih spomenika Kantona Sarajevo koji finansiraju projekat sa 30.000 KM, dok preostalih 10.000 KM sufinansira Općina Stari Grad Sarajevo. Zavod je proveo tendersku proceduru i izabrao izvođača radova, a radi se o firmi „Dedo-rez“d.o.o. sa kojom su i ranije sarađivali i koji imaju iskustva u zanatskim radovima specifičnim za ovu vrstu drvenog krovnog pokrivača, tj. šindre.\nTrenutno se izvode radovi ispod krovnog pokrivača, sa desne strane.\nRok za za završetak radova je 60 dana.


Timok ponovo u Srpskoj ligi | ZA media\nZaječar će od naredne sezone imati dva srpskoligaša. Fudbalski klub “Timok 1919”, koji se pre prekida sezone zbog pandemije korona virusa nalazio na 2. mestu Zone “Istok”, odlukom Izvršnog odbora Fudbalskog saveza regiona Istočne Srbije, sledeću sezonu igraće u višem rangu.\nNa taj način, naredne sezone gledaćemo zaječarski derbi u Srpskoj ligi “Istok”, gde će se pored Timoka, naći i što je od ranije poznato, “Kablovi”, koji su pre suspendovanja sezone bili na liderskoj poziciji Zone “Istok”, sa 45 osvojenih bodova, ispred gradskog rivala, koji je imao 39.\nIzvršni odbor FSRIS doneo je odluku o proširenju Srspke lige u narednoj sezoni, koja će brojati 20 klubova, umesto dosadašnjih 16, a pored “Timoka” iz Zaječara, članovi trećeg ranga takmičenja odlukom su postali i “Jedinstvo” iz “Paraćina”, “Župa” iz Aleksandrovca i “Morava” iz Vladičinog Hana.\nFudbaleri “Timoka” započeli su već pripreme za narednu sezonu, koja će početi za nešto manje od mesec dana, a Zaječarce će sa klupe voditi Vojkan Rajčić, trener iz Aleksandrovca, koji ih je vodio i u nekoliko kola prolećnog dela sezone, pre prekida zbog uvođenja vanrednog stanja.\nNema sumnje da će igrački kadar morati i da se pojača za konkurenciju u Srpskoj ligi “Istok”, a ekipu će ponovo s kapitenskom trakom predvoditi Miloš Rošević, devetnaestogodišnji zaječarski napadač.\nFOTO i IZVOR: glassporta.rs\nKategorije: Sport, Vesti\tTagovi: Srpska liga, Timok 1919, Zona Istok\tKomentari


Tužilaštvo / Tužiteljstvo Bosne i Hercegovine: NA PODRUČJU OPĆINE MILIĆI IZVRŠENA EKSHUMACIJA TIJELA ŽRTAVA UBIJENIH TIJEKOM PROTEKLOGA RATA\nNA PODRUČJU OPĆINE MILIĆI IZVRŠENA EKSHUMACIJA TIJELA ŽRTAVA UBIJENIH TIJEKOM PROTEKLOGA RATA\nPod nadzorom Tužiteljstva BiH, na području lokaliteta Nova Kasaba, u općini Milići, izvršena je ekshumacija posmrtnih ostataka osoba ubijenih u proteklome ratu.\nNa navedenom lokalitetu pronađeni su posmrtni ostaci dviju osoba, za koje trenutno nema saznanja kome bi mogli pripadati.\nPronađeni skeletni ostaci su prebačeni u Komemorativni centar u Tuzlu, gdje će biti forenzički obrađeni i uzet DNK uzorak radi daljeg vještačenja, te utvrđivanja identiteta žrtava ratnog zločina putem DNK analize.\nProcesom ekshumacije na terenu koordinirao je stručni suradnik Posebnog odjela za ratne zločine Tužilaštva BiH, a u procesu traženja i ekshumacije posmrtnih ostataka sudjelovali su djelatnici Instituta za nestale osobe BiH, vještak sudsko-medicinske struke, radnici i mehanizacija JKP-a Tuzla, kao i policijski djelatnici PP Milići, koji su vršili uviđaj i osiguravali lokaciju.\nPored navedenih sudionika, ekshumaciji su nazočili i predstavnici Međunarodne komisije za nestale osobe (ICMP).\nTužiteljstvo BiH, zajedno sa svim institucijama koje sudjeluju u procesu traženja nestalih osoba, nastavlja rad u procesu pronalaska i identifikacije posmrtnih ostataka u svim krajevima Bosne i Hercegovine.


Neobična statistika u Austriji: Bez ijednog umrlog od gripa ove godine! Nova pravila u parlamentu – Naši u svetu\nNeobična statistika u Austriji: Bez ijednog umrlog od gripa ove godine! Nova pravila u parlamentu\nObjavljeno 05/04/21 u 10:30\nFoto: Tanjug/ AP Photo/Omar Marques\nU Austriji od gripa ove godine nije umrla ni jedna osoba, a ministar zdravlja Austrije Rudolf Anšober saopštio je da se pojavio prvi slučaj gripa, vezan za ulazak u Austriju iz inostranstva.\n“Čitava Evrope beleži čudo da nije bilo gripa, izuzev Portugala, Velike Britanije, Danske, Litvanije i Azerbejdžana”, naveo je Anšober. On je ukazao da je ove godine u Austriji bilo infekcija sličnih gripu, ali da nije zabeležena, izuzev aktuelnog uvezenog slučaja, aktivnost gripa, pa tako nije bilo ni umrlih od gripa.\nU prošlosti je uvek više hiljade osoba umiralo tokom sezone gripa. Tako je u sezoni 2016-2017. zabeležen rekordan broj žrtava gripa – 4.436.\nGodinu dana kasnije registrovana je 2.851 umrli od gripe, u sezoni 2018-2019. bilo je 1.373 preminulih, a 2019-2020. bilo ih je 834.\n“Mere za zaštitu od korona virusa od maske do distance, i higijena, nisu samo smanjile infekciju ovim virusom, već su po prvi put sprečile i talas gripa, i time velikih broj umrlih, koji bi bili dodatno opterećenje po zdravstveni sistem”, rekao je Anšober.\nU austrijskom parlamentu se uvodi obaveza nošenja maski\n“Ne mogu nikog isključiti iz rada parlament “, objasnio je Sobotka.\nKorona mere ga “potisle”: U ovim zemljama rekordno nizak broj obolelih od…\nNehotice pustio istinu na videlo! Zvaničnik SZO priznao da je stopa smrtnosti od…\nKako razlikovati koronu od gripa: Naučnici kažu da je važan redosled simptoma


