Vi ste ovdje : Ovršitelji eNforce O programu 17.05.2022\nProgramsko rješenje eNforce sastoji se od međusobno integriranih modula koji funkcionalno zaokružuju kompletno poslovanje javnoovršiteljskog ureda. Javni ovršitelj može odabrati koje od modula želi koristiti u svojem uredu:\nFunkcionalna shema programa eNforce\nupisnici, imenici, evidencija stranaka, ispis upisnika i imenika\nkreiranje javnoovršiteljskih isprava na temelju obrazaca (implementirani su svi javnoovršiteljski obrasci), kreiranje vlastitih obrazaca, prilaganje postojećih digitalnih dokumenata, automatski ispis podataka na omote spisa, kamatni račun za obročna plaćanja\nautomatski se izračunavaju sve stavke čiji je iznos propisan, podrška za sve tipove računa, mogućnost spajanja neizdanih računa u jedan zajednički račun, Poveznice između izdanih ponuda i računa, financijske evidencije i izvještaji, pregled i naknadno uređivanje računa, export izvještaja u Microsoft Excel format podataka, ostale financijske funkcije\nautomatizirani ispis koverti (podrška za sve tipove koverti), prijamna knjiga za poštu, EPK – elektronička prijamna knjiga\npomoć pri organizaciji rada javnoovršiteljskih ureda kroz automatizirane rasporede i podsjetnik, službeni kalendar ureda, privatni kalendar obaveza\nModul Remote Access\nRad u programu izvan ureda (od kuće, na putovanju...) preko zaštićene veze\nvođenje evidencije je obaveza svakog poslodavca. Modul je usklađen s „Pravilnikom o sadržaju i načinu vođenja evidencije o radnicima“ (Narodne novine 66/2010).\n* Modul digitalna arhiva\nskeniranje ulaznih i izlaznih dokumenata, OCR, indeksiranje sadržaja, automatsko razvrstavanje i vezanje uz predmet.\n*modul u izradi\n(kliknite na ime modula za više o njemu)


"Radanska ruža" pokreće organsku proizvodnju povrća\nPočetna/AGRO/“Radanska ruža” pokreće organsku proizvodnju povrća\n“Radanska ruža” pokreće organsku proizvodnju povrća\nSana Life 16. februara 2017.\tAGRO, BIZNIS Ostavite komentar\nSocijalno preduzeće “Radanska ruža” iz Lebana uz pomoć EU PROGRESA pokrenuće proizvodnju organskog povrća na 100 ara podno Radan planine.\n“Stigla je oprema, seme i dozvoljena sredstva za pokretanje organske proizvodnje na prvih 100 ari u opštini Lebane. Našim pionirima u proizvodnji organskog povrća zelimo srećan rad i berićetnu godinu, pohvalila nam se Slobodanka Pavlović, direktorka preduzeća i osnivač udruženja žena “Ruža”.\nOna pojašnjava da će u proizvodnji organskog povrća, koje će preduzeće “Radanska ruža” prerađivati u zimnicu, za sada učestvovati pet poljoprivrednika iz Štulca i Orana.\n“Pored ovih početnih 100 ara očekujemo da uz pomoć stranog partnera proizvodimo organsko povrće na još devet hektara. Postoji interesovanje i uslovi su dobri tako da Lebane može biti začetnik organske proizvodnje na jugu Srbije, dodaje ona.\nPreduzeće “Radanska ruža” minule sezone proizvelo je 7,5 tona razne zimnice, slatka, džemova i ajvara i 80 posto proizvodnje prodato je na beogradskom tržištu. Stalni partneri su im beogradski lanci pekara “Hleb i kifla” i “Coffee cake” i novosadski “Staroplaninski dućan”.\nOznakeEU PROGRES Lebane organsko povrće Radanska ruža\nPrethodni Wizz Air otvara bazu u Londonu (Luton)\nSledeći Predejančanin na “krovu” Južne Amerike (FOTO)\nIsidoru Tasić, studentkinju Medicinskog fakulteta u Nišu, Emiliju Jovanović, studentkinju Biološkog fakulteta u Beogradu, Saru …


Amra Bakšić Čamo, foto: Jasmin Fazlagić, magazin Gracija\nPo završetku najveće regionalne kinematografske smotre, 17. Sarajevo Film Festivala razgovaramo sa Amrom Bakšić - Čamo, koja u okviru SFF-a vodi projekt CineLink. Ona je, ujedno, i predsjednica Upravnog odbora Udruženja filmskih radnika Bosne i Hercegovine, pa smo se fokusirali na uticaj koji festival ima na rad matičnog udruženja, te na filmsku industriju u BiH uopšte.\nRSE: Kako bi jedna od bitnih učesnica u realizaciji ovoga projekta mogla ukratko ocijeniti završenu smotru?\nBakšić: Ja mislim da je bilo super. Vjerovatno ćemo ovaj festival pamtiti po mnogo super stvari i po jednoj lošoj - vrijeme nam nikako nije išlo na ruku ove godine. Ovo je moja 12. godina na festivalu i mislim da je bilo više kiše nego ikada. Ali i pored takvih stvari, kao što je vrijeme, koje ne možete planirati, mislim da smo se super izborili i da je ovo još jedan korak naprijed u odnosu na prošlu godinu.\nRSE: Ti si i predsjednica Uprave Udruženja filmskih radnika. Kako se festival, ne samo ovaj nego čitav projekat SFF-a reflektuje na djelovanje Udruženja, na čitavu ovdašnju filmsku zajednicu, filmsku industriju?\nFOTOGALERIJA: Dodjela nagrada na 17. Sarajevo Film Festivalu\nBakšić: Mi možda i ne znamo cijeniti šta sve imamo, zato što uzimamo to nekako zdravo za gotovo. Recimo, CineLink je, sad će zvučati neskromno što ja to govorim, jedan od najpoznatijih koprodukcijskih marketa u Evropi - i stvarno broj ljudi koji dolaze i kvalitet učesnika dokazuje da to jeste tako, i sama činjenica da se to dešava u vašem dvorištu, a vi se bavite filmom a iz BiH ste, je stvarno izuzetna prednost u odnosu na druge. Neko treba da putuje, a vi se jednostavno trebate samo prevesti dvije tramvajske stanice do mjesta gdje se SineLink dešava. Pored toga, naravno, sa stanovišta Udruženja filmskih radnika, tu je bh. festival. Bh. festival ove godine imao je 63 filma, što je potpuno nevjerovatno u odnosu na situaciju koju imamo i u Fondu i generalno sa društvom koje je u krizi i sa ekonomskom situacijom. To je dokaz da film živi. Naravno, imamo manje dugometražnih igranih filmova, ali tu su dokumentarci i kratki filmovi kojih je više nego ikada, što je dokaz da bh. filmski autori rade bez obzira i na neki način i u inat, što je uvijek dobra vijest.\nRSE: Pokazalo se i među ova 63 filma nekoliko zaista ostvarenja koja će ostaviti dubok trag iza sebe. Ali ipak nismo imali ostvarenje za zvaničnu takmičarsku konkurenciju.\nBakšić: Ove godine nismo imali ostvarenje za zvaničnu selekciju. Mislim da to na neki način reflektuje upravo ono što se sa našom Fondacijom za kinematografiju dešavalo zadnju godinu dana. Mi ni konkursa nismo imali, a evo već je prošao i juli ove godine. Nadamo se da će sada, pošto je imenovan novi upravni odbor Fondacije, raditi na novim pravilima i da ćemo negdje septembar, oktobar možda uspjeti dobiti poziv za ovu goidnu, ali to zapravo znači da nijedan projekat nije podržan gotovo godinu i po. I to se mora jednostavno mora vidjeti.\nRSE: Najveći dio članova Uprave Udruženja istovremeno je i festivalski stav. Neki zločesti ljudi sumnjičavo klimaju glavom nad ovom simbiozom, rekao bih.\nJa duboko vjerujem da pravimo neke važne korake za bh. kinematografiju, ustvari da se mičemo od nekih privatnih i ličnih interesa.\nBakšić: Prvo, ja ne bih htjela da komentarišem. Smatram da jednostavno ne bih trebala komentarisati istupe kolega. Činjenica je da u Sarajevu mnogo ljudi radi mnoge stvari, pa se neke funkcije i poklope. Tako se i u Udrženju filmskih radnika zateklo nas troje koji imamo neke veze sa festivalom, ali u principu malo je onih ljudi koji ovdje se bave filmom, a da nisu ili prikazivali svoje filmove na tom festivalu ili radili za taj festival, što je, naravno, normalno. I mislim što manja sredina, to manje ljudi radi više poslova jer jednostavno nema dovoljno ljudi. Ja duboko vjerujem da pravimo neke važne korake za bh. kinematografiju, ustvari da se mičemo od nekih privatnih i ličnih interesa i da će postavljanjem nekih novih pravila za Fondaciju za kinematografiju doći do toga da će neki mnogo, mnogo jednostavniji i objektivniji parametri biti ustvari kredibilni za donošenje odluka o tome ko će dobijati sredstva za produkciju. Mislim da je to dobar početak za uvođenje nekog profesionalizma i u neke druge sfere same filmske produkcije.\nŽeđ javnosti za domaćim filmom\nRSE: Ja bih htio preskočiti ovo pitanje, ali bilo bi nepristojno preskočiti ga, a to je zapravo pitanje u vezi s ovim malim incidentom oko nagrade „Ivica Matić“. Da podsjetim naše slušaoce: Adis Bakrač je povukao svoj film zato što je godišnja nagrada Udruženja dodijeljena filmu koji, navodno, nije autentičan, nije ovdašnji.\nVIDEO: Angelina i Brad na zatvaranju 17.SFF\nBakšić: Ja ne želim zaista komentaristi i ne želim se upuštati. Mi smo nagradu dodijelili. Komisija Udruženja filmskih radnika, sastavljena od članova Udruženja, dodjeljuje nagrade članovima Udruženja - i jednostavno ne bih se voljela upuštati u razgovore preko medija. Smatram da sve naša unutrašnja neslaganja treba rješavati unutar Udruženja.\nRSE: Evo još za kraj pitanje - možemo li govoriti o nekom novom iskustvu, novoj pouci iz svih ovih događanja, računajući, zapravo, i kompletan festival, nečemu što će pomoći u budućem radu i Udruženja i SFF-a?\nBakšić: Ja mislim da svaka godina nas, ustvari, dovede do nečega da nas pomakne i na neki način pomogne da bolje i zrelije razmišljamo za naredno izdanje SSF-a. Sigurna sam da je i ova - neke lekcije su dobre, neke bolje bi bilo da se nisu desile, ali mislim da ćemo nekako ovu godinu pamtiti upravo po tom broju bh. filmova koji su nastali i uprkos uslovima finansiranja i na neki način krize Fonda za kinematografiju.\nRSE: Možemo li naslutiti, sugerisati ili obećati našim slušaocima da ćemo na sljedećem, 18. festivalu imati neko značajnije igrano ostvarenje koje bi moglo konkurisati za nagradu?\nBakšić: To je jako teško trenutno reći. Ja se ne usuđujem davati takva obećanja. Ja znam da neke kolege streme i neke kolege reditelji spremaju filmove, ali film je jedna neprevidiva rabota i jako je teško reći. I drugo, treba jako puno vremena da se jedan film završi. Pa čak i da sutra počnete snimati, vi ne znate da li će biti spreman za SFF naredne godine, ali nikad nije naodmet nadati se čudu i vjerovati da će se to stvarno desiti, pa eto zašto i ne reći da se ja nadam da ćemo iduće godine imati jedan bh. dugometražni film. Ali nemojmo padati pod to. Nije jedina stvar koja se u svijetu filma dešava dugometražni igrani film. Ljudi se bave filmom, prave kratke filmove, prave odlične dokumentarce, prave dugometražne dokumentarce. To sve čini bogatstvo jedne filmske sredine. I mislim da je vrijeme da naša javnost i naša publika proširi na neki način svoje obzore i počne da posmatra malo šire od onoga što jeste. Znate, mi u najboljim uslovima, zemlja od četri miliona stanovnika koliko ima BiH, možemo producirati dva, tri, eventualno četiri igrana filma na godinu. To bi bio fantastičan rezultat. A ovih drugih možemo napraviti 50. I u tih 50 je ključ koji ispunjava, ustvari, tu žeđ domaće javnosti za bh. filmom. Samo nekako moramo malo šire pogledati.


Oglas za radno mjesto: Stručni/a suradnik/ca u prodaji u poslovnom razvoju za njemačko tržište - Global Tax Reclaim d.o.o. za poslovno savjetovanje. upravljanje i istraživanje - Posao.hr\nStručni/a suradnik/ca u prodaji u poslovnom razvoju za njemačko tržište\nGlobal Tax Reclaim d.o.o. za poslovno savjetovanje. upravljanje i istraživanje\nOpis posla: • rad u internim programima za administraciju podataka • kontaktiranje inozemnih tvrtki (telefon, email, slanje dopisa i Ponuda…) • komunikacija s kolegama iz sjedišta u Dublinu, Irska (email, Skype…) • svakodnevno obavljanje uredskih i administrativnih poslova • identificiranje novih potencijalnih klijenata, istraživanje tržišta i praćenje konkurencije • aktivnu komunikaciju sa postojećim i potencijalnim klijentima, prodajne aktivnosti na njemačkom, hrvatskom i engleskom tržištu • istraživanje prilika i mogućnosti za poslovni razvoj u okviru poslovnih društvenih mreža na njemačkom tržištu


Obavještenje o podjeli besplatnih sadnica građanima - Općina Breza\nObavještenje o podjeli besplatnih sadnica građanima\nPočetkom 2021. godine, u saradnji sa NVO Zeleni Razvojni Centar Bijeljina, sprovedena je anketa pod nazivom „Posadi svoj hlad“ u kojoj su građani Općine Breza nedvosmisleno potvrdili zainteresovanost za ozelenjavanje svoje okoline.\nZahvaljujući jakoj volji sugrađana, u Brezu dolazi 100 sadnica bijelog jasena. Pozivamo sve zainteresovane građane da se prijave, preuzmu sadnicu i posade svoj hlad. Prijave s imenom i prezimenom potrebno je poslati do 8. aprila 2021. godine na e-mail adresu: privreda@breza.gov.ba ili se javiti na broj telefona: 032/786-033. Prvih 90 prijavljenih dobit će besplatne sadnice, dok će preostalih 10 sadnica biti donirano odgojno-obrazovnim ustanovama na području Breze. Podjela će se vršiti u petak, 9. aprila 2021. godine u 12 sati ispred kino sale „Sretno“.\nOpćina Breza će odrediti lokaciju za slobodnu sadnju za građane koji nemaju gdje posaditi. Projekt je usaglašen sa ciljevima svjetske akcije Trillion Trees Svjetskog ekonomskog foruma (WEF) u Davosu, kao i s evropskim Zelenim planom (European New Deal).


