Vlada KS: Za poticaj zapošljavanja boračke populacije i održivosti boračkih zadruga izdvojeno 600.000 KM | Ministarstvo za boračka pitanja Kantona Sarajevo\nVlada KS: Za poticaj zapošljavanja boračke populacije i održivosti boračkih zadruga izdvojeno 600.000 KM\n24.03.2022 - 01:56\nVlada Kantona Sarajevo prihvatila je danas programe mjera za poticaj zapošljavanja braniteljske populacije, te sufinansiranje održavanja postojeće zaposlenosti u boračkim zadrugama na području KS za 2022. godinu.\nPrograme je izradilo Ministarstvo za boračka pitanja KS, radi podrške stručnom osposobljavanju pripadnika boračke populacije za tržište rada kao i njihovog zapošljavanja, te održivosti boračkih zadruga.\nZa poticaj zapošljavanja pripadnika braniteljske populacije u Budžetu za ovu godinu planirano je 400.000 KM. Programom je predviđena obuka, dokvalifikacija, prekvalifikacija ili zapošljavanje već kvalifikovanih kadrova iz reda braniteljske populacije, koji su evidentirani kao nezaposlene osobe kod Službe za zapošljavanje.\nKako je istakao resorni ministar Omer Osmanović, planirano je zapošljavanje najmanje 50 pripadnika branilačke populacije kroz ovaj program.\n“Budžetom za ovu godinu planirana su i sredstva u iznosu od 200.000 KM, u svrhu održanja zaposlenosti najmanje 60 osoba u boračkim zadrugama. Ovim programom, planirano je, između ostalog, sufinansiranje izrade razvojnih projekata boračkih zadruga sa područja Kantona Sarajevo, te provođenje revizija rada zadruga za ovu godinu”, naveo je ministar Osmanović.


Samsung auto punjač za tablet računare USB / TAB 2A ECA-P10-CBEC: USB Punjači i Adapteri: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nSamsung auto punjač za tablet računare USB / TAB 2A ECA-P10-CBEC\nŠifra Proizvoda: 30797\nKarakteristike proizvoda: Samsung auto punjač za tablet računare USB / TAB 2A ECA-P10-CBEC\nAuto punjač za tablet računare\nKonektor: USB / TAB 2A\n5V, 2000 mA\nPogodan za Galaxy Note 10.1, Tab 10.1, Tab 10.1N, Tab 10.1WiFi, Galaxy Tab 2, Tab 2 WiFi, Tab 7.7 WiFi, Tab 8.9, Tab 8.9 WiFi\nPriključuje se na mesto za upaljač u automobilu\nOpis proizvoda: Samsung auto punjač za tablet računare USB / TAB 2A ECA-P10-CBEC\nNe dozvolite da se baterija vašeg tableta isprazni dok ste na putovanju. Auto punjač za tablete sa USB/TAB konektorom, snage 2000mA. Priključuje se na mesto za upaljač u automobilu.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 30797\nSifra 30797, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 30797, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


EU projekti za lokalnu infrastrukturu | Priboj 033\nAktivnosti EU PRO-a, programa koji doprinosi ravnomernijem društveno – ekonomskom razvoju Srbije, Evropska unija podržava sa ukupno 25 miliona evra. Program ima za cilj da doprinesepovećanju konkurentnosti mikro i malih preduzeća, poboljšanju poslovnog okruženja iunapređenju socijalne kohezije u 99 jedinica lokalne samouprave, u dva regiona: Regionu Šumadije i zapadne Srbije i Regionu južne i istočne Srbije. Aktivnosti na terenu sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS).\nPreuzeto sa Zlatibor.TV\nEvropski PROGRES: „Susret sa Evropom“ u Priboju\nZa vodosnabdevanje Starog Priboja 3,8 miliona od države\nIsplata dnevnica za članove biračkih odbora tek pošto dostave tekući račun\nTags:\tEU, EU PRO, infrastruktura, IPA, projekat, UNOPS