Kokanova "Na Drini ćuprija", ili jedno čudno "jednačenje" u Srpskom narodnom pozorištu | Kulturna politika\nBLIC: PRIVEDEN MIROSLAV MIKA ALEKSIĆ, VLASNIK ŠKOLE GLUME, VIŠE UČENICA GA OPTUŽILO ZA SILOVANjE TOKOM NIZA GODINA; IGOR JURIĆ: MIKA ALEKSIĆ JE SEKSUALNI PREDATOR\nNASLOVNE STRANE SRPSKE ŠTAMPE 17. JANUARA 2021. GODINE\nALEKSANDAR LUKAŠENKO U OBRAĆANjU NACIJI: BELORUSIJI SU DOSLOVNO OBJAVILI RAT 2020. GODINE!\nSAD: U SVIH 50 AMERIČKIH DRŽAVA I DISTRIKTU KOLUMBIJA, VANREDNE MERE U STRAHU OD PROTESTA TOKOM INAUGURACIJE DŽOZEFA BAJDENA\nMIROSLAV IVANOVIĆ: VREMENA JE MNOGO PROŠLO, SVI ĆUTE O UBISTVU OLIVERA, JOŠ NEMA NI NAZNAKA DA ĆE TO DOBITI OZBILjNIJU FORMU I DA ĆE SE NEKO PROCESUIRATI\nMINISTARSTVO ZDRAVLjA FRANCUSKE: OD POČETKA EPIDEMIJE PREMINULO VIŠE OD 70.000 LjUDI U FRANCUSKOJ\nBEČ: OKO 10.000 LjUDI NA PROTESTU PROTIV EPIDEMIOLOŠKIH MERA VLADE, DEMONSTRANTI NOSILI TRANSPARENTE „KURC MORA DA ODE“ I SKANDIRALI: „NE ŽELIMO DA ŽIVIMO KAO U KINI - GDE SE NIŠTA NE SME!“\nPočetna strana > Rubrike > Kulturna politika > Kokanova "Na Drini ćuprija", ili jedno čudno "jednačenje" u Srpskom narodnom pozorištu\nU Srpskom narodnom pozorištu odnedavno (17. marta) je počela da se igra predstava „Na Drini ćuprija“ čiji je reditelj i tekstopisac Kokan Mladenović. Andrićevo ime, uspešan reditelj, brojan vrhunski glumački i muzički asambl, neobična scenografija sa stolovima, stolicama i strmim obalama, prepuna sala, ukazivahu da se radi o značajnom umetničkom delu. Ipak, na kraju ostade gorak, otrovan ukus.\nU predstavi se hronološki, u pet vekova, opisuje vlast i neki događaji u istoriji Bosne i Srbije, Višegrada i na Drini ćuprije. Počevši od gradnje mosta, preko turskog zuluma nad neposlušnom pravoslavnom rajom seljačkom, danka u krvi, srpskog otpora, austrijske okupacije, stvaranja prve i druge Jugoslavije, terora endehazije pa do danas, reditelj se tek u manjoj meri držao fabule slavnog romana. To je učinio, pre svega, u početnoj temi mosta i okolnostima njegove gradnje (uz improvizaciju), kao i kroz nekolike mudre sentence o mržnji međ' „bosanskim narodima“ zbog kojih je Andrić u Saraj'vu i dan danas omrznut. I pored mosta nepremostiva podela u „tamnom vilajetu“ najduža je poruka ove predstave. Ali ne i najjača.\nI onda dođe na red nova stradija Srba u sceni klanja od strane ustaša Francetićeve Crne legije. Redom – muško, žensko, staro, mlado. Svaki ustaša svoju žrtvu prekla (palcem umesto nožem) što satnik obrazloži prirodnim zakonom osvete i pravom endehazije.\nPo krahu jugoslovenskog bratstva i jedinstva, krešendom dođosmo do poente predstave. Scena je ista kao i u endehaziji. Samo sada, umesto ustaša, postrojene žrtve (iz svih nacija koje u predstavi sretosmo) preklaše, isto palcem, dva srpska ratnika. Pre toga, obučeni u mesarske maskirne kecelje, preko megafona „šumskim“ dijalektom izgalamiše krivima krivicu. Da se zalediš.\nNe trepnuvši, gospodin Kokan jednakošću žigosa Višegradsku brigadu Vojske Republike Srpske sa Crnom legijom. Šta brigadu – izjednači Srpsku i tzv. NDH. Srbe sa ustašama. Pa zaključi: evo još je uvek vakat takvih Srba ali ima nade – opisani vremeplov kazuje da ničija nije do zore...deca rastu s puškama.\nAko je i za teatar – mnogo je. Verujem da je reditelj dokazani korifej slobodne misli i potvrđeni umetnik, ali otkud mu pravo da širi mržnju. Da pod gromadnim Andrićevim plaštom krivi istoriju s kraja XX veka i podupire stereotip o današnjim Srbima krvnicima i krivcima. Prosto, ne ide to na daskama Srpskog narodnog pozorišta. Pogotovo je nemoralno u takvoj umetničkoj kreaciji koristiti se imenom čuvenog romana i još slavnijeg pisca – Srbina-katolika, baš iz Višegrada.


Drejk zakupio ceo stadion u Los Anđelesu za romantičnu večeru sa devojkom\nShowbiz Autor:nova.rs11. jul. 202112:344 komentara\nIzvor: Rich Fury/Getty images North America/Getty Images via AFP\nKanadski reper Drejk, koga su tokom godina povezivali s brojnim poznatim devojkama, oko je bacio na javnosti nepoznatu Džoanu Leju. Kako bi joj pružio vanserijsko iskustvo romantičnog izlaska, on je iznajmio stadion bejzbol kluba LA Dodgers.\nKako prenosi Nova.rs, javnost o ovom romantičnom potezu repera (39) ne bi ni doznala da ih iz vazduha sasvim slučajno nije snimio reporter losanđeleske televizije Kris Kristi, koji je o svemu javnost potom obavestio putem Tvitera.\n„Slučajno sam preleteo preko ovog para koji je ugodno večerao na praznom stadionu Dodgersa“, napisao je Kristi u svojoj Tviter objavi, podelivši zumirane fotografije Drejka i njegove nove izabranice Džoane Leje.\nKako je vidljivo iz priloženih fotografija reportera, par je uživao u romantičnoj večeri sa cvećem i svećama, dok ih je posluživao konobar.