Novosti Hronika Vesti dana | TopVesti.info\nTopVesti.info » Izvor Vesti - Novosti Hronika\nZbog droge uhapšeni Marko Bulat i njegova supruga\nPostavio Novosti Hronika dana 20, avg, 2017, 14:31 u Hronika | 0 komentara\nPevač Marko Bulat i njegova supruga Marija uhapšeni su u subotu veče nakon što je policija tokom racije u baru na plaži u uvali Veliki Pijesak kod nje pronašla drogu\nPronađeno telo mladića u Gružanskom jezeru\nPostavio Novosti Hronika dana 20, avg, 2017, 13:12 u Hronika | 0 komentara\nRonioci na području sela Žunje u Opštini Knić, pronašli su telo mladića Ž. B. (22) koji se utopio u Gružanskom jezeru\nUhapšeni napadači, ranjeni mladići stabilno; Potraga za trećim osumnjičenim\nPostavio Novosti Hronika dana 20, avg, 2017, 10:07 u Hronika | 0 komentara\nU pucnjavi koja se sinoć dogodila M.M.(20) i D.B.(19), obojica iz Novog Sada, zadobili su teške telesne povrede, ali su stabilnog stanja i nalaze se na lečenju u Klinici za ortopediju Kliničkog centra Vojvodine\nISPOVEST ŽRTVE: Mene su napali, ko je sledeći?\nPostavio Novosti Hronika dana 20, avg, 2017, 9:00 u Hronika | 0 komentara\nDirljiva ispovest sedamnaestogodišnje Prokupčanke, žrtve nasilnika: Nasred glavne ulice neko me je udario pesnicom. Molila sam za pomoć, a ljudi su prolazili pored mene, ali me nisu pogledali\nN.Pazar: U lokalu policija pronašla pištolj i municiju\nPostavio Novosti Hronika dana 20, avg, 2017, 8:53 u Hronika | 0 komentara\nPolicija Novog Pazara je u jednom od lokala u pešačkoj zoni grada, tokom akcije rutinske kontrole, pronašla jedan pištolj i nekoliko komada municije\nU pucnjavi ranjena dva mladića; Potraga za napadačem\nPostavio Novosti Hronika dana 19, avg, 2017, 22:31 u Hronika | 0 komentara\nU pucnjavi koja se večeras dogodila u Novom Sadu u Bulevaru kneza Miloša, ranjena su dvojica mladića, starosti 19 i 20 godina\nIstraga zbog silovanja dečaka\nPostavio Novosti Hronika dana 19, avg, 2017, 22:00 u Hronika | 0 komentara\nPosle prijavljenog incidenta u Vaspitno-popravnom domu za maloletnike u Kruševcu, Tužilaštvo odlučilo da pokrene postupak. Sumnja se da je 17-godišnji Š. I. obljubio dve godine mlađeg A. M., sa kojim je delio sobu\nNačelniku valjevske Uprave produžen pritvor\nPostavio Novosti Hronika dana 19, avg, 2017, 21:37 u Hronika | 0 komentara\nIstraga o nameštanju postupaka javnih nabavki u Valjevu ide dalje, isplivali i još mnogi drugi koruptivni slučajevi. Svi osumnjičeni terete se da su u toku ove godine, u više navrata, dogovarali tendere\nUmro ranjeni navijač Partizana\nPostavio Novosti Hronika dana 19, avg, 2017, 20:09 u Hronika | 0 komentara\nPosle dva meseca borbe za život, preminuo Demir Jukić. Mladić bio ranjen metkom u stomak u masovnom obračunu sa navijačima Crvene zvezde početkom juna u Bloku 72\nAlbanci ubili Srbina\nPostavio Novosti Hronika dana 19, avg, 2017, 16:34 u Hronika | 0 komentara\nU Beču jutros banalni verbalni sukob tragično završen. Perici Gavriloviću (37) zariven nož u srce. Napadač pobegao, policija moli građane za pomoć\nUdes na Ibarskoj, više povređenih; Normalizovan saobraćaj\nPostavio Novosti Hronika dana 19, avg, 2017, 13:01 u Hronika | 0 komentara\nSaobraćaj na Ibarskoj magistrali na deonici između Kraljeva i Raške normalizovan je posle saobraćajne nesreće koja se jutros dogodila u mestu Bare\nPostavio Novosti Hronika dana 19, avg, 2017, 10:00 u Hronika | 0 komentara\nNovi Pazar: Uhapšen sa pištoljem i mecima\nPostavio Novosti Hronika dana 18, avg, 2017, 23:17 u Hronika | 0 komentara\nU novopazarskom naselju Hadžet pripadnici Odeljenje za suzbijanje krijumčarenja i narkomanije su uhapsili jednu osobu kod koje je pronađen pištolj i oko 20 metaka\nStruja ubila dete u Sjenici\nPostavio Novosti Hronika dana 18, avg, 2017, 22:27 u Hronika | 0 komentara\nU selu Ljutaje kod Sjenice došlo je do nesreće u kojoj je dečak od 11 godina stradao od strujnog udara dok je roditeljima pomagao oko muže stoke\nPostavio Novosti Hronika dana 18, avg, 2017, 21:52 u Hronika | 0 komentara\nMuškarac star oko 50 godina nastradao je danas u 8.30 u Zemunu, kada su na njega pale četiri cevi duge 12 metara i teške nekoliko stotina kilograma. Nesreća se dogodila u blizini okretnice linije 17


Nova stranka: Hitna reakcija nadležnih zbog pretnji novinarima televizije N1 | Autonomija\n"Sloboda medija i sloboda govora duboko ugrožene"\n„Kada su sloboda medija i sloboda govora duboko ugrožene u našoj zemlji, a ljudi zastrašivanjem i ucenama egzistencijom dovedeni u situaciju da više ne smeju ni da pomisle a kamoli izgovore nešto protiv vlasti, duboko uznemirava vest o monstruoznim pretnjama novinarima televizije N1. Najnovije pretnje koje su dobili aludiraju na to da će nastradati novinari i njihove porodice, a zgrada televizija biti dignuta u vazduh. Zbog aludiranja političara na vlasti da je N1 navodno priznala nezavisnost Kosova kroz komentare na društvenim mrežama, televizija i novinari označeni su kao izdajnici i antisrbi“, navodi se u saopštenju.


javna preduzeća - Stranica 3 od 10 - Istinomer\nRešenje za „Srbijagas“ za desetak dana\nMinistarka energetike o finansijskom restrukturiranju "Srbijagasa". (RTS, 4. 11. 2013. godine)


Magnus Karlsen Knjiga prva | Wizard Chess Books\nMagnus Carlsen je svakako fenomen našeg doba. Sa 13 godina i 148 dana postao je velemajstor (26. aprila 2004), što ga je učinilo drugim najmlađim velemajstorom u istoriji šaha. U novembru 2009. godine dostigao je ELO rejting od 2801 poen i tako postao peti igrač svih vremena koji je prešao limit od 2800 bodova. Istovremeno, s nepunih 19 godina postao je i najmlađi šahista kome je to pošlo za rukom. S tek napunjenih 19 godina, 1. januara 2010. godine, postao je najmlađi igrač u istoriji na prvom mestu svetske rejting liste, oborivši rekord koji je do njega držao Vladimir Kramnik. Na januarskoj rejting listi FIDE za 2013. godinu Carlsen je dostigao rejting od 2861 poen, čime je oborio rekord Garija Kasparova od 2851 bod, postavljen u julu 1999. godine. Zahvaljujući tom rejtingu, stekao je pravo učešća na Turniru pretendenata u Londonu (mart-april 2013), na kome je i pobedio i tako izborio meč za prvenstvo sveta s Vishwanathanom Anandom u novembru 2013. godine.\nTaj meč se očekuje s ogromnim interesovanjem. Nije to samo borba za titulu šampiona sveta, već i borba za smenu generacija. S jedne strane je Viswanathan Anand, koji je duboko zakoračio u petu deceniju života i koji predstavlja poslednju odbranu klasičnog poimanja šaha (šah kao umetnost, kreacija, lepota logičkog sklada; nije bitna isključivo pobeda, već i način na koji se do nje dolazi) dokompjuterske ere (mada, naravno, i Anand već poodavno koristi kompjuterske programe). S druge strane je Magnus Carlsen, koji je tek ušao u treću deceniju života i koji predvodi novu elitu šahovskih profesionalaca-praktičara (za koje je šah prevashodno sport, samo je rezultat bitan, nevažno je kako se postiže cilj) kompjuterske ere. U pitanju su dva različita shvatanja šaha, pa ovaj meč predstavlja borbu između suprotnih koncepcija. Prema prvoj koncepciji, šahovska partija predstavlja umetničko delo. Šahista se trudi da ostvari celovitu partiju, u kojoj potezi predstavljaju delove jednog logičkog niza, kojim se ispoljava harmonija, što, u suštini, šahovskoj partiji daje onu lepotu zbog koje šah, između ostalog, možemo smatrati umetnošću. Takve partije ostaju zabeležene, na zadovoljstvo pravih ljubitelja šaha. Prema drugoj koncepciji, nije bitno da li šahovska partija odaje utisak celine i sklada, bitno je da se postigne uspeh. To je karakteristično za shvatanje šaha kao prevashodno sportske discipline. Tipični predstavnici ove „škole“ su Fabiano Caruana i Hikaru Nakamura. Oni su vaspitanici kompjuterskih programa. Njihovo oružje je račun varijanata. Strategija je sekundarna. Iz njihovih partija se ne može mnogo naučiti. Njihove partije će se teško naći u šahovskim udžbenicima.\nS Magnusom Carlsenom stvari ipak stoje malo drugačije. On poseduje sve ono što poseduju i drugi šahisti mlade generacije, i on je dete kompjuterskih programa. Ali, on je svoje znanje sticao i iz šahovskih knjiga, analizirajući i partije starih majstora, posebno Capablanke. A imao je i sjajne učitelje, poput Garija Kasparova. On nije samo „kalkulator“, on je i strateg. Zbog toga on lakše igra s predstavnicima „stare škole“ nego njegovi vršnjaci, dok s druge strane, najčešće gubi upravo od vršnjaka (Caruana, Giri, Wang Hao, Volokitin), koje uopšte ne interesuju njegove strateške zamisli, već samo love greške i previde.\nMoglo bi se reći da je Magnus Carlsen univerzalni šahista u najboljem smislu reči, šahista koji je u sebi sažeo sve ono najbolje iz obe šahovske škole. On je odličan strateg i pozicioni igrač neverovatne tehnike, a istovremeno računa poput kompjutera. Kako se boriti s takvim igračem? Da li Anand ima odgovor?\nDvotomno izdanje „Magnus Carlsen“ pokušaće da doprinese razumevanju igre i šahovske filozofije najvećeg talenta rođenog na Zapadu još od vremena Bobbija Fischera. Materijal je podeljen u dva toma. Prvi prati Carlsenovo stvaralaštvo od 2006-2009. godine, a drugi – od 2010-2013. Knjige izlaze pred sâm početak velikog i dugo očekivanog meča za svetsku šahovsku krunu između šampiona Viswanathana Ananda i izazivača Magnusa Carlsena.