SRPKINJA NATAŠA POLICAJKA U AMERICI: “Ako bi ukidanje policije rešilo problem rasizma, prva bih vratila značku” (FOTO) | Serbiantimes.info\nSRPKINJA NATAŠA POLICAJKA U AMERICI: “Ako bi ukidanje policije rešilo problem rasizma, prva bih vratila značku” (FOTO)\nSRPKINJA NATAŠA POLICAJKA U AMERICI: "Ako bi ukidanje policije rešilo problem rasizma, prva bih vratila značku" (FOTO)\nNataša Haunsperger, poreklom Srpkinja iz Hrvatske, odlučila je da postane policajka nakon što je tri godine u Portlandu radila u skloništu za žene – žrtve nasilja. U policiji radi više od 14 godina i posebno se bavi slučajevima trafikinga i nasilja u porodici.\nINCIDENT U DETROITU: Policijsko vozilo pogazilo grupu demonstranata koji su bili nasilni, 5 povređeno\nKaže da joj se ceo svet i “etička analiza njene svrhe kao policajca” promenio u poslednjih četiri-pet nedelja, od kada su izbili protesti zbog rasizma i policijske brutalnosti posle smrti Džordža Flojda u Mineapolisu 25. maja.\nANTIRASNI PROTESTI: Sve je pokrenula policijska brutalnost u slučaju privođenja Džordža Flojda\n“Jedno jutro se probudiš i shvatiš da jedan veliki deo stanovništva i zajednice, kojoj si do juče služio svim srcem i energijom, usvojio neki drugi narativ i priču. Probudiš se, i odjednom tvoja profesija je postala jedna od možda najomraženijih profesija u Americi”.\n“To izražavanje što bi u Americi rekli prave, organske mržnje prema policiji. I ne samo mržnje, nego namere i rešenosti da se povrede naši životi do te mere da ja to nikada nisam videla u Americi”.\n“Mnoge organizacije, delovi društva počeli da se distanicraju od ikakve saradnje sa policijom, jer je došlo do te mere da nije bezbedno, optimalno i politički pravilno da imate bilo kakve kontakte sa policijom, jer policija, danas u Americi znači rasizam – nažalost”.\nPolicajka srpskog porekla kaže da su posle smrti Džordža Flojda u Mineapolisu 25. maja svi policajci počeli da se doživljavaju kao jedna grupa iako su razlike između jedinica prema njenim rečima – ogromne.\nU POLICIJI VEĆ 14 GODINA: Dostigli visok nivo profesionalizma\n“U Americi nema kao kod nas u Srbiji jedna policija, nije državna policija, nego imate federalnu policiju, a svaki grad, svaki zaseok i okrug ima svoju policiju tako da je dosta fragmentirano, pa se ne može reći da je isti standard treninga, pristupa, obrazovanja i standard odnosa”.\n“U poslednjih sedam godina imali smo par slučaja da nismo odreagovali kako treba u slučaju nekoliko mentalno obolelih osoba, tako da je federalni Sekretarijat za pravosuđe došao u Portland i stavljeni smo pod nadzor na sedam, osam godina. Mi smo fundamentalno promenili trening, interna pravila i kodeks ponašanja. Imamo integraciju određenih grupa građana, koje daju savete šefu policije. Mislim da smo, bar prema mom iskustvu, dostigli nivo idealne integracije da je policija društvo i društvo policija – prema rečima ser Roberta Pila, koji je osnovao Londonsku policiju i smatra se ocem moderne policije. Od 1980-ih policija u Portlandu ima filozofiju da mora da služi narodu, prihvati kritiku i prilagodi se potrebama zajednice”.\n“Verujem da ima grupa i organizacija čak i u Portlandu, koje veruju da mi imamo problem rasizma i ja moram da poštujem njihova mišljenja i iskustvo, jer je to njihovo iskustvo. Ne mogu da kažem da nikada u istoriji Portlanda nije bilo policajca koji je imao neke rasističke predrasude, bio bezobrazan ili ‘rastegao’ zakon da bi obavio hapšenje”.\nSPREMNA DA VRATI ZNAČKU: Ali to neće sprečiti rasizam u Americi\n“Jedino što se sada vidi i što zajednica želi da vidi su slučajevi ekstremnog nasilja i ekstremnog narušavanja naših kućnih pravilnika organizacije. To što se dogodilo u Mineapolisu nijedna organizacija, nijedan policajac ne može da ne osudi, jer to sve protiv čega se mi, interno, borimo”.