Mirsad - BMW Fan Club Srbija\nBMW X5 , Opel Corsa\nKako preusmjeriti hladjenje pretenca za ruku\nMirsad replied to Mirsad's topic in Serija X\nOK znaci puhanje bi trebalo biti okrenuto na prsa da bi se naslon kvalitetno ohladio .\nPozdrav X5 e53 blagi trzaj\nMirsad posted a topic in Serija X\nPozdrav , bmw x5 e53 3.0d sve je ok nikakva lapica ne svjetli ali sam u zadnje vrijeme primjetio da mi auto (manuleni je mijenjac) 2 i 3 stepen prenosa kad krene blago trzne (čukne) i dalje je sve OK nema lufta u kardanu dali se ko susreto sa time sta bi moglo da bude kao da nesto blago otkazuje najvise po citanju i gledanju me vuce na onaj motorić na reduktoru sto mu se izlizu oni zubci (mada nemam nikakvih lampica niti mi sta lupka kad ugasim auto )?? moje licno misljenje. Hvala na pomoci\nPozdrav BMW x5 e53 naslon za ruku je ujedno i mini hladnjak kad je klima ukljucene, ali nisam siguran gdje treba preusmjeriti puhanje da bi se i on hladio ili to radi ne ovisno . Hvala na pomoci\nSuper isto sam i ja to cuo od majstora da je bolje za turbinu ovaj stari spuzvasti :) hvala ostajem na spuzvastom ;)\nPozdrav bmw x5 e53 3.0D moze li pomoć separator uljnih para koji je bolji dali onaj sa spuzvicom sto se mijenja sa svakim mijenjanjem ulja li onaj novi sto se navodno ne mijenja ??? Hvala :)\nX5 E53 - Problem sa grejanjem\nMirsad replied to bomberaya's topic in Serija X\nX5 E53 imao sam slican problem slabo se dizala temperatura do sredine u autu hladno jedva da se malo zagrije , promijenio termostat sve OK .\nzadni amortizer šolja\nZamjenio neki dan obje solje sa Lemforder novim stare bile BMW zadnji amortizeri top mijenjani, sad nema nikakvog zvuka kad se vozilo cucka .\nPozdrav, drugari dešava mi se na X5 kad ljuljam auto ljevo desno ili gore dole da cujem klik, klik klik, na kraju sam ustanovio kad sam podigao plastike iz gepeka da mi se na zadnjoj solji to cuje na (jednoj vise na drugoj sitno) pokusao sam da malo dotegnem saraf sto drzi amortizes i šolu i malo je bolje ali se jos malkice cuje, sad dali je to solja otisla ili je do amortizera vizuelno guma na šolji nije nesto ispucala jedino da nije negdje neki luft dobila ili se od starosti osušila . Hvala na pomoci.\nna kraju se greska se uocula kad je pocelo ulje od kocnica da curi greska se palila od prednjih klesta popustila jedna gumic na klipu pa pomalo propustala ulje, jos prije 10 mijeseci uradjena reparacija klipova kvalitet nasih salabajzera\nPozdrav kolege jedno pitanje u zadnje vrijeme kako je stego minus i vlaga znaju mi se upaliti ove tri lampice nikakvih simptoma nemam sve je uredu kad ugasim auto i ponovu dam kontak sve nestane, kao da negdje vlaga ili pad napona izrokuje ovu trenutnu grasku , to mi se desav rijetko ali eto da upitam hvala\nMirsad replied to vranjin's topic in Enterijer, muzika, GPS i CarPC\nne moze se registrovati """ sranje\nove stranice sve ili zakljucane ili ugasene


Među brojnim citatima koji se pripisuju Einsteinu, postoji onaj koji kaže da je život kao vožnja bicikla, ako ne želiš da padneš, moraš se stalno kretati.\nManjak fizičke aktivnosti je uz hronični stres i pogrešnu ishranu, jedan od glavnih uzorka oboljevanja savremenog čovjeka. Većina ljudi pod fizičkom aktivnošću podrazumijeva naporne fizičke aktivnosti, ali je osnovna ljudska fizička aktivnost hodanje. U članku paleontologa Loren Cordain, utvrđeno je da su naši preci dnevno prelazili izmedju 6 i 16 km u potrazi za hranom. Žene su uz to nosile i djecu u naručju (neke procjene su da su prelazile sa djetetom u naručju do 4800 km do četvrte godine života djeteta). Današnja civilizacija je ljudima ukinula potrebu za hodanjem. U ispitivanju iz 2003. u SAD, prosječno su muškraci prelazili 5,340, a žene 4,793 koraka dnevno. Tehnička definicija sedanternog (pasivnog načina života) je manje od 5000 koraka na dan. Uporedite ovo sa Amišima u SAD koji načine 18,000 koraka (muškarci), odnosno 14,000 (žene).\nZdravstveni efekti hodanja su veliki, ali je podsjećanje da ljudi da moraju da hodaju pomalo paradoksalno (mi smo prije skoro 4 miliona godina počeli da hodamo na dvije noge).\nPoznato je da se tokom fizičke aktivnosti smanjuje nivo markera zapaljenskih bolesti, kakav su C reaktivni protein (CRP) ili interleukin 6 (on je glavni pokretač svih zapaljenjskih procesa u ljudskom organizmu). U jednoj studiji je utvrđeno da 20 minuta brzog hoda smanjuje nivo zapaljenskih markera za oko 5%. Ovaj efekat je delimično izazvan lučenjem poznatog stres hormona, adrenalina.\nAli, fizička aktivnost mora biti redovna, jer se efekti poslije izvjesnog vremena gube. Hodanje ima odličan efekat na zdravlje kardiovaskularnog sistema. Ovaj efekat je posredovan i suzbijanjem zapaljenja (kardiovaskularne bolesti su zapaljenske), ali i efektima na smanjenje krvnog pritiska i zdravlje miokarda (čak i 30 minuta brzog hoda ima dobre efekte).\nNaravno, nije sasvim jasno koliko je fizičke aktivnosti potrebno, jer ima dokaza da je prekomjerno opterećenje srca tokom intenzivnog vežbanja štetno. Fizička aktivnost usporava starenje, a efekat je vezan za produžavanje krajeva telomera.\nDužina života zavisi od ovog dijela naših hromozoma, jer se oni sa svakom diobom ćelije skraćuju na krajevima (krajevi se zovu telomere).\nU časopisu Preventive medicine je opisano kako su telomere osoba sa fizičkom aktivnošću bile duže od osoba koje su bile sedanterne.\nOsobe koje nemaju fizičku aktivnost su biološki starije od onih sa redovnom fiičkom aktivnošću. U ispitivanju sa Mejo klinike je pokazano da stariji ljudi koji su bili sedanterni, kada počnu da povećavaju nivo fizičke aktivnosti imaju odlične efekte na zdravlje.\nPosebno je kod starijih važan efekat stvaranja novih nervnih ćelija u mozgu, jer oni često imaju neurodegenerativne bolesti. Ovo se posebno događa u dijelu mozga koji se zove hipokampus, a gdje se nalaze centri za učenje i pamćenje.\nDakle, šetnja (sličan efekat ima meditacija) poboljšava funkcionisanje mozga, sprečava nastajanje demencije.\nOvo se posebno odnosi na Alchajmer, kod koga redovna fizička aktivnost povećava veličinu mozga.\nKoliko je fizičke aktivnosti potrebno? Preporuke od 150 minuta brzog hoda nedeljno su na donjoj granici normale, 6 sati je poželjno.\nNa sreću, izgleda da nema donje granice, svaka fizička aktivnost je korisna. Stepen aktivnosti treba prilagoditi godinama.\nDjeca koja imaju dovoljno fizičke aktivnosti imaju manju učestalost gojaznosti, bolje spavaju, samopouzdanija su. Osim što je neophodno da se igraju, potrebno je da se uključe u sportove sa loptom ili plivanje.\nVećina istraživanja pokazuje da postoji korelacija izmedju motornih vještina i inteligencije.\nU pregledu 58 studija na ovu temu iz 2018 utvrdjeno je da uključivanje djece u sportske aktivnosti u kasnijem periodu djetinjstva (školsko doba) pozitivno utiče na razvoj kognitivnih funkcija, ali i emotivne inteligencije.\nOvo je posebno važno kod djevojčica, koje često u periodu adolescencije izbjegavaju sportske aktivnosti. Mladi imaju najviše fizičke sposobnosti sa oko 20 godina, od tada one opadaju oko 1% godišnje. Ovo opadanje se može usporiti stalnom fizičkom aktivnošću.\nSport u mladosti garantuje zdravu starost.\nPotrebno je ukazati na štetne efekte teških napora, kod kojih nema dovoljno kiseonika u tkivima tokom vejžbanja (anerobni trening).