DANAS ZASEDA KRIZNI ŠTAB: Sednica počinje u 16h, na stolu će se naći TRI TEME i JEDNA NOVA MERA\nSednica Kriznog štaba održaće se danas u 16 časova, a na dnevnom redu su brojne teme, od početka školske godine, vakcinacije, do pojačane kontrole već postojećih mera koje su sve vreme na snazi – maske u zatvorenom, distanca, dezinfekcija.\n24.08.2021. - 08:15h\nDanas nova sednica kriznog štabafoto: B92.net/J.J.\nRazlog za reakciju trebalo bi da predstavlja i nagli skok broja novozaraženih. U ponedeljak je u Srbiji je na korona virus testirano 12.091 osoba, od kojih je pozitivno 1.837 dok su, nažalost, četiri osobe preminule.\nNe očekuje se ograničavanje i skraćivanje radnog vremena ugostiteljskih objekata, ali će se o svemu ostalom detaljno razgovarati. Jedna od novih mera koja će se ozbiljno razmatrati biće uvođenje kovid propusnica, koje bi omogućile pristup raznim manifestacijama.\n- Dosta toga se promenilo od pre mesec dana, kada smo zasedali. U smislu ocene, epidemiološka situacija je nepovoljna, s obzirom na broj pozitivnih, na broj hospitalizovanih… Što se tiče konkretnih mera, smatram da ove postojeće mere koje nikada nisu ukinute, maska u zatvorenom, fizička distanca i dezinfekcija, da njih treba oštro kontrolisati. Dakle, pooštravanje kontrole mera, pooštravanje kažnjavanje rada i komunalne milicije i inspekcijskih službi, to nam je ovog trenutka neophodno - kaže profesor Tiodorović.\nBez skraćenja radnog vremena\nUgostitelje, ali i goste zanima da li će biti kakvih izmena što se tiče radnog vremena i da li će biti ikakvih ograničenja. Profesor Tiodorović kaže za "Blic" da ne očekuje da se tu išta menja osim pojačane kontrole.\n- Ne verujem da će u ovom trenutku doći do toga da ćemo ograničavati radno vreme, da treba neke objekte zatvarati, verujem da će to još uvek biti stvar za neki naredni period, da to nije neophodno sada. Vrlo rigorozno treba tražiti kontrolu mera kod različitih manifestacija, sportskih, muzičkih… Problem su sportske manifestacije, kod muzičkih se može reći da su mnogo ozbiljniji, tu mislim na festivale, i da su dobro organizovani, što ne bih rekao za neke nastupe estradnih umetnika, primećujem da se tu ne poštuju mere - priča epidemiolog.\nKorak bliže kovid propusnicama\nJedna od tema biće i kovid propusnice. O njima se mnogo govori, ali nema konkretnih poteza koji bi vodili ka njihovom uvođenju. Upravo je sednica Kriznog štaba prilika da se to pitanje formalno pokrene, piše Blic.\nKrizni štab potvrđuje: Škole kreću normalno!\nKrizni štab bi trebalo da da i konačnu odluku o početku školske godine. Školska godina trebalo bi da počne redovno u svim školama u Srbiji 1. septembra. Časovi će trajati 45 minuta, a odeljenja se neće deliti, već će sva deca zajedno sesti u klupe.\nNakon toga pratiće se epidemiološka situacija po obrazovnim ustanovama, a škole će se, zavisno od broja zaražene dece, razvrstavati u tri zone - zelenu, narandžastu i crvenu - po principu semafora.\nTako će škola koja bude u zelenoj zoni raditi uobičajeno, a ona koja je u narandžastom pojasu nastavu će držati kombinovano - jedan dan časovi će biti u školi, a jedan dan kod kuće. Škola koja se nađe u crvenoj zoni u potpunosti će preći na onlajn nastavu. Zone će se određivati prema procentima zaraženih đaka - pa će, okvirno, u zelenoj zoni biti škola koja ima manje od pet odsto zaraženih, u narandžastoj ona koja ima između 5 i 10 odsto inficirane dece, dok će u crveni pojas ući škola koja pređe dvocifren postotak zaraženih učenika.\nsednica kriznog štabanove mere


Vi ste ovdje:Home»Extra»TV emisija m:agazin – nova sezona u novom ruhu\nKompanija m:tel je sa najavljuje nastavak emitovanja TV emisije m:agazin, koja u trećoj sezoni donosi brojne novine. Gledaoce će svake subote u 15 časova na Radio Televiziji Republike Srpske u svijet tehnologije i nauke voditi Igor Kalaba i Vanja Partalo, urednički i voditeljski par koji će predstaviti i brojne izmjene u konceptu emisije.\nBik: Sedmični horoskop za period od 13.04.2020. do 19.04.2020.


OBAVJEŠTENJE ZA STUDENTE – Opština Pljevlja\n15. decembra 2020. 15. decembra 2020. Sanja Kotlaja 229 Views\nSekretarijat za društvene djelatnosti opštine Pljevlja obavještava sve studente sa prebivalištem na teritoriji opštine Pljevlja da će Javni konkurs za dodjelu studentskih stipendija za školsku 2020/2021 godinu biti raspisan 01.01.2021. godine i objavljen na web sajtu Opštine i u Pljevaljskim novinama, na osnovu nove Odluke o stipendiranju studenata, koja je usvojena na sjednici Skupštine opštine Pljevlja održane 08. i 09.12.2020. godine.\nPravo učešća na Konkursu će imati studenti završne godine primijenjenih i akademskih osnovnih studija i studenti primijenjenih i akademskih master studija koji studiraju na prostoru bivše SFRJ, sa prebivalištem na teritoriji opštine Pljevlja, pod uslovom da su prvi put upisali semestar studijske godine, da su tokom svih prethodnih godina studija ostvarili srednju ocjenu položenih ispita najmanje 9 (devet) i da su nezaposleni.\nPrijava na Konkurs će se podnositi na obrascu koji će propisati organ lokalne uprave nadležan za poslove obrazovanja. Uz prijavni obrazac studenti će biti u obavezi da dostave sledeća dokumenta:\nFotokopiju prve strane indeksa sa osnovnim podacima ili fotografiju elektronskog indeksa\nUvjerenje o položenim ispitima sa ostvarenim uspjehom tokom studija\nDokaze o prebivalištu i nezaposlenosti, po službenoj dužnosti pribavljaće organ lokalne uprave nadležan za poslove obrazovanja za potrebe Komisije.\n← IN MEMORIAM: MIRA TOPOVIĆ (1978-2020)\nPROGRAM Javne rasprave u postupku donošenja Odluke o obezbjeđivanju alternativnog smještaja →


Rukometni klub Pale osigurao ulazak u Prvu ligu RS | Palelive.com\nPočetna Novosti Sport Rukometni klub Pale osigurao ulazak u Prvu ligu RS\nRukometni klub Pale osigurao ulazak u Prvu ligu RS\nU nedjelju 14.04.2013 u Višegradu je održan četvrti rukometni turnir u okviru Druge lige Republike Srpske, grupa Istok za rukometaše. Igrači rukometnog kluba Pale su zabilježili dvije važne pobjede, protiv domaćina RK Višegrada u prvoj utakmici rezultatom 17:12 i RK Glasinac iz Sokoca 15:12. U trećoj utakmici ekipa RK Glasinac je pobijedila RK Višegrad rezultatom 16:15.\nOvim pobjedama Rukometni klub Pale je osigurao ulazak u Prvu ligu Republike Srpske. Naredni rukometni turnir bi se prema rasporedu trebao igrati u Palama, međutim u rukometnom klubu još uvijek nisu sigurni u kojoj sportskoj dvorani u i kom gradu će biti domaćini.\nIgrači koji su nastupili u Višegradu: Klačar Dejan, Erić MIloš, Novaković David, Džida Bojan, Moćić Teodor, Elez Božidar, Ćirić Igor, Rabota Dragoslav, Božić Danijel, Lojović Goran, Grahovac Nemanja, Draganić Vlado, Jovanović Nikola, Đurić Miroslav, Filipović Petar, Mumović Jovan.\nPrethodni članakSažetak sa Odbojkaškog savjeta\nNaredni članakNastavljena izgradnja crkve brvnare


LED NEON Traka RGB 8×16 – WDC\nLED NEON Traka 5×13 949.00 RSD\nSilikonska Kapica Za LED Neon Traku 10.90 RSD\nKategorija: Led Neon\nLED NEON Traka RGB 8×16\nLed Neon Traka 8×16 je led traka u silikonskom crevu. Glavne odlike su imitacija neonskih cevi, rad na niskom naponu i veoma jednostavna upotreba. Trake su fleksibilne pa je moguće veoma jednostavno izvesti razne svetleće oblike, slova, brojeve, znakove i postaviti dekorativnu rasvetu po konturnim linijama objekta i sl. Zbog velikog broja led sijalica u dužnom metru Led Neon Trake nema tačkostog osvetljenja, već je svetlost ravnomerno raspoređena duž cele trake. Trake su u rolnama u dužini od 25m radi boljeg iskorišćenja pri konstruisanju Vaših projekata. Mogućnost sečenja je na svakih 25mm. Silikonsko crevo je vodootporno, a na završetke se montira završna silikonska kapica koja, ukoliko se zalepi neutralnim silikonom, štiti krajeve od prodora vlage i tako stvarate uslove za upotrebu u eksterijeru.\nBudite prvi koji će napisati recenziju “LED NEON Traka RGB 8×16” Одустани од одговора\n10.90 RSD – 19.00 RSD\nSilikonska Kapica Za LED Neon Traku\nLED NEON Traka 5×13\nLed Neon Traka 5×13.