\nMeđutim, zbog percepcije sistemskog rasizma unutar policije, deo američke javnosti ipak poziva na ukidanje finansiranja policije, odnosno preusmeravanje sredstava namenjenih policiji – na druge službe, između ostalog socijalne radnike i sferu mentalnog zdravlja. Neki aktivisti čak i na potpuno ukidanje policije. Nataša misli da je previše jednostavan narativ da – ako se ukine policija – neće biti rasizma u Americi.\n“Ako je to istina, ako se ukine moja služba, da li to zaista znači da će 400 godina problema sistematskog rasizma da se preko noći promeni? Ja ne znam, ako je to potrebno, ja ću biti prva da kažem evo vam moja uniforma, moja značka, ako je to moj doprinos da se reši 400 godina problema onda može, ali nažalost, nije tako jednostavno”.\nNa zahtev javnosti, u portlandskoj policiji su već ukinute dve jedinice – policija razmeštena po školama i jedinica za ulične bande, a za obe Nataša kaže da su imale važnu ulogu u gradu. Dodaje da su svi resursi trenutno usredsređeni na proteste i policija ne može da odgovori na prijave nasilja u porodica, seksualnog nasilja ili provale i pljačke.\n“Kvalitet sigurnosti opada i već preko vikenda imamo porast u naoružanim napadima i pljačkama, na koje nažalost nemamo resurse da uradimo uviđaj tako da počinje mali rast bezakonja”.\nNataša Haunsperger veruje da je njena služba – služba društvu i zajednici.\n“Ako ikada dođe do trenutka da društvo koje ja služim dođe do nivoa da nema potrebe za mojom službom, moram jednostavno da prihvatim da to više nije odnos u 21. veku gde imamo takav sistem. Međutim, ako društvo odluči da ukine policiju kao sistem, onda to društvo i organizacije treba da imaju vrlo brzo adekvatni sistem da se zameni moja uloga”, ističe policajka iz Portlanda.\nPOLICIJA U SIJETLU Juče se vratila u okupiranu zonu na Kapitol hilu\n“ŠTO JE DOSTA, DOSTA JE”: Američka policija napadom zauzela okupiranu zonu Sijetla, gde su zavladali nasilje i kriminal (FOTO) (VIDEO)\n“Pošto smo radili oko 16 sati dnevno, počele su da dolaze određene bake koje su pekle peciva i kolače, počele su da dolaze i čisto pokažu jednu humanu stranu svega, jer bez obzira što nosite ovu uniformu, posle svoje smene vi ste običan građanin”.\nRešenje – smatra Nataša – jeste reforma, prilagođena pojedinačnim regionima, i dijalog građana i policije.\n“Kod nas na Balkanu imamo doktorat iz mržnje i nacionalizma, zbog naše istorije, i znamo da, dok određene strane odbijaju da sednu i prizna se prošlost, kako god dobra ili loša bila – jako je teško postići napredak. Što se tiče određenih, krajnjih mera nepravde, kao što se to desilo u Mineapolisu, mi toga nemamo ovde, ali možda imamo neki drugi nivo koji zahteva da se razjasni, promeni… međutim trenutno nemamo taj nivo mira i stabilnosti da bismo mogli da uspostavimo dijalog”, zaključuje policajka Haunsperger.\nIZVOR: GlasAmerike FOTO: Printscreen\nRelated Topics:policijaVašingtonDžordž FlojdPortlandNatasa Haunsperger


Iako je ispred nas još nekoliko hladnih nedelja tokom kojih će vuneni kaputi i puf jakne još uvek biti naši favoriti, prve kolekcije za prolećnu sezonu podstakle su nas na razmišljanje o prolećnoj garderobi u kojoj će jakne igrati važnu ulogu!\nIako se dani kada ćemo preko omiljene majice ili ženstvene bluze prebaciti samo laganu jaknu čine daleko, prvi trendi modeli već su stigli i izgledaju odlično.\nKOŠTA 120.000 DINARA I SVI PRIČAJU O NJEMU: Da li biste obukli ovaj neobični džemper? (ANKETA)\nMEKANA, ŠIK I SUPERTRENDI! Ovaj model torbe osvojio je zaljubljenice u modu ove zime (FOTO)\nTAGOVI: shacket jaknajaknakošulja-jaknajakna-košuljatrendprolećemoda