\nOvo je posebno slučaj sa teretanama, koje su danas sinomim za fizičku spremnosti i dobar izgled.\nU mladih sportista se često sreće uvećanje srca (popularno “srce atlete”). Iznenadna smrt je najčešće u njih izazvana hipetrofijom srca.\nSvako ko se odluči za intenzivne treninge, treba da posjeti kardiologa i uradi kompletan pregled (ovo se odnosi i na druge starosne grupe).\nU SAD godišnje tokom napora umre oko 125 mladih sportista ispod 35 godina.\nPrekomjerno vežbanje u teretanama ima još jedan negativan efekat, nazvan obrnutom anoreksijom. Bodibilderi postaju opsjednuti svojim izgledom, počinju da zanemaruju druge aktivnosti. Vježbanje se ne sprovodi da bi se čovjek osećao dobro, već postaje samo sebi svrha.\nPosebno je opasna upotreba anabolika, steroida koji pojačavju mišićnu snagu. Oni sadrže visoke doze testosterona, koji povećava mišićnu masu i snagu kod muškaraca.\nOpisana su brojna neželjena dejstva ovih hormona. Najgora je činjenica da oni ne dovode do povišenja dopamina u mozgu (hormona zadovoljstva), kao što se događa kod uobičajenih fizičkih aktivnosti. Stoga ih korisnici uzimaju u stalno većim količinama.\nNational Institute for Drug Abuse ih svrstava u supstance koje dovode do nastanka zavisnosti.\nOpisane su brojne psihičke manifestacije njihove primjene (agresivnost, manija, poremećaji rasuđivanja, ekstremna ljubomora itd).\nOsim toga, dovode do promjena u funkcionisanju organizma (kod duge primjene oštećuju bubrege i jetru, srce). Kod muškaraca dovode do smanjenja veličine testisa, nastanka ćelavosti, povećavaju rizik od karcinoma prostate.\nKod žena izazivaju poremećaje menstruacije, a kod adolescenata usporavaju rast.\nU tridesetim godinama, kada karijera postaje važan motiv, često se zanemaruje fizička aktivnost. U ovim godinama je najbolje povremeno koristiti intervalni trening visokog intenziteta.\nOn se sastoji u aktivnostima koje traju oko 20 minita sa srčanom frekvencom od 80% maksimalne za uzrast.\nU srednjim godinama se javlja problem povećavanja tjelesne težine. On iznosi oko 3 do 8% povečavanja težine sa svakih 10 godina života.\nU ovim godinama se preporučuju fizičke aktivnosti koje dovode do kontrakcije mišića, na primjer dizanje tegova (ne posebno teških). Radi prevencije bolova u leđima, dobar je Pilates.\nU starijim godinama je preporučljivo šetanje, bez posebno jakih vežbi (posebno u žena, kod kojih često dolazi do kidanja tetiva tokom teških fizičkih naprazanja).\nTai Či je odličan kao vježba za relaksaciju.


Tara je opisana kao oaza netaknute lepote, koja se nalazi na četiri časa vožnje od Beograda i koja, osim izutetne prirode i životinjskog sveta, krije bogatu istorijsku ostavštinu.\n„Na istočnoj periferiji parka se nalaze neke fascinantne istorijske relikvije poput manastira Rača“, naveo je, između ostalog, američki časopis.\nOstala mesta iz regiona koja „Forbs“ preporučuje u članku su Nacionalni park Una u BiH, Nacionalni park Pirin u Bugarskoj, Nacionalni park Kerkin jezerou Grčkoj i Valbone u Albaniji.


Bane Vidaković o skandalu koji ga prati i finansijama - BIGportal.ba\nBane Vidaković o skandalu koji ga prati i finansijama\n22 Marta, 2021 22 Marta, 2021 051\nGlumac kaže da je bilo dosta neistina kada je njegov život u pitanju i da ga boli što se u Srbiji izjednačavaju umetnost i estrada.\nGlumac Bane Vidaković prošao je kroz agoniju nakon što je prošlog leta uhapšen sa 30 grama heroina, pretresom njegovog stana na Vračaru. Kako sada kaže za „Blic“, napisi nisu naštetili njegovoj karijeri, ali jesu njegovoj porodici i prijateljima, koje je čitava situacija zabrinula.\n– Loši napisi po nekim medijima jesu povredili moju porodicu i ljude koji me vole, čak i ako me lično ne poznaju. Ali nisu uspeli, na moju sreću, da naškode mojoj karijeri i rezultatima prosto zato što suviše dugo radim ovaj posao da bi takve ružne konstrukcije i laži u žutoj štampi mogle da mi naškode – kaže glumac za „Blic“, a onda ističe da je danas nemoguće zadržati privatnost ukoliko ste javna ličnost.\n– Danas je gotovo nemoguće zadržati svoju privatnost i baviti se samo svojim poslom u ovoj branši. Zašto je to tako? Odgovor leži najverovatnije u činjenici da se ovde godinama već sprovodi nasilno izjednačavanje estrade i umetnosti u svakom pogledu. To izjednačavanje igračice na šipki sa jednom primabalerinom Narodnog pozorišta je urađeno namerno, upravo da bi se reklo svi ste vi javne ličnosti, i kao takve morate istrpeti interesovanje javnosti, pa i sve laži koje se pišu o vama. Mislim da je to podmukla prevara i zamena teza koja ne služi ničemu dobrom – smatra Bane, koji je radio na sitkomu „Koleginice“, koje se prikazuju na „K1“ televiziji.\n– Mnogo sam srećan što sam se pred kraj priključio ekipi serije „Koleginice“, najavljujući na neki način novi razvoj priče u eventualnoj drugoj sezoni ovog sjajnog sitkoma. Moj lik je veoma intrigantan i zanimljiv. Ja sam Bojanin pravi otac, prva ljubav njene majke Slavice i posle mnogo vremena se vraćam u njihove živote, ovog puta kao uspešan i imućan biznismen, i šaljem Urketa, mog pomoćnika, da pripremi i najavi moj dolazak. Želim da me moja ćerka konačno upozna i zavoli, i neću birati sredstva da to i ostvarim – govori Vidaković, koji ujedno smatra da je serija „Vikend s ćaletom“ jedan od najznačajnijih projekata koje je radio u poslednje vreme.\n– Mislim da je najkvalitetniji, a i meni lično je najviše značio „Vikend s ćaletom“ kao najkvalitetnije napisan i zamišljen. Ali, pre svega zbog uloge Bate Konja koju sam tu ostvario i mislim da su i film i serija doneli nešto dobro i kvalitetno u poplavi serija slične tematike i sa uglavnom istom glumačkom podelom glumaca. „Vikend“ je osveženje u svakom pogledu – poručuje glumac.\nIako je vreme pandemije, kada je većina profesija u problemu, Banetu je prethodna godina bilo plodonosna kada je karijera u pitanju. Pored već navedenih projekata, on je deo i serije „Tri muškarca i tetka“ kroz koju zasmejava publiku svojom ulogom.\n– Tu je sitkom „Tri muškarca i tetka“, presmešna serija s izvanrednom podelom i sjajnim tekstom koji piše nekoliko odličnih mladih scenarista i osim mene publika tu gleda Seku Sablić, Petra Božovića, Cecu Bojković, Marka Janketića, Milana Vasića, Hristinu Popović…. Pratite nas. Tebalo bi da bude šašavo i duhovito, ako smo uspeli da vam dočaramo tu otkačenu porodicu sa ludom tetkom na čelu – kaže Bane.\nHIPERPRODUKCIJA JE SPASLA GLUMCE OD BANKROTA\n– Danas se glumački svet mnogo promenio, i to je sigurno, ali da li je to nabolje ili nagore – vreme će tek pokazati. Ovo što ste vi sa pravom nazvali hiperprodukcijom televizijsko-serijskih programa može kratkoročno biti i dobro, zato što glumački svet u ovoj katastrofi od pandemije nema više priliku da radi u pozorištima, a to je mnogima bio jedini izvor prihoda i jedini način da ostanu u formi i kondiciji igranja – smatra Bane, i dodaje:\n– Ograničenja koja je doneo kovid su opredelila glumce na igranje jedino i samo u TV serijama i sitkomima različitog kvaliteta i nekada vrlo skromnih dometa, ali kako ona stara maksima kaže, kvantitet bi morao u jednom momentu dovesti do kvaliteta. Nadajmo se da će ova hiperprodukcija bar potrajati još neku godinu i dovesti do nekih kvalitetnih rezultata u budućnosti.