AUTOCAD TUTORIJAL - Seminarski Maturski Diplomski Rad\nŠta je AutoCAD?\nPonude i prezentacije\nGrafikoni svih vrsta\nCrteži iz oblasi elektrotehnike, građevinarstva, mašinstva i aeronautike\nGrafovi i druge vrste predstava matematičkih funkcija\nIzrada logotipa, čestitki i drugih vrsta umetničkih crteža\nPri crtanju uz pomoć AutoCAD-a vi stvarate nešto mnogo složenije od samog crteža. Računar može primati informacije o elementima crteža na način koji će kasnije omogućiti njihovu laku dopunu, izmenu ili različitu prezentaciju, sve u cilju izvlačenja maksimuma iz svake od unetih informacija. Uz sve ovo korišćenje AutoCAD-a ne podrazumeva prethodno poznavanje elektronike ni programiranja, već je njegova upotreba prilagođena potrebama savremenog korisnika.\nNeophodna računarska oprema\nRačunarska oprema neophodna za rad sa AutoCAD-om sastoji se od IBM PC ili njemu kompatibilnog računara, i perifernih uređaja kao što su razni crtači, štampači, digitalizatori itd. Za razliku od drugih vidova upotrebe računara (npr. u obradi teksta, bazama podataka i sl.) primena u projektovanju postavlja pred kompjuter znatno veće zahteve, kako u pogledu procesorske snage tako i u specifičnostima pojedinih elemenata konfiguracije. Neophodno je pre svega obezbediti kvalitetan prikaz crteža na ekranu da bi se omogućilo praćenje procesa rada bez zamora očiju operatera. Osim toga sporo procesiranje podataka narušava koncentraciju i otežava efikasan rad, a nedostatak odgovarajuće periferne opreme onemogućava materijalizaciju projekta, što sve prethodne napore čini uzaludnim. Kompletno grafičko radno mesto podrazumeva:\nPC računar sa brzim procesorom (Pentium ili Pentium II klase)\nDovoljno raspoložive radne memorije (32-64Mb)\nMedijum za arhiviranje crteža - hard disk, dovoljnog kapaciteta (3-5Gb)\nGrafički podsistem visoke rezolucije i palete boja (minimum 1024x768 tačaka u 256 boja)\nDigitalizator za unošenje podataka i izbor komandi (digitalna tabla ili miš)\nPeriferne uređaje za štampanje crteža (ploteri ili štampači do formata A0)\nProgramsku podršku za povezivanje prethodno nabrojanih elemenata sistema\nIz široke palete ponude na tržištu, uvek je najbolje izabrati optimizovane konfiguracije koje će u najvećoj meri odgovarati vrsti i obimu predviđenih zadataka.\nKako AutoCAD tumači crtež?\nAutoCAD za označavanje pozicija tačaka i drugih elemanata na crtežu koristi Dekartov pravougli koordinatni sistem. Tačka u ravni je definisana parom koordinata razdvojenih zarezom (npr. 12,6 - predstavlja tačku na rastojanju od 12 jedinica u pozitivnom pravcu X-ose i 6 jedinica u pravcu Y- ose). Treba napomenuti da u AutoCAD-u zarez koristimo za odvajanje X od Y dela koordinate dok se tačka upotrebljava kao oznaka decimalnog mesta.\nRastojanje između dve tačke se izražava u "AutoCAD jedinicama". To je merna jedinica internog karaktera i može se tretirati kao bilo koja stvarna mera. Uobičajno je da se AutoCAD jedinice tretiraju kao milimetri stvarnog sveta, ali ne postoji ograničenje da to ne budu santimetri, metri, inči ili neka druga mera. U praksi to znači da se sve dužine u AutoCAD-u crtaju u stvarnoj veličini bez upotrebe bilo kakve razmere, jer se i inače konačna razmera određuje u trenutku icrtavanja crteža na papiru. Preciznost crtanja koju postižemo u AutoCAD-u je apsolutna jer se za opis položaja svakog elementa koristi i do 14 cifara.\nKoje tipove elemenata poznaje AutoCAD?\nIzrada crteža u AutoCAD-u se najvećim delom sastoji od postavljanja tzv. entiteta - elemenata na odgovarajuća mesta na crtežu. Entiteti predstavljaju osnovne geometijske forme koje odabiramo i crtamo primenom odgovarajućih komandi. Najčešće upotrebljavani entiteti su linije, krugovi, kružni luci, ali pored njih AutoCAD entitetima smatra i tekst, simbole i kotne linije.\nZa crtanje novog entiteta neophodno je AutoCAD-u prvo izdati odgovarajuću komandu (unosom preko tastature ili izborom iz menija). Dalje, u skladu sa tokom funkcije treba uneti određene parametre koji bliže određuju položaj, veličinu i druge karakteristike novog elementa. Po završenom unosu svih potrebnih vrednosti novi element će se pojaviti na ekranu, odnosno u crtežu. Nastavak rada može biti unos neke druge komande i crtanje novog elementa ili neka od drugih funkcija AutoCAD-a kojom se već nacrtani elementi mogu menjati ili koristiti za dalje konstruisanje crteža. AutoCAD poznaje više desetina komandi koje možemo po tipu svrstati u komande za unos novih i izmene već ucrtanih elemenata, upravljanje prikazom crteža na ekranu, očitavanje vrednosti sa crteža, pomoć pri tačnom pozicioniranju i štampanje na ploteru ili štampaču.\nKoje su ostale mogućnosti AutoCAD-a?\nVrlo je teško ukratko nabrojati sve mogućnosti tako složenog programskog paketa kakav je AutoCAD, jer one često nisu vidljive same po sebi već proizilaze iz mnoštva mogućih kombinacija pojedinih funkcija. Ipak., ovde će biti reči o najosnovnijim funkcijama koje prate rad u AutoCAD-u i karakterišu njegovu primenu.\nBoje i tipovi linija\nSvaki element može biti iscrtan određenom bojom i tipom linije. Boje su izražene numeričkom kodovima od 1 do 255 i predstavljaju boju kojom će element biti prikazan na ekranu. Inače osnovna svrha dodeljivanja različitih boja elementima je u tome da se postigne bolja preglednost na ekranu i da pri štampanju možemo definisati da se za različite boje koriste odovarajuće debljine linija.\nOrganizacija crteža u slojevima - Layer-i\nNajveća razlika u koncepciji izrade crteža u AutoCAD-u u odnosu na klasičan način crtanja krije se u mogućnosti "raslojavanja" crteža na neograničen broj slojeva - nivoa. Taj koncept najviše podseća na crtanje pojedinih delova crteža na nizu providnih folija koje se međusobno preklapaju i čine celinu. Svaki od slojeva (Layer-a u terminologiji AutoCAD-a) se može koristiti sa smeštaj određenog dela crteža (npr. posebni slojevi za zidove, otvore, nameštaj, kote, instalacije, opise, itd). To znači da svaki AutoCAD crtež u stvari može predstavljati celokupnu bazu podataka o svim elementima projekta, pa da se onda po potrebi određeni slojevi prikazuju i mogu štampati ili ostaju skriveni (nevidljivi) do momenta kada ponovo poželimo da sa njima radimo.\nAutoCAD crtež je datoteka u kojoj je sadržan njegov grafički opis. Svaka izvršena komanda automatski usklađuje informacije o elementima crteža. Upotrebom komande za upis podataka u datoteku (Save) trenutno aktuelno stanje se prenosi na disk. Tako formirane datoteke možemo kopirati, prenositi, brisati, itd. ili ih možemo koristiti kao deo nekog drugog crteža. To značI da nijedan arhivirani crtež nije definitivno završen niti neupotrebljiv u novim projektima - jednostavno se može izmeniti, dopuniti ili u celini preneti u novi - i već pola posla može biti gotovo! Datoteke crteža iz AutoCAD-a Release 14 se ne mogu koristiti sa prethodnim verzijama (npr. R13 i R12) ali zato sve crteže kreirane nekom od starijih verzija programa, AutoCAD R14 će bez problema pretvoriti u novi oblik i omogućiti da se na njima nastavi rad. Ako je potrebno da se crteži razmenjuju između različitih verzija treba primeniti komandu Save As i izabrati oblik u kom treba snimiti podatke.\nDatoteke crteža AutoCAD-a su u potpunosti portabilne među različitim operativnim sistemima što znači da ih bez ikakve konverzije možemo koristiti na računarima koji rade pod WINDOWS, UNIX, SunOS, VMS ili Apple Macintosh operativnim sistemom.\nProgramski paket AutoCAD se korisnicima isporučuje na jednom kompakt disku. Na njemu su sadržani svi elementi samog AutoCAD-a i još mnoštvo pratećih sadržaja kao što su primeri gotovih crteža, razni tipovi pisama i naravno, kompletna prateća dokumentacija. Za normalno korišćenje AutoCAD-a neophodno je da se podaci sa instalacionog CD-a prenesu na hard disk računara. Taj postupak nazivamo instalacijom programa.\nProsec instalacije AutoCAD-a je u velikoj meri automatizovan tako da je uloga korisnika u njemu svedena na najmanju neophodnu meru, odnosno izbor između nekoliko ponuđenih opcija Za aktiviranje ove procedure potrebno je prvo staviti instalacioni CD u CD-ROM računara a zatim izabrati Run komandu iz WINDOWS/START menija. U ponuđeno polje unesite sledeću komandu - X:setup (gde je X oznaka vašeg CD-ROM uređaja) i pritisnite taster ENTER. Posle nekoliko trenutaka na ekranu će se pojaviti pozdravna poruka a za nastavak rada je potrebno izabrati polje Next.\nU nastavku instalacije prvo je potrebno izborom polja Accept izraziti saglasnost sa uslovima pod kojim Autodesk predviđa upotrebu programa a zatim u odgovarajuća polja uneti serijski broj i ključ za instalaciju Vaše kopije AutoCAD-a.\nPosle unosa podataka o korisniku i prodavcu programa potrebno je potvrditi ponuđeni ili izabrati neki drugi folder u koji će AutoCAD biti instaliran.\nSledeći ekran nudi mogućnost izbora između četiri tipa instalacije koji se međusobno razlikuju po broju elementa programa koji će se preneti na hard disk. Preporučujemo izbor opcije Typical. Po potvrdi kreiranja nove programske grupe i ikonica za sve instalirane komponente programa biće započet i sam proces instalacije AutoCAD-a na vaš računar.\nUspešno završena instalacija programa obuhvata i kreiranje nove programske grupe u okviru Start/Programs menija. Za pokretanje programa dovoljno je izabrati odgovarajuće polje iz AutoCAD R14 menija. Još jednostavniji put do AutoCAD-a je dvostruki pritisak na levi taster miša na ikonicu AutoCAD R14 koja se nalazi da Desktop-u.\nPo pokretanju programa celu površinu ekrana će zauzeti radni prostor AutoCAD-a. Kao i mnoge druge parametre i izgled radnog okruženja je moguće prilagoditi potrebama i ukusu korisnika. Standarni izgled ekrana u najvećoj meri zadovoljava potrebe prosečnog korisnika pa su promene koje bi trebalo izvršiti minimalne. Konkretno, predlažemo da se umesto bele izabere tamna boja ekrana jer se na taj način smanjuje bljesak a time i zamor pri radu.\nPromena boje ekrana se vrši u okviru funkcije Preferences iz TOOLS menija. Ako iz grupe raspoloživih opcija odaberemo Display a zatim i polje Colors imaćemo mogućnost da za željenu zonu radne površine, u ovom slučaju "Graphics window background" odredimo crnu boju. Potvrda izborom tastera OK za oba dijaloga konačno menja boju radne površine u crnu.\nKAKO KORISNIK KOMUNICIRA SA AUTOCAD-om\nAutoCAD je program koji će slediti svaku vašu naredbu i precizno je izvršavati. Vezu sa njim korisnik uspostavlja koristeći padajuće menije i palete sa alatkama. Preko njih se pokreću AutoCAD-ove komande. One predstavljaju naloge kojima se AutoCAD-u zadaje određeni zadatak, recimo da nacrta liniju ili da obriše neki element crteža. Postoji mogućnost da se komande unose i preko tastature ali je to za manje vešte korisnike teži način u poređenju sa jednostavnim izborom mišem iz nekog od menija ili palete sa alatkama.\nDelovi radnog ekrana\nRadni ekran AutoCAD-a je podeljen na ukupno pet zona i to su:\nprostor za crtanje\nzona padajućih menija i\npalete sa alatkama tj, komandama.\nProstor za crtanje predstavlja vašu radnu površinu, ekvivalent crtaće table i logično, zauzima najveći deo ekrana. Sve što crtate prikazuje se na tom mestu. Osim toga, na radnoj površini će biti vidljiv i kursor, element u obliku krsta sa malim kvadratom na mestu preseka vertikalne i horizontalne linije. Njegova uloga je da pokazuje trenutni položaj "alata" kojim sa služite (npr. vrha olovke pri crtanju). Pomeranje miša van prostora za crtanje menja oblik kursora u strelicu i time sugeriše da je i njegova funkcija u tom momentu izmenjena i svedena na mogućnost izbora neke od funkcija iz menija.\nPri dnu ekrana nalazi se horizontalna površina koja služi za ispisivanje tekstualnih poruka važnih za rad i praćenje izvršavanja komandi. Zato tu zonu i nazivamo komandnom linijom. U situaciji kada je na njoj ispisano samo Command: znači da je AutoCAD spreman da prihvati vašu komandu, odnosnu neku od instrukcija. U toku izvršavanja neke od funkcija za crtanje ili neku drugu namenu na komandnoj liniji će se pojavljivati zahtevi za unos odgovarajućih parametara vezanih za izvršavanje željenog zadatka. Zato je veoma bitno da od samog početka posebnu pažnju posvetite ovoj zoni ekrana jer preko nje AutoCAD u stvari komunicira sa vama. Pored toga što vam prenosi poruke komandna linija služi i za beleženje toka prethodno izvršenih komandi pa zato postoji mogućnost da pritiskom na funkcijski taster F2 otvorimo novi okvir u kome možemo preglednije sagledati šta smo do tog trenutka uradili.\nStatusnom linijom nazivamo horizontalnu traku koja se nalazi u samom dnu ekrana. Na njoj se vrši prikaz trenutnog stanja - statusa pojedinih pomoćnih aktivnosti kao što su vidljivost pomoćne mreže, ortogonalno crtanje, korak kursora itd. Detaljnije objašnjenje ovih funkcija je sadržano u okviru šeste lekcije.\nPored toga na levom kraju statusne linije možemo pročitati koordinate trenutnog položaja kursora. Pratite kako se te koordinate menjaju pri pomeranju miša. Ako je to potrebno pritiskom na funkcijski taster F6 možete isključiti i ponovo uključiti praćenje koordinata.\nKao i kod mnogih drugih programa orijentisanih na Windows okruženje, padajući meniji omogućavaju brži pristup mnogim komandama i kontrolama AutoCAD-a. One su tu svrstane po tipu i svojoj osnovnoj nameni a sve radi lakšeg pronalaženja željene funkcije. Kod stavki koje na desnoj strani imaju trougao, izbor ima za posledicu otvaranje nove grupe funkcija pa je tada za konačni izbor neophodno strelicu kusora dovesti do neke od dodatno ponuđenih opcija i pritiskom na levi taster izvršiti njen odabir. Stavke koje imaju na svom kraju tri tačkice služe za aktiviranje odgovarajućeg okvira za dijalog. Kroz ovakve dijaloge se vrši detaljnije podešavenje kod funkcija koje imaju veći broj parametara.\nNamena paleta sa alatkama je slična onoj koju imaju i padajući meniji - lak i brz odabir željene komande ili okvira za dijalog. Njih sačinjavaju ikonice grupisane po nameni funkcija koje njihovim izborom možemo pokrenuti..\nNa osnovnoj postavci radnog ekrana su vidljive četiri palete: STANDARD, PROPERTIES, DRAW i MODIFY. Pored njih postoji još niz pripremljenih paleta, ali je za njihovo prikazivanje potrebno pokrenuti funkciju Toolbars iz View menija i markirati polje koje se nalazi levo od naziva željene palete. AutoCAD će istovremeno prikazati izabrane palete, a po zatvaranju dijaloga za izbor im možemo promeniti položaj na ekranu.\nIzuzetak od standardnog načina izbora komande jednim kratkim pritiskom na levi taster miša predstavljaju ikonice koje u svom donjem levom uglu imaju mali crni trougao. One u stvari kriju čitav niz novih ikona kojem možemo pristupiti tako što prvo osnovnu ikonu odabiramo pritiskom na levi taster miša i pri tome ga zadržavamo pritisnutim. Zatim, strelicu dovedemo do željene komande i tek tada otpuštamo levi taster miša.\nRad sa mišem\nI pored mogućnosti da se za rad u AutoCAD-u koriste različiti tipovi specijalizovanih uređaja kao što su digitalna tabla, trackbool ili slično, najčešće na raspolaganju za rad imamo samo standardni miš. U takvoj situaciji je poželjno da to bude miš opremljen sa tri tastera, jer AutoCAD ima mogućnosti da svaki taster iskoristi za određenu namenu.\nKonkretno, namena levog tastera je višestruka jer njime odabiramo komande iz menija ili paleta sa alatkama, zatim određujemo položaj elemenata koje crtamo i treće, vršimo odabir elemenata koje želimo da menjamo.\nDesno dugme miša zamenjuje ENTER sa tastature. Njegovom upotrebom štedimo vreme jer je često brže jednostavno pritisnuti desni taster miša nego pogoditi ENTER na tastaturi. Za razliku od levog i desnog tastera čija je namena fiksna, srednji taster može imati različite funkcije. Ipak se najveći broj korisnika odlučuje da zadrži onu podrazumevanu namenu a to je aktiviranje inače često potrebnog menija sa pomoćnim funkcijama.


GUVERNER Bejruta PLAČE: NAJVEĆA KATASTROFA ikada, OTKRIVEN I UZROK! | Info | Svijet\n28. September, 05:58\nGUVERNER Bejruta PLAČE: NAJVEĆA KATASTROFA ikada, OTKRIVEN I UZROK! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nGUVERNER Bejruta PLAČE: NAJVEĆA KATASTROFA ikada, OTKRIVEN I UZROK!\n04.08.2020. / 19:40\nStravične eksplozije u Bejrutu odnijele su do sada deset života, a svijet obilaze snimci katastrofe na kojima se nebom prijestonice Libana širi pečurka poput one pri detonaciji atomske bombe.\n"Ovo je nacionalna katastrofa. U životu nisam vidio ovako veliku katastrofu. Ovo je katastrofa za Liban. Ne znamo kako ćemo se oporaviti od ovoga. Moramo ostati snažni i hrabri", rekao je guverner, pa briznuo u plač.\nU međuvremenu je saopšteno i da je uzrok eksplozije u kojoj je veliki broj ljudi povrijeđen, a najmanje 10 mrtvih - eksplozija broda koji je prevozio pirotehniku.