Prikaz govora poslanika Nenad Čanak\nSamo bih molio uvaženog kolegu Šormaza da još jednom pogleda Predlog zakona i video bi da se ništa od toga ne spominje, da se spominje poreska uprava, ali da je na to, ako je želeo da bude konstruktivan, mogao da uloži amandman koji bismo sa radošću prihvatili, jer bi to značilo da postoji želja da se uskladi sa pravnim sistemom ove zemlje, položaj AP Vojvodine, tj. njenog finansiranja, jer upravo je to ono zbog čega smo se i odlučili na to da mi kao poslanici podnesemo ovaj Predlog zakona jer to nijedna druga institucija nije uradila u ovoj zemlji 10 godina. Hvala lepo.\nOvaj amandman glasi da se briše član 2. Predloga zakona koji glasi – budžet AP Vojvodine iznosi najmanje 7% u odnosu na budžet Srbije, utvrđuje se aktom o budžetu koji donosi Skupština AP Vojvodine, osnovica za utvrđivanje budžeta predstavlja ukupne rashode i izdatke planirane budžetom Srbije, tri sedmine budžeta AP Vojvodine koristi se za finansiranje kapitalnih rashoda.\nPoslednji stav člana 184. Ustava Srbije glasi – budžet AP Vojvodine iznosi najmanje 7% u odnosu na budžet Srbije, s time što se tri sedmine budžeta AP Vojvodine koristi za finansiranje kapitalnih rashoda. Razlika između ova dva člana se samo nalazi u tome što se osnovica za utvrđivanje budžeta AP Vojvodine definiše visinom ukupnih rashoda i izdataka planiranih budžetom Republike Srbije. Drugim rečima, ovo je samo preciziranje ustavne odredbe iz poslednjeg stava člana 184.\nTako da, samim tim, ovo ne da nije u suprotnosti sa Ustavom, nego je prepisano iz Ustava, što govori jasno o tome da nije u pitanju nikakav konstruktivni amandman, nego je u pitanju isključivo potreba da se sve što je vezano za Vojvodinu, diskvalifikuje na najpopulističkiji moguć spominjanjem problema u drugim delovima Srbije, koji su neosporni ali nisu tema ove sednice.\nPonoviću još jednom ljubazno – osnovicu za utvrđivanje budžeta AP Vojvodinu predstavlja visina ukupnih rashoda i izdataka planiranih budžetom Republike Srbije. To je uneto u Predlog zakona, zbog toga što nije precizirano u Ustavu, a bio je izvor nesporazuma prilikom obračunavanja visine budžeta AP Vojvodine u više godina. Upravo zbog toga je bilo potrebno da se to već jednom definiše kao metodologija obračuna visine minimalnog iznosa budžeta AP Vojvodine.\nSa druge strane, činjenica da je najveći deo budžeta AP Vojvodine iz prenesenih sredstava budžeta Republike Srbije, kao što je i velikim delom on obračunat kroz obračun i transfernih sredstava, je posledica upravo nepostojanja ovakvog zakona i zato smo i predložili ovaj zakona, da bi se to ispravilo.\nSamo bih skrenuo pažnju uvaženim kolegama poslanicima, da mi danas ovde ne razgovaramo o AP Vojvodini, niti o položaju AP Vojvodine, niti o autonomiji uopšte, niti o unutrašnjem uređenju Republike Srbije, nego raspravljamo o Zakonu o finansiranju AP Vojvodine, koji je propisan Ustavom Republike Srbije i propušteno je da se donese proteklih deset godina.\nDakle, ne govorimo o Vojvodini, nego govorimo o zaokruživanju pravnog sistema Republike Srbije, na primeru Vojvodine. Dakle, to je suština ovog predloga zakona. Svako ko misli da treba zaokružiti pravni sistem Republike Srbije, imao je sada priliku da uradi jednu od tri stvari.\nPod jedan, da interveniše amandmanima, ukoliko mu se ne dopada ovaj predlog zakona. Pod dva, da predloži svoj zakon. Pod tri, da pronađe način da se to ispravi na neki treći originalan način ustavnim amandmanima ili već bilo kako.\nU svakom slučaju, insistiranje na tome da nije moguće nešto promeniti samo zato što bi bilo puno posla zbog toga, je najtužniji izgovor koji sam ikada čuo za nepodržavanje zakona a to je ono što smo čuli u diskusiji prošle nedelje.