Egzit - nа zаdаtku okupаcije Srbije! | Afera\nEgzit – nа zаdаtku okupаcije Srbije!\n27. јула 2018. Gradiša Katić\t0 Comments\nMUZIČKI FESTIVAL KOJI RAZBIJA SRBIJU NA „TUC TUC“ POGON\nEgzit je nаstаo kаo deo Soroševe kаmpаnje zа rušenje Miloševićа i srpskog suverenitetа u jednom, odnosno kao kulturno-umetničkа sekcijа Otporа\nEgzit koji je finаnsijski itekаko sаmoodrživ festivаl svаke godine, bez obzirа ko je nа vlаsti, dobijа milione iz republičkog, pokrаjinskog i grаdskog budžetа, а dа ne morа dа prаvdа nijedаn jedini dinаr ili dа objаšnjаvа gde je otišаo i kаko\nU prethodnih osаmnаest godinа, nijedаn zvаničnik ili predstаvnik držаve nije smogаo hrаbrosti dа se suprotstаvi ovаkvoj prаksi, а u istom vremenskom periodu, orgаnizаtori Egzitа, pokupovаli su penthаuse po Londonu i poslаli multimilioneri\nNije do „gudre“ – uostаlom, ruku nа srce festivаli u dobroj meri tome i služe, а pride, brižni roditelji nemа rаzlogа zа brigu. Vаši mezimci će „čvаkаti“ eksere i ostаlo iz bogаte sintetičke lepeze i ostаlih 361 dаn u godini. Nije ni do Tvrđаve, koliko se rаspаdа od vibrаcijа „tuc-tuc“ tonovа, blаtnjаvih engleskih čizmi i vibrаcijа nepregledne kolone, toliko strаdа i od višedecenijskog nemаrа i neulаgаnjа u održаvаnje iste.\nSve su te štete, nа krаju krаjevа, nаdoknаdive, аli onа glаvnа koju sprovodi Egzit, bojimo se nije i neće biti, аko joj se nа vreme ne stаne nа put.\nDа bi došli do krаjа priče, ili isti mаkаr izbegli, vаljа krenuti od početkа – nisu se nа onoj plаži skupili novosаdski entuzijаsti, spontаno okupljeni ljubitelji muzike i dežurni „ivent orgаnizаtori“, kаko se to dаnаs kаže, pа pаrtijаli 100 dаnа. Nego je Egzit nаstаo kаo deo Soroševe kаmpаnje zа rušenje Miloševićа i srpskog suverenitetа u jednom, odnosno kao kulturno-umetničkа sekcijа Otporа. Pošto se pokаzаo kаo veomа uspešаn u toj misiji, mentori i mecene su u indeks kolаborаcije upisаle ocenu „odličаn, 5“, а potom nаterаle domаće poslušnike dа od neuglednog brljаvenjа nа plаži nаprаve ne sаmo svetski festivаl, već i držаvu u držаvi.\nPo toj direktivi, Egzit koji je finаnsijski itekаko sаmoodrživ festivаl svаke godine, bez obzirа ko je nа vlаsti, dobijа milione iz republičkog, pokrаjinskog i grаdskog budžetа, а dа ne morа dа prаvdа nijedаn jedini dinаr ili dа objаšnjаvа gde je otišаo i kаko. Koliko je Egzit ojаčаo i postаo moćаn u godinаmа izа nаs, nаjbolje pokаzuje slučаj rаdnikа Dаvorа Sаntrаčа iz novosаdskog „Vodovodа“, zаposlenog nа poziciji portpаrolа u to dobа. On je nаprosto urаdio svoj posаo i upozorio dа je krаjnje neodgovorno i besmisleno dа kаmp bude pozicionirаn pored nezаštićenog izvorа pijаće vode koji snаbdevа ceo Novi Sаd i dа bi i nаjmаnji incident mogаo ugroziti vodosnаbdevаnje ili imаti još kаtаstrofаlnije posledice po polа milionа grаđаnа. I za to, ne sаmo dа nije nаgrаđen, već je kаžnjen, ućutkаn i umаlo otpušten, а svi medijski izveštаji preko noći cenzurisаni, uz sugestije urednicimа dа ne dirаju tаmo gde se, nаprosto, ne sme dirаti.\nMogućnost fizičkog trovаnjа grаđаnа, ništа je nаsprаm privilegije trovаnjа držаve, uz sаmoubilаčku finаnsijsku pomoć držаve u tom pogledu – tаko su uspeli dа promovišu nezаvisnu držаvu „Kosovo“, „genocid“ u Srebrenici, sodomiju svаke vrste kojа je u jednom momentu dobilа i svoj stejdž i konаčno vojvođаnski lаžni nаcionаlni identitet. I ni jedаn jedini put im niko nije prigovorio ili prebаcio zbog togа, nаprotiv, donаcije kаo nаgrаdа postаjаle su sve izdаšnije, а kontrole zаdržаne nа nivou nule.\nHronološki gledаno, nаjveći „srpski“ festivаl, 2005. godine u ponoć je nа minut isključio muziku nа svim binаmа u znаk sаosećаnjа i poštovаnjа premа svim žrtvаmа nаvodnog genocidа u Srebrenici!\nTri godine kаsnije, uveli su gej žurku, а 2011. godine već i gej stejdž, zа celonoćne perverzije i dekаdenciju. Nа nаrednom izdаnju festivаlа, proslаvili su se trаnspаrentnom „Dobrodošli u Novi Sаd ,glаvni grаd Vojvodine“, podržаvаjući tаko Pаjtićev sepаrаtistički Stаtut (lаžni Ustаv) i šireći secesionističke ideje.\nNe trebа zаborаviti ni epizodu iz 2010. godine, kаdа su nаjvili gostovаnje DJ Vegimа iz držаve „Kosovo“ nа zvаničnoj strаnici, а potom uklonili gotovo sve tekstove iz onlаjn medijа preko noći o ovome skаndаlu!\nKаko je militаntnа strujа Soroševog Otporа, Srđа Popović, izvozio revolucije po svetu, tаko je i „umetničkа“ strujа širilа svoj posаo po regionu, osnivаjući ćerke-festivаle u susednim držаvаmа. Štа Egzit zаistа misli o Srbiji i srpskim žrtvаmа, nаjbolje je pokаzаo tаko što je Zrće, mesto gde je ubijeno hiljаde srpske dece i ženа u ustаškim logorimа, pretvorio u „nаjveću žurku nа Bаlkаnu“. Pijаni strаnci igrаli su i skаkаli nаd kostimа sunаrodnikа orgаnizаtorа!\nU prethodnih osаmnаest godinа, nijedаn zvаničnik ili predstаvnik držаve nije smogаo hrаbrosti dа se suprotstаvi ovаkvoj prаksi, а u istom vremenskom periodu, orgаnizаtori Egzitа, pokupovаli su penthаuse po Londonu i poslаli multimilioneri. To im, ipаk nije dovoljno, već su se duboko integrisаli u sve kulturne institucije i sisteme, postаvljаjući podobne ljude nа odgovorne i čelne pozicije, uz „mužu“ budžetа zа donаcije iz kulture stotinаmа nevlаdinih orgаnizаcijа koje su formirаli i koje predstаvljаju istinsku okupаcionu kulturnu аrmiju.\n← (FOTO) VRELOOO: Ceca se vraćala sa treninga, a onda joj ispala…\nMILIĆ VUKAŠINOVIĆ SLOMLJEN OD BOLA! PLAKAO I DOZIVAO MAJU: Pozlilo mu kad je video mrtvu ćerku jedinicu! →\nTELA LEŽE PO PODU, OVA ZEMLJA JE UPRAVO POSTALA NOVI VUHAN: Pakao je tek počeo, jezive scene šokiraju!\n3. маја 2020. 2. маја 2020. Afera online\t0\nDoktor Nestorović objasnio šta se dešava!\n3. априла 2020. 2. априла 2020. Afera online\t0\n17. августа 2020. 17. августа 2020. Gradiša Katić\t0


Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 408. | Agromedia\nArhiva Svet poljoprivrede - epizoda 663. - 30. maj 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 662. - 23. maj 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 661. - 16. maj 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 660. - 09. maj 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 659. - 02. maj 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 658. - 25. april 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 657. - 18. april 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 656. - 11. april 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 655. - 04. april 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 654. - 28. mart 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 653. - 21. mart 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 652. - 14. mart 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 651. - 07. mart 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 650. - 29. februar 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 649. - 22. februar 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 648. - 15. februar 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 647. - 08. februar 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 646. - 01. februar 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 645. - 25. januar 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 644. - 18. januar 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 643. - 11. januar 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 642. - 04. januar 2020. Svet poljoprivrede - epizoda 641. - 28. decembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 640. - 21. decembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 639. - 14. decembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 638. - 07. decembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 637. - 30. novembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 636. - 23. novembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 635. - 16. novembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 634. - 09. novembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 633. - 02. novembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 632. - 26. oktobar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 631. - 19. oktobar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 630. - 12. oktobar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 629. - 05. oktobar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 628. - 28. septembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 627. - 21. septembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 