O mom svetu: 2017\nОбјавио Јована Д. у 18:53:00 2 коментара:\nОбјавио Јована Д. у 10:58:00 Нема коментара:\nОбјавио Јована Д. у 18:10:00 Нема коментара:\nGovorna kultura: Kako (i da li) čestitati verske praznike pripadnicima drugih veroispovesti?\nVeć duže vreme, kada nastupi neki verski praznik, razmišljam o tome kako da ga čestitam vernicima, bilo dominantnim pravoslavcima bilo pripadnicima drugih religija, istovremeno se čudeći zašto li to meni ljudi i dalje uporno čestitaju pravoslavne praznike (iako mi logično, lepe želje nikada ne smetaju).\nŠto se tiče samog načina čestitanja, prepoznala sam tri moguće opcije:\nne čestitati praznik\nkoristiti tradicionalni pozdrav (npr. Hristos Vaskrse, Bajram šerif mubarek olsun)\nkoristiti konstrukciju srećan + ime praznika (npr. Srećan Uskrs, Srećan Bajram)\nIako sam već nekako izabrala 3. opciju kao najlogičniju za ono što želim da postignem - da čestitanjem praznika izrazim poštovanje i uvažavanje onoga što je mom sagovorniku bitno, a da se pritom ne osećam čudno i neiskreno, kao što bih se osećala pri korišćenju tradicionalnog pozdrava (Kako neko da kaže Hristos vaskrse ako ne veruje da je Hristos vaskrsao?), zanimalo me je da saznam i kako drugi ljudi razmišljaju i šta rade u datim situacijama. Tačnije, znam da se koriste ove tri opcije, ali me je zanimala zastupljenost svake od njih, kao i kako sami vernici žele (i da li žele) da im neko ko ne pripada njihovoj veri čestita praznik. Zato sam napravila malo istraživanje - osmislila sam anketu i podelila je sa svojim fb prijateljima, kao i u nekoliko fb grupa u kojima sam član.\nAnketa - pitanja i rezultati\nKao što vidimo na pitici, nešto više od polovine ispitanika koristi konstrukciju srećan + ime praznika, a petina tradicionalni pozdrav. Relativno je mali procenat onih koji ne žele da im se čestita praznik, a ima iznenađujuće dosta ljudi koji ne slave verske praznike, imajući u vidu da je, sudeći po podacima sa popisa, 95% stanovništva Srbije pravoslavno, a pritom ima i ljudi drugih veroispovesti. Naravno, pitanje je koliko je tih ljudi koji su pravoslavci zaista religiozni, a koliko ih se tako izjašnjava eto tako, zbog tradicije ili su se roditelji izjasnili umesto njih.\nIako nisam uzimala podatke o godinama i obrazovanju, jer me je zanimala uopštena slika, a ne podaci u procenat, verujem da je većina mojih ispitanika obrazovana, između 20-50 godina i da su uglavnom iz gradskih sredina. Ipak, s obzirom na to da je danas uopšteno veći procenat gradskog stanovništva i da je sve više obrazovanih ljudi, ne verujem da bi se rezultati pri preciznijem i sveobuhvatnijem istraživanju značajnije razlikovali.\nPošto se u drugom slučaju svakako ne čestita onima koji nisu vernici (kao što rekoh u uvodu, ima i toga, ali to je već posebna priča, a nisam želela da širim temu), imamo tri opcije:\nKao što vidimo, i ovde se nešto više od polovine ispitanika odlučuje za opciju u kojoj neutralno čestitamo praznik, a i tradicionalni pozdrav praktikuje petina ispitanika. Preostala petina ne čestita praznik, što nas može navesti da pretpostavimo da se taj rezultat dobije pukim sabiranjem onih koji ne slave verske praznike i onih koji ne žele da im drugi čestitaju. Međutim, treba imati u vidu da nije sve crno-belo i da je vrlo moguće da ljudi koji ne slave čestitaju drugima, a da postoji određeno nepodudaranje između načina na koji ljudi žele da im se čestita i na koji sami čestitaju drugima.\nSve u svemu, iako više od polovine ljudi koristi jedan oblik, srećan + ime praznika, daleko smo od toga da kažemo da imamo ustaljenu kulturu govora (i ponašanja) u datim prilikama, što treba imati u vidu u ovakvim situacijama. Dosta ljudi ipak želi da im se čestita tradicionalnim pozdravom, pa bi im druge opcije možda bile znak nedovoljnog poštovanja, a ne treba zanemariti ni one koji se ne osećaju dobro kada im čestita neko ko ne pripada njegovoj veri.\nNaravno, u celoj priči treba imati u vidu i sopstvena osećanja. Kao što sam napisala, ako se ja osećam licemerno i neugodno izgovarajući tradicionalni pozdrav, neću ga izgovarati bez obzira na želje sagovornika, jer nikome nije cilj da se neko oseća loše.\nIako ovo nekima može delovati kao trivijalna tema, mnogim ljudima ti praznici zaista znače i predstavljaju posebne i važne dane u njihovim životima. Zato bi bilo dobro da imamo ustaljeno i široko rasprostranjeno rešenje, ali dok se to ne desi, snalazimo se sami, a nadam se da će u tome pomoći i rezultati ovog istraživanja (meni jesu, barem da sagledam kompleksnost teme). Ako ništa drugo, barem da budemo otvoreni da prihvatimo, iako se nekad ne poklapa sa našim očekivanjima, dobru nameru sagovornika.\nHvala svima koji su učestvovali u istraživanju i omogućili da nastane ovaj tekst.\nОбјавио Јована Д. у 14:03:00 Нема коментара:\nОзнаке: kako čestitati, kultura, praznik, srpski jezik, vera


Politika - datum: 2017-05-12 ALEKSA BEČIĆ ISTAKAO DA PAD DPS-A I RAST DEMOKRATA NIKO NE MOŽE ZAUSTAVITI\nBečić Pobijedili smo ekstremizam kojim se hrani kriminal Pokazali smo da se DPS može pobijediti i na lokalnom nivou uprkos svim zloupotrebama državnih resursa i drugim manipulacijama, kazao Bečić\nNarod je lider opozicije, a Demokrate su lider pobjeda, lider promjena i lider pomirenja, istakao je sinoć predsjednik Demokratske Crne Gore Aleksa Bečić. On je kazao da su izbori u Herceg Novom 7. maja, na kojima su Demokrate ostvarile pobjednički rezultat, pokazali da se Demokratska partija socijalista (DPS) može pobijediti i na lokalnom nivou uprkos svim zloupotrebama državnih resursa i drugim manipulacijama.\nOn je kazao da je jako bitan rad na terenu i da su se Demokrate na licu mjesta suprotstavljale najmračnijim ličnostima iz DPS-a, Službe državne bezbjednosti, policije i podzemlja, i da su uspjele da ih sve pobijede 7. maja.\n– Lično sam 50 dana bio u Herceg Novom i posjetio 700 domaćinstava. Slijedi pet dana odmora, a onda idem u svaki grad po 15 dana, da razgovaram s ljudima – kazao je Bečić za TV „Vijesti”.\nNaveo je da je stalno govorio kolegama iz opozicije da uspjeh leži u tome da se u opoziciji poštuju i uvažavaju međusobno. Apelovao je na opozicione subjekte da se obustave međusobni napadi i svađe, jer to ne vodi nigdje.\nBečić je rekao da je jako zadovoljan što su građani Herceg Novog 7. maja poslali poruku da ih dominantno ne zanima politika sa ekstremnih pozicija.\n– Mi smo na ovim izborima pobijedili politiku ekstremizma koja hrani kriminal i korupciju. Pad DPS-a i rast Demokrata niko ne može zaustaviti – rekao je Bečić.\nOn je naveo da je najveći dio birača DPS-a u Herceg Novom, koga je 7. maja podržalo oko hiljadu birača manje nego na parlamentarnim izborima 16. oktobra, glasao za Demokrate i da se toga DPS najviše plaši.\nPredsjednik Demokrata je saopštio i da vjeruje da će vlast u Herceg Novom biti veoma brzo formirana.\n– Vjerujemo u dogovor, i da postoji apsolutna vlast u Herceg Novom mi bismo razgovarali sa svim potencijalnim partnerima, jer ne živi sva pamet kod jednog subjekta – pojašnjava Bečić.\nKako je rekao, ako bilo ko ima saznanja da su Demokrate nezakonito finansirane, to treba da prijavi nadležnim organima. Međutim, u tom smislu je, smatra lider Demokrata, apsolutno opušten jer takvih dokaza nema, niti je bilo nepravilnosti u finansiranju Demokratske Crne Gore. Podsjetio je kako su Agencija za sprečavanje korupcije i Državna revizorska institucija kontrolisale rad Demokrata, i ne da nije nađena bilo kakva nepravilnost već su svi stranački izvještaji dobili čistu desetku.\n– I danas, zamislite taj bezobrazluk, vidimo kako Milo Đukanović ima kredibiliteta, baš on koji je simbol za kriminal i korupciju, da nekoga optužuje za kriminal i korupciju – saopštio je Bečić.\nKako tvrdi, šef DPS-a je izrekao notornu neistinu kada je izjavio da je osuđivani kriminalac finansirao kampanju Demokrata.\n– Đukanović, ako ima dokaze, ako je njemu neprijatno da to dostavlja državnim organima, neka ih dostavi meni, ja ću protiv sebe podnijeti krivičnu prijavu. Pozivam tužilaštvo, gospodu Stankovića i Katnića, neka sve ispitaju. Ako neko u Crnoj Gori zna da određeno lice u ime Demokrata obavlja nemoralno svoj posao, ja ću podnijeti prijavu protiv tog lica – kaže Bečić.\nOn je objasnio da će odluku o mogućoj kandidaturi za predsjednika Crne Gore donijeti organi Demokrata, uz napomenu da to zavisi i od toga da li će istog dana biti održani parlamentarni i lokalni izbori, na čemu insistira cjeloklupna opozicija.M.V.\nTo što je DPS uradio Budvi ne bi ni okupator\nLider Demokrata Aleksa Bečić rekao je da su nova vlast u Budvi i predsjednik opštine Dragan Krapović suočeni sa ogromnim problemima koje je ostavila bivša vlast, u kojoj je glavnu riječ vodio DPS. Bečić je rekao da DPS u Budvi danas optužuje Demokrate, što je, kako kaže, sramno i licemjerno.\n– Ko nas to optužuje, DPS, koji je uradio Budvi ono što ne bi nijedan okupator. Ja samo tražim konkretne dokaze za te optužbe. Takvu situaciju koju smo mi tamo naslijedili, pa to nam ne bi ni okupator ostavio. DPS je u Budvi ostavio milionske dugove, blokirane račune, preveliku i nefunkcionalnu administaciju. U gradu koji ima 16.000 birača zaposleno je 1.200 ljudi u lokalnoj administraciji. I sada partija koja je sebe pretvorila u organizovanu kriminalnu grupu, koja je napravila haos u Budvi, ima obraza da nas optužuje. Neće biti lako, ne može se to desiti preko noći, ali probleme u Budvi ćemo riješiti – istakao je Bečić.


Milići – Avgustovski dani kulture i sporta | Palelive.com\nPočetna Regija Milići Milići – Avgustovski dani kulture i sporta\nMilići – Avgustovski dani kulture i sporta\nMILIĆI – Tradicionalna manifestacija “Avgustovski dani kulture i sporta – Milići 2012” završena je nastupom beogradskog benda “Amadeus” pred nekoliko hiljada posjetilaca u Sportskom centru u Milićima.Sinoćni nastup ove beogradske grupe drugi je pred milićkom publikom, pošto je “Amadeus” nastupao u Milićima i 2010. godine na istoj manifestaciji.\nPečat ovogodišnjoj manifestaciji svojim programima dao je Omladinski savjet /OS/ u Milićima.\nPredsjednik Omladinskog savjeta Milići Stefan Milić rekao je novinarima da su u okviru “Avgustovskih dana” upriličeni nastupi mladih neafirmisanih sastava, dječija likovna radionica, projekcija filma “Parada” i “Bikini parti” na milićkom bazenu, te nastup “Amadeusa”.\n“Ovo je finale naših napora i vjerujem da smo ovogodišnju manifestaciju, uz podršku i pomoć opštine Milići i resornog Ministarstva za porodicu, omladinu i sport Srpske, realizovali na najbolji mogući način“, izjavio je Milić.\nOpština Milići je iz budžeta za organizaciju ovogodišnjih “Avgustovskih dana kulture i sporta“ obezbijedila 20.000 KM, dok je resorno ministarstvo sa 6.000 KM podržalo programe Omladinskog savjeta.\nPrethodni članakRšumović kazivao svoje stihove\nNaredni članakStrip iz perspektive Peđe Slavnog