\nUpravo zbog toga, podsetiću vas još jednom, ne razgovaramo o Vojvodini sada, nego na primeru Vojvodine , razgovaramo o zaokruživanju pravnog sistema Republike Srbije i držanju Republike Srbije u koordinatama pravne države. Hvala lepo.\nNeće se kolega Šormaz ljutiti ako mu se obratim direktno.\nTo što ste ispričali je zaista strašno. Da li ste o tome upoznali nadležne organi koji bi trebalo da povedu istragu i da nešto urade na tu temu, jer ja sam sasvim siguran da niko u vojvođanskoj administraciji, mada ja nemam nikakav razlog da branim tu administraciju, jer sam bio funkcioner samo četiri godine, od 2000. do 2004. godine, i ne osećam se odgovornim za sve što se događalo u izvršnom delu vlasti.\nKažete da se ćutalo na to da narko-dileri kupuju zemlju? Pa, ko je mogao da upozori na narko-dilere, obzirom da Vojvodina nema policiju, a policija Republike Srbije nije dala nikakav signal na tu temu?\nDrugo, pitate zašto su sela prazna i zašto se prazne. Pa, donet je Zakon o zemljištu kojim je na 30 godina dato državno zemljište na upotrebu velikim firmama, čime su čitava sela osuđena na smrt, obzirom da više ne mogu da uzimaju zemlju u najam, u zakup od države, kao što je to rađeno decenijama, da bi mogli mali i srednji proizvođači da prežive. Dakle, u pitanju su sistemske stvari za koje je velikim delom odgovorna i vlast od, recimo, 2012. godine pa do danas, ali to je deo koji se ovde gubi iz vida.\nPonoviću još jednom, ne razgovaramo o tome, nego o zakonu o finansiranju Vojvodine, koji treba da Srbiji učini pravnom državom, s time što će biti donet sa više od deset godina zakašnjenja.\nIzuzetno cenim vaše poznavanje situacije u Vojvodini, ali bih još više cenio da ste u vezi ovog zakona intervenisali, nema sumnje, korisnim amandmanima koji bi doprineli njegovom usvajanju. Hvala lepo.\nMislio sam da se ne javim, ali moram da postavim pitanje. Kako je moguće da se sedam godina ništa ne učini na tu temu i da se ti, kako ste ih vi nazvali, moćnici iz DS, ukoliko je sve ovo što ste rekli, a ja nemam razloga da sumnjam da je tačno, dakle, ukoliko je to tačno, zašto nisu privedeni pred lice pravde i zašto im nije već presuđeno, jer se pokazalo da sudstvo može da bude efikasno, a ovo su dela koja su apsolutno protiv države i naroda i to znate isto dobro, kao i ja, i meni zaista nije jasno zbog čega bi ovaj pravosudni sistem štitio nekoga ko je činio takva krivična dela i to sedam godina pošto više nije na vlasti, mada, ponoviću po iksti put, molim vas, razgovaramo o zaokruživanju ustavnog sistema Republike Srbije i o Srbiji kao pravnoj državi koja sa deset godina zakašnjenja donosi zakon koji je trebala da donese do 31. decembra 2008. godine, jer ako se to sada ne u radi, onda će se taj rok samo produžavati, a Srbija ostati u nezaokruženom pravnom sistemu sa Ustavom koji nije do kraja dovršen, obzirom da nisu doneti Ustavom propisani zakoni.\nMoram, iako sam mislio da se više ne javljam za reč, da intervenišem, jer je ovde rečeno nešto što je prvi put tačno, a to je da mladi odlaze iz Srbije. Najviše se iseljavaju u Saveznu republiku Nemačku i Austriju, a onda potom i u prekomorske zemlje.\nAustrija ima osam i po miliona stanovnika i ima devet pokrajina. Nemačka ima 82 miliona stanovnika, 16 pokrajina u čijoj nadležnosti su policija, obrazovanje, kultura, komunalni poslovi i svaka od njih ima svoj ustav, zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast. Ako vam nije jasno šta žele ljudi ove zemlje, pa moraju da traže van ove zemlje, onda razmislite o ovome što sam sad rekao. Hvala.