626. - 14. septembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 625. - 07. septembar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 624. - 31. avgust 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 623. - 24. avgust 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 622. - 17. avgust 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 621. - 10. avgust 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 620. - 03. avgust 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 619. - 27. jul 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 618. - 20. jul 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 617. - 13. jul 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 616. - 06. jul 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 615. - 29. jun 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 614. - 22. jun 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 613. - 15. jun 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 612. - 08. jun 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 611. - 01. jun 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 610. - 25. maj 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 609. - 18. maj 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 608. - 11. maj 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 607. - 04. maj 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 606. - 27. april 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 605. - 20. april 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 604. - 13. april 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 603. - 06. april 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 602. - 30. mart 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 601. - 23. mart 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 600. - 16. mart 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 599. - 09. mart 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 598. - 02. mart 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 597. - 23. februar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 596. - 16. februar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 595. - 09. februar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 594. - 02. februar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 593. - 26. januar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 592. - 19. januar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 591. - 12. januar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 590. - 05. januar 2019. Svet poljoprivrede - epizoda 589. - 29. decembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 588. - 22. decembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 587. - 15. decembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 586. - 08. decembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 585. - 01. decembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 584. - 24. novembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 583. - 17. novembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 582. - 10. novembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 581. - 03. novembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 580. - 27. oktobar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 579. - 20. oktobar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 578. - 13. oktobar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 577. - 06. oktobar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 576. - 29. septembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 575. - 22. septembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 574. - 15. septembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 573. - 08. septembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 572. - 01. septembar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 571. - 25. avgust 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 570. - 18. avgust 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 569. - 11. avgust 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 568. - 04. avgust 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 567. - 28. jul 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 566. - 21. jul 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 565. - 14. jul 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 564. - 07. jul 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 563. - 30. jun 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 562. - 23. jun 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 561. - 16. jun 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 560. - 09. jun 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 559. - 02. jun 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 558. - 26. maj 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 557. - 19. maj 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 556. - 12. maj 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 555. - 05. maj 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 554. - 28. april 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 553. - 21. april 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 552. - 14. april 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 551. - 07. april 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 550. - 31. mart 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 549. - 24. mart 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 548. - 17. mart 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 547. - 10. mart 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 546. - 03. mart 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 545. - 24. februar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 544. - 17. februar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 543. - 10. februar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 542. - 03. februar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 541. - 27. januar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 540. - 20. januar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 539. - 13. januar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 538. - 06. januar 2018. Svet poljoprivrede - epizoda 537. - 30. decembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 536. - 23. decembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 535. - 16. decembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 534. - 09. decembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 533. - 02. decembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 532. - 25. novembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 531. - 18. novembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 530. - 11. novembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 529. - 04. novembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 528. - 28. oktobar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 527. - 21. oktobar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 526. - 14. oktobar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 525. - 07. oktobar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 524. - 30. septembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 523. - 22. septembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 522. - 16. septembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 521. - 09. septembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 520. - 02. septembar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 519. - 26. avgust 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 518. - 19. avgust 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 517. - 12. avgust 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 516. - 05. avgust 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 515. - 29. jul 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 514. - 22. jul 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 513. - 15. jul 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 512. - 08. jul 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 511. - 01. jul 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 510. - 24. jun 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 509. - 17. jun 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 508. - 10. jun 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 