EP (kvalifikacije): Maðarska-Srbija - B92.net\nEP (kvalifikacije): Maðarska-Srbija\nSrpski košarkaši stigli su u Sombatelji, gde æe odigrati meè za odlazak na Evropsko prvenstvo protiv selekcije Maðarske.\nIzvor: B92, zvanièni sajt petak, 12.09.2008. | 22:04\nAj sad nek ovi sa RTS puste neki crno beli film iz pretprošlog veka da uveseljava ne znam koga, mislim da je to mnogo bitnije od ove utakmice, zar ne dragi RTS-ovci ili možda sednicu skupštine pa da slušamo nešto pametno i edukativno-ma mrš bre SRBIJAAAAAA\n(razocaran pretplatnik, 12. septembar 2008 22:27)\nA onda i sve ostale na prvenstvu!!!\n(doshljak, 12. septembar 2008 22:36)\nPreko Beca? Na sta vi trosite pare?Busom pa lepo truckajte malo!!!\n(Stari AS, 12. septembar 2008 22:43)\nMesto crno belog filma mozda bi bilo pametnije da za vreme utakmice RTS pusti zvezde granda,ko jos gleda kosarku u srbiji!? Tijanicu od prosle subote nisam vise redovni platisa\n(nenad, 12. septembar 2008 22:43)\nOvaj covjek je u pravu sto se tice RTS-a, zamislite kako je nama sto zivimo u inostranstvu, RTS satelit ne prikazuje sve utakmice pa onda mi moramo da trazimo preko drugih agencija, bruka!\n(Darko, 12. septembar 2008 22:48)\nMolim KSS da obavezno sklopi ugovor o TV prenosima utakmica reprezentacije sa nekom drugom televizijom. Takodje i za utakmice domace lige. Pokazalo se da je RTS-u sve vaznije od kosarke. i skupstina i potpuno nebitni mecevi tenisera. Nemam nista protiv, ali onda dajte nekom drugom da prenosi, ko ima interesa za basket. Sta fali prenosima Jadranske lige na B92, ili lige sampiona na Avali? Dosta bre maltretiranja ljubitelja kosarke!\n(zzzzzzzzzzzzzzzzzz, 12. septembar 2008 22:53)\nMesto se zove SOMBATHELJ u originalu SZOMBATHELY a ne Sombatelji.\n(sava, 12. septembar 2008 23:13)\nVec smo se opekli u Finskoj, tako da treba biti oprezan. Favoriri smo mi, naravno. Bice prenosa. Kad ne bi bio...\n(KKP, 12. septembar 2008 23:24)\nOdlozeni prenos ovog meca moci cete da pratite na nasem drugom programu u 3 sata posle ponoci, odmah posle prenosa teniskog meca u kadetskoj kategoriji na otvorenom prvenstvu u Andori. Vas JAVNI SERVIS.\n(TeoFan, 12. septembar 2008 23:38)\nma +25 i ajmo kuci!!!\n(srbija :), 13. septembar 2008 00:00)\nma ove kvalif su smesne tu bre svi zivi prolaze, prve dve direktno, 3,4 u baraz\n(marko, 13. septembar 2008 01:42)\nime grada na maðarskom je SZOMBATHELY, a na srpskom bi trebalo da se piše i izgovara ovako: Sombathelj\n(maðar, 13. septembar 2008 02:12)\nPreko Beca do Madjarske? Wtf? Pa mogli su i preko Rima...\n(Siki187, 13. septembar 2008 08:59)\nKao da se vazno odakle su isli, jendo znacajno ovde je pobeda i da li ce biti prenosa...\n(Daliborac, 13. septembar 2008 09:44)\nA nisu izjavili da su otisli sa 13 igraca zbog povrede(savanovic)...NAPRED PLAVI\n(borko, 13. septembar 2008 10:37)\nNas ce suspendovati sa Eura jer nezni student-kosarkas Vrbasa iz NY nece da se javi na sud a i Hemofarm nije vise sponzor KSS zbog pritisaka USA.Sila boga ne moli a pogotovu kad su batinasi u pitanju.\nSombathelj je grad na granici sa Austrijom a najbolji avio prevoz je preko Beèa.\nZnam da æe biti gnjavaže jer još ne umemo da odigramo stabilan meè ni protiv dunstera-penzionera. Šut 45% pa onda besomuèna odbrana a zona nam je slaba. Muèenje...\n(Cvetko, 13. septembar 2008 11:19)\nJa cu samo kratko reci PUNI BORANIJU!!!!!!!\n(sasa, 13. septembar 2008 12:15)\nEto, dok se neki odmaraju posle uèešæa na Olimpijskim igrama, drugi igraju kvalifikacije za EP i razmišljaju da li æe Maðari proigrati kao Iranci ili Finci.\n(ukilo, 13. septembar 2008 13:42)\nhocete da gledate kosarku, a necete da platite pretplatu?E PA NE MOZE!\n(sasa t., 13. septembar 2008 14:31)\nGrad je Sombathelj. Slovo "Y" ima funkciju naseg "J" (kao "Lj", "Nj"). Recimo rec NAGY (veliki) se cita "Nadj".\nIako su mi ove kvalifikacije pre pet godna izgledale nezamislive, ipak zelim srecu reprezentativcima. O televizijama i prenosima necu da pocinjem...\n(Nindza, 13. septembar 2008 15:26)\nE da je srece mogli su svratit kod mene u becu na kaficu...\nA NE na pivo, kao sto fudbaleri uvijek rade...\nKosarka je naj naj....\n(dejan iz bijelog svijeta, 13. septembar 2008 16:03)\n@ime grada na maðarskom je SZOMBATHELY, a na srpskom bi trebalo da se piše i izgovara ovako: Sombathelj\nPa ako vi možete Srbobran da zovete Sentomaš,možemo i mi SZOMBATHELY da zovemo Sombatelji. :))\n(W83, 13. septembar 2008 16:13)\nPazi sad ovako: Na RTS 1 je vojna parada, a na RTS 2 cemo u vreme utakmice verovatno moci da gledamo snimak prelepog osmeha nama drage Milke Canic... Ne bi bilo prvi put...\nMomci donesite pobedu iz Madjarske!\nSrbijo zgazi ih sve!!!\n(Marko Vozdovac, 13. septembar 2008 17:48)\nTrpaj boraniju !!!\n(Ja, 13. septembar 2008 17:57)\nako ne pobede neka se ne pojavljuju na evr. mozete me svi posetiti na mom sajtu [link] mozete i vi napraviti svoj sajt samo odite\n(lus, 13. septembar 2008 18:41)\nSta ovo bi? :-) Dudo,jaki Madjari,nema sta. . .:-)\n(Glas razuma, 13. septembar 2008 18:47)\n(Милка Цанић, 13. septembar 2008 19:19)\n@sasa t mali ne k..\nmi iz diaspore placamo celu godinu iako ne provedemo vise od 3 4 nedelje godisnje u Srbiji. To sto nam se ne placa dodatno za glupi pink ili\n(ick, 13. septembar 2008 19:42)


Monika Mertens |\nSchlagwort-Archive: Monika Mertens\nPoetry Slam 12.09.15\nFotos vom Poetry Slam am 12.09.2015 im Filmhaus Lübeck. Mit dabei: Henning Wenzel, Jasmin Durgun, Julia Mattijahn, Maria Odojevskaja, Max Gebhard, Monika Mertens, Quichotte\nVeröffentlicht am 18. September 2015 in Poetry Slam, Slam\nVerschlagwortet mit christoffer greiss, filmhaus, Henning Wenzel, Jasmin Durgun, Julia Mattijahn, lübeck, Maria Odojevskaja, Max Gebhard, Monika Mertens, Poetry Slam, Quichotte, slamarama, tilo strauss


Veće uputilo predlog Statuta odbornicima\nJul 06, 2020, 04:15:01\nAutor Tema: Veće uputilo predlog Statuta odbornicima (Pročitano 4257 puta)\n« poslato: Oktobar 22, 2008, 21:03:51 »\nČlanovi Opštinskog veća SO Svrljig danas su prihvatili par izmena u tekstu Statuta opštine, posle javne rasprave, i tekst uputili na usvajanje opštinskom parlamentu.\nVećnici su danas upoznati i sa informacijom o problemu u radu stomatološke službe svrljiškog Doma zdravlja, koja prošlog meseca bukvalno nije imala pacijente. O tome su vodjeni odredjeni razgovori sa rukovodstvom svrljiške zdravstvene ustanove. Iznet je i podatak da Svrljižani, zbog činjenice da se većina stomatoloških usluga plaća, jednostavno zaobilaze stomatologe, pa obzirom da je svrljiško stanovništvo siromašno, i spada u red najstarijih u Evropi, ono spada i u red izrazito “bezubog” stanovništva.\nVećnici su informisani i o problemu sa prebijanjem medjusobnih obaveza izmedju Opštine, za struju i EPS-a na ime njihovih obaveza prema opštini za korišćenje javnog gradjevinskog zemljišta.\nMilija Miletić, predsednik opštine je naglasio da opština za struju duguje 23 miliona dinara a EPS za korišćenje opštinskog gradjevinskog zemljišta 14 miliona dinara.\n- Sa EPS-om vodimo intenzivne pregovore o medjusobnim potraživanja, medjutim ovo državno javno preduzeće jednostavno ne želi da plati ove doprinose opštini, za razliku od Železnice koja je počela da izmiruje ove obaveze i JP Putevi Srbije sa kojima imamo ugovore o prebijanju dugova kroz izgradnju puteva na našoj teritoriji, izjavio je Miletić i nagovestio mogućnost da se spor sa EPS-om reši i sudskim putem.\nVećnik Milenko Petrović je inicrao pitanje rada gradske Mesne zajednice, a Dragan Blagojević je zatražio da se u poslovima po javnim konkursima i tenderima stvore uslovi, uz poštovanje svih zakonskih normi, upošljavanja svrljiških firmi kao direktnih izvodjača ili podizvodjača, kao i da se za poslove, bilo ko da ih finasira, postignu stvarne ekonomske cene. Jer, u krajnjem slučaju, i projekte koje finasira država, plaćaju poreski obveznici, pa i gradjani Svrljiga.\n- Ako Svrljižani ne dobijaju poslove, ako ne rade, oni će biti još siromašniji - ukazao je Blagojević.\nOdg: Veće uputilo predlog Statuta odbornicima\n« Odgovor #1 poslato: Jun 25, 2018, 07:47:12 »\nAll the stories in the forum are most important.


Schulz: Merkel nema viziju, neću pokleknuti pred Erdoganom | Svijet News | Al Jazeera\nMartin Schulz se već nekoliko puta izjasnio za okončanje pristupnih pregovora Evropske unije s Ankarom. (EPA)\nKandidat socijaldemokrata za kancelara Nemačke Martin Schulz ocijenio je da aktuelna kacelarka Angela Merkel “nema viziju za budućnost”.\nOn tvrdi da neće pokleknuti pred predsjednikom Turske Recepom Tayyipom Erdoganom i da će, ako treba, raskinuti dogovor s Turskom o politici prema izbjeglicama.\nSedam dana uoči saveznih parlamentarnih izbora, predsjednik Socijaldemokratske partije Njemačke uputio je oštre kritike na račun turskog predsjednika i istakao da su ljudska prava u Turskoj u lošem stanju.\n“Ako sutra budete putovali u Tursku i odande izvještavali, ne mogu vam garantirati da nećete završiti u zatvoru“, poručio je novinarima Schulz.\nSaradnja i s nedemokratskim zemljama\nOn je dodao da “trenutno nema puno smisla razgovarati s Erdoganom”.\nDeutsche Welle podsjeća da se Schulz već nekoliko puta izjasnio za okončanje pristupnih pregovora EU-a s Vladom u Ankari, a izrazio je i spremnost na odustajanje od saradnje s Turskom kada je riječ o politici prema izbjeglicama.\n“Nisam spreman pokleknuri pred Erdoganom. Čovjek ne smije da dopusti da bude ucjenjivan“, kazao je predsjednik SPD-a.\nSchulz je rekao da će, ako postane kancelar, otvoreno razgovarati i s članicama EU-a koje odbijaju primiti izbjeglice.\nOn se, također, izjasnio za to da se u Evropi uvedu takozvane kvote ili useljeničko pravo s jasnim brojem izbjeglica.\nKandidat socijaldemokrata za kancelara smatra da je moguća saradnja i s afričkim zemljama koje nisu demokratske, kako bi se spriječilo kretanje izbjeglica u smjeru Evrope, ali je istakao da bi to bilo moguće samo u saradnji i pod kontrolom međunarodnih organizacija.\nDeutsche Welle navodi da, prema rezultatima ispitivanja javnog mnijenja, kandidatkinja Kršćanskodemokratske unije/Kršćanskosocijalne unije Angela Merkel trenutno ubjedljivo vodi.\nNavodi se da se Schulz ne predaje i optužuje kancelarku da “samo upravlja onim što je već postignuto” i da “nema viziju za budućnost”.\nOn je, također, rekao da ne pridaje veliki značaj ispitivanju javnog mnijenja.\n“Dvadesetčetvrtpg septembra odlučuje narod. Vidjet ćemo kako će biti”, zaključio je Schulz.\nEksperti smatraju da bi Berlin nakon izbora mogao zauzeti mnogo oštriju poziciju po pitanju dugoročnog rješavanja otvorenih pitanja u regiji.


03-02-2019 09:18 Srbija Društvo\nU kolevci srpskih neimara, jedinom mestu na prostoru bivše Jugoslavije u čijem centru je podignut spomenik ženi koja je podnela veliki teret u očuvanju kuće i porodice u odsustvu muževa građevinaca, danas nema kolevki, sve je manje i žena koje mogu da rađaju.\nCrna Trava (Foto: Jutjub)\nSve mračnija slika Crne Trave. Od Drugog svetskog rata broj stanovnika smanjio se više od pet puta. U najnerazvijenijoj opštini Srbije danas živi nešto više od hiljadu i po ljudi. Mladi su za poslom otišli u veće gradove, stari životare rasuti po planinskim selima.\nZavejana varoš na jugu Srbije. Miroljub Mića Budić, predsednik Mesne zajednice Crna Trava, urbanog dela opštine, poslednjih 30 godina vozi kola Hitne pomoći, „džampera“ kupljenog davne 1998. godine. Dom zdravlja ima i lade nive, ali Mića vozi jedino „ležeće“ vozilo, kako kaže, preko potrebno, ako neko slomi kuk. Do planinskih sela probijamo se često uz pomoć lopate, koju i lekari koriste, lopataju jednako dobro kao ja, kaže naš sagovornik.\n„Nema nigde mladih gore u selu. Odakle mladi ljudi u selu? Ali krivica je i na njima, deca žele da ih povedu dole u grad da sede kod njih, ali ne žele. To se osamilo, to se naviklo na tišinu, na neki mir. Čekaju smrt, žele da umru tu gde su. Kad neko ima sedamdeset godina, a nikad nigde nije otiš‘o, to je njemu sve, ceo svet“, objašnjava Mića.\nProšle godine umrlo je 35 ljudi, a porodila se samo jedna žena, koja je u Crnu Travu stigla iz Beograda. Mića kaže da mesto među brdima relativno dobro funkcioniše, ali da su puste ulice najbolja slika trenutnog stanja.\n„Dom zdravlja ima i jednu babicu, ali ona nema koga ’da baba‘. Asfaltnih puteva do sela nema, ali u poslednjih nekoliko godina ima para za to, počelo je asfaltiranje. Kasno, ali nikad nije kasno“, kaže nam Budić.\nI on je trbuhom za kruhom otišao u glavni grad, ali se vratio kad se majka razbolela, nije želela da skonča u bolnici u Beogradu. Rekla mi je, vodi me u Crnu Travu, da umrem, priseća se.\n„Ostavio sam Beograd, vratio se da učinim mami, da umre u rodnoj kući. Onda sam upoznao ženu mog života, pa je krenuo rat devedesetih, pa inflacija, primiš platu, a sutradan vredi tri marke, pa je bilo lakše da živim u selu nego u gradu, sa te tri marke“, objašnjava.\nSlavoljub Blagojević, koji je na čelu opštine više od decenije, kaže da mediji olako barataju informacijama koje idu u korist crnoj demagoškoj slici mesta na jugu Srbije. Kaže da je prošle godine rođeno nekoliko beba, ali pošto žene odlaze u porodilište u Leskovcu, deca nisu registrovana u lokalnoj matičnoj službi.\n„Dobili smo čak i manje nego drugi, pet miliona dinara za završetak pet stanova, uz učešće opštine od nešto više od 20 odsto, to smo završili i treba da damo mladim porodicama sa decom. U aprilu će biti konkurs. Niko neće da dođe, mi zapošljavamo, sad smo otvorili fabriku konfekcije, tamo radi 35 ljudi, uglavnom mladih. Radna mesta jesu problem, ali ne toliko. Imamo zadatak da svake godine vraćamo po pet mladih porodica, sa najmanje dvoje dece, da im damo stan i posao, ali ne možemo da napravimo neki veliki poduhvat. Pitanje je da li ćemo uspeti da nađemo tih pet porodica. Do sada smo vraćali jednu ili dve godišnje“, kaže Blagojević.\nIako ima više nego skroman budžet, svega 160 miliona dinara, opština nikome ne duguje i čak uspeva da 60 miliona investira u projekte infrastrukture. Poslednjih deset godina prevoz je besplatan za sve đake i druge građane, besplatan je i boravak u vrtiću, srednjoškolci besplatno žive u domu. U vrtiću je 25 dece, u osnovnoj školi 30, a u srednjoj 120, borimo se, ali sve je džaba, ako ljudi ne žele da se vrate, a ja pozivam mlade da dođu, nije važno odakle, kaže Blagojević.\n„Dajte neku porodicu sa petoro, šestoro dece koja nema nigde ništa, mi smo spremni da je preuzmemo, da im damo stan, posao, socijalnu pomoć. Da skromno žive u Crnoj Travi, mislim, sasvim normalno. Takve porodice nam trebaju, koje ovde mogu da opstanu, a u sredinama u kojima su nemaju dovoljno pažnje“, pojašnjava Blagojević.\nDodaje da je strašna činjenica da Crnotravci ne žele da se vrate sada kad su imućni, a hiljade njih živi u Beogradu, nisu daleko.\nVozač Mića ne može da se načudi činjenici da niko od njih nije poželeo da makar kupi novo sanitetsko vozilo, kojim bi stizao do njihovih roditelja u zabačenim selima. Ali dodaje, da ne gubi nadu. Našao je i dodatni prihod, nabavio „pincgauera“ kojim se probija do kuća na najvišim tačkama. Vozilo služi i za prenošenje onih koji odu sa ovoga sveta do lokalnog groblja.\nNa kraju razgovora pitali smo ga da li vidi kako će se priča o Crnoj Travi završiti, da li će ovom mestu skrajnutom od svih saobraženih koridora ipak svanuti.\n„U Crnoj Travi ima neki Grada vračar, on je prorok, to je pitanje za njega. Ja ne znam šta će biti, možda padne neka kometa, da nas sve potepa. Živeti i boriti se mora“, kaže Mića.\nPročitajte OVDE zašto Srbija izumire.


Bol u leđima. Studio za održavanje i negu tela Motus Novi Sad\nVi ste ovde > Početna / Bol u leđima\nBol u leđima jedna je od najčešćih bolesti danas od koje boluje više od 70% ljudske populacije. Uglavnom se javlja kod osoba između 20 i 40 godina, ali je kod starijih bolesnika intenzivnija. Bol se najčešće javlja u slabinskom delu leđa, posebno je izražena pri saginjanju, ustajanju, podizanju tereta i drugim fizičkim naporima.\nSimptomi za bol u leđima se najčešće manifestuju kao blaga ukočenst, nelagodnost ili blagi bol u predelu leđa prilikom određenog poketa. Loše držanje tela, ukoliko nepravilno sedimo ili stojimo, kao i nepravilno savijanje i podizanje, može izazvati bol u leđima.\nBol u leđima najčešće se javlja u donjem delu leđa, mada se bol može prostirati i duž kičme, od vrata pa sve do kukova.\nIšijagija – upala nerva\nBol u donjem delu leđa oseća se u podnožju leđa. Bol može nastati od dizanja teških predmeta, preteranog istezanja mišića donjih leđa, ili od direktne povrede ili nezgode.Prekomerna telesna težina, pušenje i stres takođe mogu da doprinesu bolu donjih leđa. Međutim, u nekim slučajevima, uzrok bola može da bude rezultat određenih bolesti, kao što su bolesti kostiju, artritis, virusne infekcije ili abnormalnosti kičme.\nNa osnovu toga koliko dugo traje bol, bol u leđima može se podeliti na akutni I hronični bol.\nBol koji obično traje od nekoliko dana do nekoliko nedelja je akutni bol u leđima koji se javlja kao kratkotrajni bol. Simptomi akutnog bola variraju od probadajućeg bola do bolova u mišićima, ograničene fleksibilnosti kao i nemogućnosti da se ustane uspravno.\nRaznorazni faktori mogu uticati na stanje vaših leđa i pojave bola u leđima, zato obratite pažnju kako sedite, stojite, ležite, podižete stvari. Odlična aktivnost koja pomaže u prevenciji pojave bola u leđima je redovno vežbanje, šetnja i plivanje.\nUkoliko imate bol u leđima sa sledećim simptomima:\nPojava otoka na leđima\nBol koji se spušta duž vaših nogu ispod kolena\nKonstantan bol u leđima koji se ne smanjuje čak i kad ležite\nUtrnulost oko genitalija\nBol koji se pogoršava tokom noći\nNeki od ovih simptoma mogu ukazivati na postojanje nekog ozbiljnijeg zdravstvenog problema, stoga obavezno se javite izabranom lekaru kako bi dao određenu terapiju.\nKiropraktika je od velike pomoći kada se javi bol u leđima, kao i fizikalna terapija i vežbanje. Nemojte trpeti bol jer danas postoji veliki broj različitih metoda koji vam brzo i efikasno mogu pomoći kada se javi bol u leđima.Studio za održavanje i negu tela Motus primenjuje gotovo sve metode u rehabilitaciji pacijenata koji imaju bol u leđima.\nKontakt telefon, zakazivaje i više informacija pogledajte na onlajn prezentaciji Studio za održavanje i negu tela Motus Novi Sad.


S dečkom skovala plan o prevari: Dala da je masakriraju za milion evra!\nA. J. 12. marta 2019. 20:32\nJednoj devojci iz Slovenije, koja je namerno sebi cirkularnom testerom odsekla šaku, da bi dobila novac od osiguranja, preti i do osam godina zatvora.\nPolicija je saopštila da se 21-godišnja žena nadala da će od osiguranja dobiti 400.000 evra.\nMeđutim, nekoliko osiguravajućih kuća prijavilo je policiji sumnjiv splet okolnosti koji je prethodio nesreći. Naime, ispostavilo se da je 21-godišnjakinja neposredno pre stravične povrede ugovorila unosne polise osiguranja za slučaj nezgode kao i životno osiguranje. I to u pet kompanija koje se bave osiguranjem.\nPrema polisama, osiguravajuća društva bila su dužna da isplate tačno 383.400 evra 21-godišnjakinji odmah. A ako se pokaže da ruka neće uspeti da se oporavi, onda bi maksimalna odšteta iznosila čak milion i 250.000 evra!\nDevojka je otprilike mesec dana nakon nesreće nazvala jednu pa drugu, treću osiguravajuću kuću zahtevajući isplatu novca, ali osiguravajuća društva su odlučila da potraže pomoć policije i tu je klupko počelo da se odmotava.\nNaizgled bizarna nesreća pri sečenju grana bila je, ispostavilo se, pažljivo planirana. Policija sumnja da su 21-godišnjakinja i njen 29-godišnji dečko osmislili plan da izvuku novac od osiguranja i da su joj zapravo namerno naneli teške povrede testerom, kao i da su odrezani deo ruke namerno ostavili na mestu nesreće da bi dobili maksimalnu, milionsku odštetu.\nLekari su je, međutim, na vreme pronašli da je hirurški zašiju.


Otkazana Archives - AUTOMOBILI\n24/02/2020 2:30:04 AM\nNASLOVNA / Arhiva tagova za: Otkazana\nArhiva tagova za: Otkazana\nPo svemu sudeći velika nagrada Nemačke ipak neće biti vožena ove sezone u šampionatu Formule 1. Domaćin je ove godine trebalo da bude Nirburgring, koji se svake godine smenjuje s Hokenhajmom, ali je on dobio nove vlasnike koji nisu potpisali ugovor sa F1. Zbog toga je Berni Eklston najavio da …


6 najboljih hotela u blizini: Hoa Hung Train Station, Ho Ši Min, Vijetnam - Booking.com\nHoteli i smeštajni objekti u blizini znamenitosti Hoa Hung Train Station, Ho Ši Min (Vijetnam)\nTražite smeštaj blizu znamenitosti Hoa Hung Train Station?\nHoteli koje vam preporučujemo blizu znamenitosti Hoa Hung Train Station\nDistrict 3, Ho Ši Min (1,5 km od destinacije Hoa Hung Train Station)\nSituated in Ho Chi Minh City, near Tao Dan Park, Ms. Yang Homestay 2 features free WiFi, and guests can enjoy a garden and a terrace.\nFusion Suites Saigon Hotel sa 4 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nDistrict 1, Ho Ši Min (1,7 km od destinacije Hoa Hung Train Station)\nAnne C.. Francuska\n"The facilities & furnitures are amazing. Modern & arty style, you feel like in a trendy place in Melbourne. The staff is really kind without being too intrusive. Breakfast is fabulous. Many choice..."\nMa Maison Boutique Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nsreenivasa donepudi. Indija\n"Lo más importante de este lugar es la preocupación del personal por sus huéspedes. Cuando uno está viajando es lo que más se agradece. Nos ayudaron con todos los datos de la ciudad, como llegar a todas..."\nMinh Chau Hotel Hotel sa 2 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nDistrict 10, Ho Ši Min (0,5 km od destinacije Hoa Hung Train Station)\nteck lee. Singapur\n1.9 km from War Remnants Museum, Citi Home is set in Ho Chi Minh City and provides air-conditioned rooms with free WiFi.\nOmbelinedesch. Velika Britanija\n"The host was very welcoming and knows tons of information about the area. The best deal if you need to sleep close to the train station."\nViše objekata u blizini Hoa Hung Train Station\nOstale atrakcije u blizini znamenitosti Hoa Hung Train Station


RTS :: Šekler: Ne bih se baš radovao, ne vidim kraj agoniji\nKoronavirus u Srbiji Šekler: Ne bih se baš radovao, ne vidim kraj agoniji\nsreda, 13. okt 2021, 09:55 -> 11:16\nŠekler: Ne bih se baš radovao, ne vidim kraj agoniji\nMilanko Šekler, virusolog i mikrobiolog Veterinarskog instituta u Kraljevu, rekao je u Jutarnjem programu da su epidemijske brojke u Srbiji neznatno manje, ali da se on tome ne bi previše radovao.\nStižu hladni dani, ljudi će biti ponovo u zatvorenom, ukazuje Šekler i ocenjuje da ovakvo nepoštovanje mera i slab odziv na vakcinaciju vode samo u dubiozu i dalje probleme.\n"Voleo bih da bude što veći obuhvat vakcine protiv sezonskog gripa"\nKada je reč o vakcini protiv sezonskog gripa, Šekler ističe da je apsolutno za. "Voleo bih da ove godine bude što veći obuhvat vakcina protiv sezonskog gripa", dodaje Šekler.\n"Celu prethodnu godinu praktično gripa nije ni bilo, iz prostog razloga što su mere koja važe za koronu, isto jako efikasne za grip, čak i mnogo efikasnije", navodi Šekler.\n"Međutim, apsolutno sam siguran da, ako je taj razmak mnogo manji, i nedelju dana, čak sam čuo i pojedine stručnjake da može da se primi i istovremeno, siguran sam da će i to dati adekvatan odgovor. Ako može da ima razmak, može, a ako ne može, apsolutno nikakav problem za organizam da stvori antitela i sa obe vakcine istovremeno", objašnjava Šekler.