507. - 03. jun 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 506. - 27. maj 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 505. - 20. maj 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 504. - 13. maj 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 503. - 06. maj 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 502. - 29. april 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 501. - 22. april 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 500. - 15. april 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 499. - 08. april 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 498. - 01. april 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 497. - 25. mart 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 496. - 18. mart 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 495. - 11. mart 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 494. - 04. mart 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 493. - 25. februar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 492. - 18. februar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 491. - 11. februar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 490. - 04. februar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 489. - 28. januar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 488. - 21. januar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 487. - 14. januar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 486. - 07. januar 2017. Svet poljoprivrede - epizoda 485. - 31. decembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 484. - 24. decembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 483. - 17. decembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 482. - 10. decembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 481. - 03. decembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 480. - 26. novembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 479. - 19. novembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 478. - 12. novembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 477. - 05. novembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 476. - 29. oktobar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 475. - 22. oktobar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 474. - 15. oktobar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 473. - 08. oktobar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 472. - 01. oktobar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 471. - 24. septembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 470. - 17. septembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 469. - 10. septembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 468. - 03. septembar 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 467. - 27. avgust 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 466. - 20. avgust 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 465. - 13. avgust 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 464. - 06. avgust 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 463. - 30. jul 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 462. - 23. jul 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 461. - 16. jul 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 460. - 09. jul 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 459. - 02. jul 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 458. - 25. jun 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 457. - 18. jun 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 456. - 11. jun 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 455. - 04. jun 2016. Svet poljoprivrede - epizoda 454. - 28. maj 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 453. - 21. maj 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 452. - 14. maj 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 451. - 07. maj 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 450. - 30. april 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 449. - 23. april 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 448. - 16. april 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 447. - 09. april 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 446. - 02. april 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 445. - 26. mart 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 444. - 19. mart 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 443. - 12. mart 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 442. - 05. mart 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 441 - 27. februar 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 440. - 20. februar 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 439. - 13. februar 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 438. - 06. februar 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 437. - 30. januar 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 436. - 23. januar 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 435. - 16. januar 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 434. - 09. januar 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 433. - 02. januar 2016. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 432. - 26. decembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 431. - 19. decembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 430. - 12. decembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 429. - 05. decembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 428. - 28. novembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 427. - 21. novembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 426. - 14. novembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 425. - 07. novembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 424. - 31. oktobar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 423. - 24. oktobar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 422. - 17. oktobar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 421. - 10. oktobar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 420. - 05. oktobar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 419. - 26. septembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 418. - 19. septembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 417. - 12. septembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 416. - 05. septembar 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 415. - 29. avgust 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 414. - 22. avgust 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 413. - 14. avgust 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 412. - 07. avgust 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 411. - 01. avgust 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 410. - 25. jul 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 409. - 18. jul 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 407. - 04. jul 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 406. - 27. jun 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 405. - 20. jun 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 404. - 13. jun 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 403. - 06. jun 2015. Poljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 402. - 30. maj 2015.\nPoljoprivredna emisija "Svet poljoprivrede" - epizoda 408.\nSvedoci smo stalnih migracija iz sela u gradove, ali u ovoj emisiji upoznaćemo mladog čoveka koji je pronašao dobar razlog da napusti rodni Beograd i ode u Belanovicu.\nSa prinosom od preko 60 t/ha Tihomir Bojanić iz Čalme rekorder je u proizvodnji paradajza već nekoliko godina. A još poznatiji je po soku koji od njega pravi.\nUpoznajte jednog od mlađih Superiorovaca\nDr Ivo Đinović sa nama je već delio svoju poeziju, a ovoga puta pogledajte kako recituje pesmu koju je napisao kada mu se rodio unuk.\nVesti - Ne palite vatru u prirodi – apeluju iz Ministarstva poljoprivrede\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine apeluje na građane da tokom boravka u prirodi i radova na poljima ne pale vatru na otvorenom.\nCene voća na zelenim pijacama za period 06-10.07.2015.\nCene povrća na zelenim pijacama za period 06-10.07.2015.\nCene stoke na stočnim pijacama za period 06-10.07.2015.