Sve što treba da znate o Cardano – ADA – Kripto.ba\nSve što treba da znate o Cardano – ADA\nCardano je decentralizovana blockchain platforma treće generacije, decentralizovana dokaznog udjela (PoS), dizajnirana da bude efikasnija alternativa mrežama sa dokazom o radu (Proof Of Work – PoW). Skalabilnost, interoperabilnost i održivost na PoW mrežama poput Ethereum-a ograničene su opterećenjem infrastrukture rastućim troškovima, potrošnjom energije i sporim vremenima transakcija.\nCharles Hoskinson, saosnivač blockchain-a Ethereum, sa dokazom o rada (PoW), shvatio je implikacije ovih izazova na blockchain mreže, te je 2015. započeo razvoj Cardano i njegove primarne kripto valute, lansirajući platformu i ADA token u 2017. godini.\nPlatforma Cardano radi na Ouroboros konsenzus protokolu. Ouroboros, koji je Cardano stvorio u svojoj osnovnoj fazi, prvi je PoS protokol koji se ne samo da se pokazao sigurnim, već je i prvi koji su objavila i naučna istraživanja. Svaka razvojna faza, ili era na mapi puta Cardano, utemeljena je okvirom zasnovanim na istraživanju, koji uključuje uvide provjere sa metodama zasnovanim na dokazima, kako bi se postigao napredak ka postizanju prekretnica u vezi sa budućim pravcima upotrebe obe aplikacije blockchain network i ADA token.\nCharles Hoskinson, saosnivač Ethereum-a, započeo je razvoj Cardano 2015. godine, a platformu je pokrenuo 2017. Cardano se pozicionirao kao alternativa Ethereum-u. Obe platforme se koriste za slične aplikacije, poput pametnih ugovora, i imaju za cilj izgradnju povezanog i decentralizovanog sistema. Cardano sebe smatra ažuriranom verzijom Ethereuma i pozicionirao se kao platforma treće generacije preko Ethereum-ovih nadogradnji. Blokčein platforma takođe ima za cilj pružanje bankarskih usluga svjetskim bankama.\nGlavne aplikacije kompanije Cardano su u upravljanju identitetom i povezanošću. Prva aplikacija se može koristiti za pojednostavljivanje procesa koji zahtijevaju prikupljanje podataka iz više izvora. Druga aplikacija može se koristiti za praćenje i reviziju proizvodnih procesa proizvoda, od porijekla do gotovih proizvoda i, potencijalno, eliminisanje tržišta falsifikovane robe.\n“Ada” je Cardanova digitalna valuta i dobila je ime po Ada Lovelace, grofici iz 19. vijeka. Ada je bila matematičar, porijeklom iz engleske, koja je priznata kao prvi računarski programer.\nNadzor nad napretkom ekosistema Cardano protokola je decentralizovan, a odgovornosti dijele Cardano partneri: Fondacija Cardano, IOHK i EMURGO. Fondacija Cardano, neprofitna organizacija, pravni je staratelj odgovoran za primarni nadzor i nadzor nad brendom Cardano. Fondacija unaprjeđuje vidljivost protokola na globalnoj sceni, njeguje mogućnosti upotrebe slučaja i povezuje se sa kreatorima politike, regulatorima i akademskim krugom\nIOHK je kompanija za softverski inženjering i tehnologiju odgovorna za izgradnju Cardano, sa istraživačkim odjeljenjem posvećenim promovisanju blockchain obrazovanja. IOHK blisko sarađuje sa akademskim partnerima ne samo da bi unaprijedio svoju obrazovnu misiju, već i poboljšao dugoročnu skalabilnost Cardano protokola korištenjem najnovijih recenziranih naučnih istraživanja za informisanje, o ažuriranjima platforme prije implementacije. EMURGO je globalni tehnološki partner odgovoran za komercijalno usvajanje Cardano protokola, integrišući preduzeća iz širokog spektra sektora u svoj blockchain sistem.\nCardano faze razvoja\nCardano se gradi u pet faza ka postizanju svog cilja, razvijajući mrežu u razvojnu platformu za decentralizovane aplikacije (DApp) sa knjigom podataka o više sredstava i pametnim ugovorima koji se mogu provjeriti. Svaka od pet faza je nazvana po uticajnoj istorijskoj ličnosti, i kolokvijalno se naziva era. Pet faza ili doba su:\nFondacija (Bajronova era)\nDecentralizacija (Šelijevo doba)\nPametni ugovori (doba Goguena)\nSkaliranje (doba Basho)\nUpravljanje (Volterova era)\nPrimjeri korištenja Cardana\nOrganizacije iza Cardana izdale su tri proizvoda: Atala PRISM, Atala SCAN i Atala Trace. Prvi proizvod se prodaje kao alat za upravljanje identitetom koji se može koristiti za pristup uslugama. Na primjer, može se koristiti za provjeru akreditiva za otvaranje bankovnog računa ili podobnost za državnu pomoć. Druga dva proizvoda se koriste za praćenje putovanja proizvoda kroz lanac snabdijevanja.\nCardano takođe razvija pametnu ugovornu platformu koja će služiti kao stabilna i sigurna platforma za razvoj decentralizovanih aplikacija na nivou preduzeća. U bliskoj budućnosti, Cardano tim planira da koristi demokratski sistem upravljanja na lancu pod nazivom Project Catalyst za upravljanje razvojem i izvršenjem projekata. Oni će takođe obnoviti svoj sistem upravljanja trezorom, kako bi finansirali buduće troškove koristeći Project Catalyst.\nSrce bilo koje blockchain platforme je algoritam koji se koristi za kreiranje blokova i provjeru transakcija. Cardano koristi Ouroboros, algoritam koji koristi protokol dokaza o udjelu (PoS) za rudarenje blokova. Protokol je dizajniran da smanji potrošnju energije tokom procesa proizvodnje bloka na minimum. To čini tako što eliminiše potrebu za hash snagom ili ogromnim računarskim resursima, koji su ključni za funkcionisanje algoritma provjere rada (PoW) koji koristi Bitcoin.\nU Cardano PoS sistemu, ulaganje određuje sposobnost čvora da stvara blokove. Ulog čvora jednak je iznosu ADA, Cardano kriptovalute, koju ona drži dugoročno.\nKako funkcioniše Ouroboros\nNa širem nivou, Ouroboros radi na sledeći način. Ono dijeli fizičko vrijeme na epohe koje se sastoje od slotova, koji su fiksni vremenski periodi. Slotovi su slični radnim smjenama u fabrici. Trenutno epoha traje pet dana, a slot traje jednu sekundu, ali se ti brojevi mogu konfigurisati i mogu se promijeniti nakon prijedloga za ažuriranje. Epohe djeluju kružno: kada jedna završi, druga počinje.\nSvaki slot ima vođu slota koji se bira putem sistema „lutrije“. U ovom sistemu, što je veći ulog, veće su šanse za dobitak na lutriji. Vođe slotova su odgovorne za sledeće zadatke:\nKreiranje blokova transakcija\nDodavanje novostvorenih blokova u Cardano blockchain\nOuroboros zahtjeva da mali broj vlasnika ADA bude na mreži i da održava dobru mrežnu povezanost. Kako bi se dodatno smanjila potrošnja energije, algoritam sadrži koncept bazena udjela. Nosioci ADA mogu se organizovati u grupe uloga i izabrati nekoliko vođa koji će predstavljati skup tokom izvršavanja protokola, olakšavajući učešće i osiguravajući stvaranje blokova čak i ako su neki od njih van mreže.\nGrupa ulagača je zapravo pouzdan čvor servera koji je posvećen izvođenju protokola 24/7, u ime vlasnika ADA. Grupe ulagača drže kombinovani udio različitih zainteresovanih strana u jednom entitetu i odgovorne su za obradu transakcija i izradu novih blokova.\nU sistemu Poof-of-Work (PoW), ekonomski podsticaji za rudare da učestvuju u mreži i stvaraju blokove su nagrade kriptovalute i naknade za transakcije. Ouroboros prikuplja nagrade iz jedne epohe i distribuira ih po grupama zainteresovanih strana. Svaki od njih se nagrađuje na osnovu udjela uloženog tokom epohe, što znači da će veći ulog dobiti više nagrada.


Ozimi beli luk idealan za mesnu industriju - Povrtarstvo | Agroklub.rs\nDragana Marković je lajkovala članak pre 22 sata\nOzimi beli luk idealan za mesnu industriju\nGajenje ozimog belog luka je u porastu, jer proizvodnja nije previše zahtevna, a prinosi su veći neko kod jarog belog luka.\nOktobar je idealno vreme za sadnju ozimog belog luka, pa ako to niste obavili u prvoj polovini meseca, požurite. Gajenje ove kulture je u porastu, jer proizvodnja nije previše zahtevna, a prinosi su veći neko kod jarog, odnosno prolećnog belog luka. Kako kaže diplomirani inženjer fitofarmacije Srđan Tanasić, ozimi beli luk nije toliko interesantan u svežem stanju, da se koristi odmah nakon branja, već za industriju, naročito mesnih prerađevina:\n"Ima specifičnu, izraženu aromu, ljutinu i ukus, zbog čega se upotrebljava u spravljanju kobasica. Doduše, takve karakteristike, čak izraženije imaju i jari beli lukovi, ali ozimi daje veće prinose. Ako se uporede jari i ozimi beli luk, ozimi, ako se ispoštuje tehnologija i godina ne bude stresna, daje oko 30 do 40 odsto veće prinose".\nOzimi beli luk voli laka, rastresita zemljišta\nNaravno, početak proizvodnje ozimog belog luka je analiza zemljišta. Ova kultura ima velikih zahteva za kalijumom, što se mora uzeti u obzir. Treba voditi računa, ukoliko se eventualno pojavi lukova muva, agresivna štetočine koja može da uništi usev, kao i bolest plamenjača luka, te na vreme reagovati. Ove pošasti usko su vezene za porast temperature, te se njihova pojava ne može kalendarski predvideti.\nNa proleće zemljište treba jednom ili dva puta prihraniti azotnim đubrivima, u količina koja zavisi od karakteristika zemljišta. Najviše mu odgovaraju laka, rastresita, blago peskovita zemljišta dobrog mehaničkog sastava. Folijarna prihrana je obavezna, kao i standardne tehnologije zaštite. Voda koja stoji na površini zemljišta je problematična za ovu kulturu, ali to ove godine nije slučaj. Prilikom sadnje, čenove obavezno treba okrenuti vrhom nagore.\nOzimi beli luk ne treba direktno đubriti stajnjakom, jer se vegetacija produžava, a kvalitet smanjuje. Obavezno ga treba uzgajati u plodoredu, najbolje posle krompira ili kupusnjača, a na istu parcelu ga ne treba vraćati barem tri godine. Seme se polaže na dobinu od četiri centimetra, međuredni razmak treba da je 15-20 cm, a razmak između biljaka u redu 10 cm. Vadi se kada lišće požuti i bar polovina biljaka polegne.\nOzimi beli luk Prerada mesa Plodored Srđan Tanasić Sadnja ozimog belog luka Prihrana ozimog belog luka Zaštita ozimog belog luka


Čubrilović: I dalje se čeka Hrvatska da odredi poziciju u budžetu\n04.11.2012. / 11:16\nBANJALUKA, Ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljko Čubrilović izjavio je da se i dalje čeka Hrvatska da odredi poziciju u budžetu za finansiranje gradnje mosta na rijeci Savi kod Gradiške, bez čega se ne može raspisati tender. “Još nismo dobili nikakvu novu informaciju, ali je očekujemo”, rekao je Čubrilović.\nMinistar je ranije rekao kako se sigurno ulazi u ovaj projekat, ali da se kasni sa objavljivanjem javnog poziva za izvođača radova koji je trebalo da bude objavljen početkom oktobra, jer Hrvatska nije definisala izvore prihoda za izgradnju mosta na Savi kod Gradiške.\nDirektor “Autoputeva Republike Srpske” Dušan Topić ranije je izjavio da se ušlo u završnu fazu priprema za realizaciju projekta izgradnje mosta i da je Srpska obezbijedila novac i neophodnu dokumentaciju.\nPrema njegovim riječima, granični prelazi posebno će se finansirati iz sredstava koja su ranije obezbijeđena.\nSporazum o izgradnji mosta na rijeci Sava kod Gradiške, između BiH i Hrvatske, stupio je na snagu 27. maja. Ukupna vrijednost ovog projekta iznosi 50 miliona evra, a po 50 odsto sredstava obezbijediće Hrvatska i BiH. Srna\nTagovi: cubrilovicfinansijahrvatskamost na savitop


BILATERALNI ODNOSI NA ISTORIJSKOM NIVOU\nBILATERALNI ODNOSI NA ISTORIJSKOM NIVOU\nIzvor: Tanjug,Lokalne novine | Obrenovac, 07.04.2019.\nPredsednik Nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje sa Ruskom Federacijom i NR Kinom Tomislav Nikolić razgovarao je sa delegacijom distrikta Baošan iz Šangaja o ekonomskoj i drugim vidovima saradnje.\nKinesku političko-privrednu delegaciju predvodi zamenica načelnika Baošana Čen Sjaođi koja je rekla da Kina ima razumevanja za srpski narod, jer ima isti nacionalni interes, očuvanja teritorijalnog integriteta i suverenteta.\nNikolić je rekao da su kineske investicije poput Hestila u Smederevu i Zđina u RTB Boru podstrek za dalju uspešnu saradnju dveju država: "Srbija je imala sreću da je predsednik Kine Si Đinping njen veliki prijatelj i da sa značajnom pažnjom posmatra da li se kinesko-srpska saradnja i zajednički projekti odvijaju uspešno".\nOn je napomenuo da se u Srbiji grade kineska fabrika automobilskih guma i fabrika delova za automobilsku industriju, i da ga raduje to što su Kina i Srbija prešle iz infrastrukturne saradnje na saradnju u oblasti proizvodnih kapaciteta: "Beograd i ostali gradovi Srbije potpuno su otvoreni ne samo za ekonomsku saradnju sa Kinom, već i za saradnju u oblasti obrazovanja, sporta, kulture, turizma. Želim vam da se Baošan pobratimi sa nekim od naših gradova ili opština i da se kinesko-srpska saradnja intenzivira na lokalnom nivou".\n"Naši bilateralni odnosi su na istorijskom nivou, u poslednje vreme razvijaju se u svim dimenzijama ne samo na najvišem političkom nivou, već i na lokalnom nivou. Naš cilj je jačanje saradnje Baošana i Beograda, u oblasti sporta, kulture, obrazovanja", rekla je Čen Sjaođi.\nU Baošanu se nalazi i sedište kompanije Bao Wu Steel Group, preduzeća za proizvodnju čelika, najveća platforma za promet čeličnih proizvoda, kao i veoma uspešna privatna kompanija Dahua Real Estate Group, koja se bavi gradnjom i obnovom nekretnina u Kini i Australiji.\n"Baošan se kao i Beograd nalazi u fazi privredne transformacije i radovaće nas svaki vid buduće zajedničke saradnje", naglasila je zamenica načelnika distrikta Baošan Čen Sjaođi.