\nKretanje cena poljoprivrednih proizvoda za period 06-10.07.2015\nVesti sa novosadske Produktne berze za period 06-10.07.2015.\nVremenska prognoza za period 13-17.07.2015.\nU drugoj nedelji jula razgovarali smo sa povrtarom Tihomirom Bojanićem iz Čalme, koji je u svom kraju poznat po odličnom paradajzu i ukusnom soku koji od njega pravi. On nam je otkrio u čemu leži tajna visokih prinosa u gajenju paradajza.\nIstraživali smo i svet nane, budući da je nana jedna od najzastupljenijih i najtraženijih vrsta lekovitog bilja u našoj zemlji. Od jednog od najvećih proizvođača tog bilja, koji već nekoliko godina gaji nanu u Bavaništu, dobili smo nekoliko saveta o sušenju, prodaji i plevljenju nane.\nU mestu Belanovica, nedaleko od Ljiga, pronašli smo i odgovor na pitanje šta privlači mlade na selo. Trojica prijatelja iz Beograda dokazali su nam da borovnicu zaista mnogi smatraju za veoma isplativu biljnu vrstu.\nVeć ste uživali u poeziji dr Ive Đinovića iz kompanije Superior. Ovoga puta, pogledajte kako recituje pesmu posvećenu unuku.\nTakođe, pripremili smo vam i prilog o lepotama seoskog turizma i saznali da je on podjednako koristan i zanimljiv i posetiocima i domaćinima. Uz to, pokazaćemo vam i kako da pronađete odgovaraju kuću za odmor za Vas, Vašu porodicu i prijatelje.\nNismo zaboravili ni voćare. U poslednjih nekoliko godina veliku pažnju leskovačkih voćara privlače jabuke, pa je sve više zasada te voćke. Zato smo posetili jedan mladi voćnjak u selu Zalužje i otkrili da u tom kraju ima zaljubljenika u voćarstvo, baš kao i u povrtarstvo.\nPripremili smo za vas i nekoliko saveta koji potiču iz mediteranskih krajeva. Verovali ili ne, već od sutra možete da počenete da gajite masline! Pogledajte kako.\nI to nije sve! Imamo za vas i nagradnu anketu. Učestvujte i osvojite veoma lepe i korisne nagrade!\nNaravno tu je i izveštaj sa Produktne berze u Novom Sadu i o kretanju cena poljoprivrednih proizvoda.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Voditelji BBC-ja pristali na smanjenje plate\nNEJEDNAKE ZARADE 26. 01. 2018. 23:16 >> 22:42 1\nVoditelji BBC-ja pristali na smanjenje plate\nŠestorica vodećih televizijskih voditelja BBC-ja pristali su na smanjenje plate pošto je objelodanjeno da zarada muškaraca i žena nije jednaka, saopšteno je danas.\nBBC je naveo da su Hju Edvards, Niki Kembel, Džon Sopel, Nik Robinson i Džeremi Vajn prihvatili smanjenje plate.\nTa odluka je donijeta nakon što je Keri Grejsi podnijela ostavku na mjesto urednice BBC servisa za Kinu zbog nejednakih primanja muškaraca i žena koji su urednici međunarodnih izdanja te medijske kuće.\nGrejsi, koja je radila za BBC više od 30 godina, napisala je u otvorenom pismu da ne može da obavlja svoj posao na visokom nivou dok se bori sa šefovima za jednake zarade žena i muškaraca.\nVajn je kazao da je potrebno riješiti taj problem i izrazio podršku koleginicama.\nOn je bio među najplaćenijima u grupi voditelja koji su pristali na smanjenje plate. Prošle godine je zaradio između 700.000 i 749.999 britanskih funti (između 798.000 i 855.000 eura), navodi BBC.\nOd njih šestorice, Sopel, urednik servisa BBC za Sjevernu Ameriku zarađivao je najmanje, odnosno između 200.000 i 249.999 britanskih funti (između 228.000 i 285.000 eura), dok je Keri Grejsi prošle godine zaradila 135.000 britanskih funti (oko 154.000 eura).\nBBC da plaća jednako i žene i muškarce\nGeri Lineker najplaćeniji, zarađuje 1,7 miliona funti\nBBC dobio dozvolu za snimanje hrama


Pribe predstavio izvještaj o BiH: Zabrinjavajući nedostaci u pravosuđu @ Cafe.ba\nPribe predstavio izvještaj o BiH: Zabrinjavajući nedostaci u pravosuđu\nSARAJEVO - Viši nezavisni pravni stručnjak Evropske unije Rajnhard Pribe je danas Evropskoj komisiji, državama članicama EU i vlastima BiH predstavio glavne nalaze Izvještaja nezavisnih viših eksperata o pitanjima vladavine prave u Bosni i Hercegovini.\nU dokumentu naziva "Izvještaj eksperta o stanju vladavine prava u Bosni i Hercegovini" koji je napisan na 25 stranica, eksperati ukazuju na niz duboko zabrinjavajućih nedostataka u vladavini prava u Bosni i Hercegovini, prenose mediji.\nNekadašnji njemački sudija koji je slične analize svojevremeno provodio u Sjevernoj Makedoniji i Albaniji, između ostalog, analizirao je rad Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH.\nIzvještaj eksperata je rezultat "Inicijative EU za pojačano praćenje vladavine prava u BiH", koja se u toku 2019. godine bavila temeljnim uzrocima nedostataka u vladavini prava u BiH, a u okviru Mišljenja Komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u EU.


NORTHCITYFEST | Novosti, najave i promocije sa NORTHCITY Jazz & Blues Festivala Kosovska Mitrovica\nLjudi su srdačni i organizacija je besprekorna! Od tonske probe do druženja sa sponzorima, ljudima, pa sve do svirke koja je prošla kao što je prošla , videli ste...\nNajnovije vesti, promocije i objave sa NORTHCITY jazz&Blues Festivala\nKosovska Mitrovica - Zvečan\n18-ti po redu NORTHCITYFEST od 20. do 23. Maja...\nLjubitelji kvalitetne muzike su i ove 2020. godine od 20. do 23. maja, pozvani da dođu na tradicionalni NORTHCITY Jazz And Blues Festival Kosovska Mitrovica i uživaju u renomiranim i svetski poznatim muzičarima. Učesnici će biti blagovremeno predstavljeni na ovim stranama, zato, pratite našu web prezentaciju i uskoro se vidimo!\nSve najbolje, želi Vam UNIJA-M....\nDK “TREPČA”, Zvečan\nTom Ibarra Group na NORTHCITYFEST-u 2020\nArrived in Bergerac in 2014 and programmed the following year during the May of Jazz 2015, Tom Ibarra had marked the spirits by his creativity and its maturity. Composer and jazz guitarist with funk and fusion accents, Tom has a dazzling career!\nNoted very young for his virtuosity and his compositions, he is regularly rewarded during his participations in the springboards of Jazz. Sacem Prize in 2013 and 2014 at the Festival Jazz Musette des Puces de Saint-Ouen, Special Jury Prize of Jazz Au Phare, Young Talent Prize 2016 Action Jazz in Bordeaux, Price of Springboard of the Rives and Notes in Oloron-Sainte-Marie in 2017. And in December 2017 Tom Ibarra is the 1st winner of the Rising Stars Jazz Award in London.\nTom returns to Bergerac with his latest project called Sparkling whose album, released in January 2018 was elected “Revelation” in Jazz Mag\nKolja na NORTHCITYFEST-u 2020\nKultni autor srpskog bluza, Nikola Pejaković Kolja, gitarista, pevač i autor, praćen vrhunskim, razbijačkim bendom kog predvodi producent i gitarista Voja Aralica, prvi put u karijeri, održaće 23. maja koncert u Domu Kulture „Trepča“ Zvečan.\nSvirke stižu u pravom trenutku, jer je prošlo već godinu dana od izlaska odlično prihvaćenog albuma Četiri prsta, što je bilo dovoljno vremena da publika upije čak 19 novih pesama, među kojima su Može malo sutra, Ala je lep ovaj svet i Svaku noć je isti mrak, a ne treba zaboraviti i da se navršava deset godina od objavljivanja albuma Kolja, na kome su I eto udade se ti za konja, Da li venem ili zrim i Maršala Birjuzova 8.\nPoznat kao scenarista, reditelj i glumac, Pejaković se na muzičkoj sceni predstavio pod imenom „Kolja i Smak Belog dugmeta“ i prvencem Mama, nemoj plakati, a kultni status je dodatno učvrstio i trećim, iskupljujuće-ljubavnim albumom Grobovlasnici.


Izvor: 011vodič.com, 16.Okt.2019, 11:57\nČetiri osobe su uhapšene u sredu u Bugarskoj zbog rasističkog gestikuliranja na fudbalskoj utakmici protiv reprezentacije Engleske.\n– Zadržano je četvoro ljudi čije je utvrđeno učešće u onome što se desilo na utakmici, a radi se na otkrivanju i ostalih počinioca. Dokazi su predati tužiocima – prenela je agencija AP saopštenje bugarskog Ministarstva unutrašnjih poslova.\nBugarski >> Pročitaj celu vest na sajtu 011vodič.com << navijači su koristili nacistički pozdrav, ali i oponašali majmune na utakmici u Sofiji, koja je dva puta prekidana.\nPredsednik Fudbalskog saveza Bugarske Borislav Mihailov se povukao sa funkcije posle toga, dok je policija upala u prostorije te organizacije.\nEngleska je pobedila sa 6:0 u toj utakmici kvalifikacija za Evropsko prvenstvo.\nThe post Bugari uhapsili četiri navijača zbog rasizma appeared first on 011vodic.com.\nBugarska policija identifikovala je 15 navijača koji su osumnjičeni da su vređali tamnopute fudbalere Engleske, od kojih su uhapšena šestorica...Preostala devetorica se nalaze pod istragom, dok se za njima trojicom i dalje traga...Bugarski navijači su uz nacističke pozdrave vređali Engleze na...