LISTA NAJPLAĆENIJIH FUDBALERA: Mesi svakog sata zaradi 15,182 eura! | Sport | Fudbal\n27. September, 09:55\nLISTA NAJPLAĆENIJIH FUDBALERA: Mesi svakog sata zaradi 15,182 eura! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nLISTA NAJPLAĆENIJIH FUDBALERA: Mesi svakog sata zaradi 15,182 eura!\n16.08.2020. / 08:47\nLionel Mesi i Kristijano Ronaldo, sasvim očekivano, najplaćeniji su fudbaleri na svetu i tokom 2019. godine.\nArgentinac je po zaradi na prvom mjestu sa 133 miliona evra za godinu dana. Fudbaler Barselone zaradi 364.383 evra na dan, odnosno 15.182 evra po satu!\nNa listi zarada Ronaldo je drugi sa zaradom od oko 120 miliona evra, piše Kurir.\nTreći na listi je "siromah" Nejmar, koji nije uspio da dogura do 100 miliona. Zaustavio se na 96 miliona. Slijedi Garet Bejl, koji u odnosu na minute koje provodi na terenu sasvim sigurno zarađuje najviše.\nZanimljivo je da najatraktivnija Premijer liga daje samo jednog fudbalera u top 10 igrača sa najvećom zaradom. U pitanju je Rahim Sterling iz Mančester sitija koji za 365 dana uzme 34 miliona evra.\n1. Lionel Mesi (Barselona) - 133 miliona evra\n2. Kristijano Ronaldo (Juventus) - 121 milion evra\n3. Nejmar (PSŽ) - 96 miliona evra\n4. Garet Bejl (Real Madrid) - 39 miliona evra\n5. Antoan Grizman (Barselona) - 39 miliona evra\n6. Eden Azar (Real Madrid) - 35 miliona evra\n7. Andres Inijesta (Visel Kobe) - 34 miliona evra\n8. Rahim Sterling (Mančester siti) - 34 miliona evra\n9.Robert Levandovski (Bajern) - 29 miliona evra\n10. Mbape - (PSŽ) - 27 miliona evra\nfudbaleri Mesi Kristijano Ronaldo Nejmar


Dan online - Regioni: Durmitor za uživanje - 2018-12-24\nRegioni SKI-CENTAR SAVIN KUK VEĆ BILJEŽI DOBRU POSJETU LJUBITELJA BIJELIH STAZA\nIdealni uslovi za skijanje Durmitor za uživanje Kada je riječ o predstojećoj sezoni, ako se po jutru dan poznaje, onda već sada mogu reći da imamo razloga za optimizam. Svi ski-liftovi su već u funkciji, kao i žičara dvosjed 1, a ubrzo ćemo u funkciju pustiti i gornju žičaru 2 koja vodi do vrha Savinog kuka, kaže Milutin Tomić za „Dan“\n<strong>ŽABLjAK – Ski-centar Savin kuk na Dumritoru, koji je zvanično otvoren prije sedam dana, minulog vikenda bio je veoma dobro posjećen. Na stazama ima od 40 do 50 santimetara utabanog snijega, a ljubiteljima skijanja i drugih zimskih sportova na raspolaganju je sva rasploživa infrastruktura. U Ski-centru su zadovoljni početkom sezone, očekuju da ona bude uspješna i u narednim danima i tokom cijele sezone. Direktor Ski-centra Milutin Tomić kaže da je snijeg došao u pravi čas i da su uslovi idelani za sve zimske sportove.\n– Kada je riječ o predstojećoj sezoni, ako se po jutru dan poznaje, onda već sada mogu reći da imamo razloga za optimizam. Sezonu smo otvorili prije sedam dana i već sada možemo reći da je to bio pravi potez. A kao potvrda tome je ovaj vikend kada je naše skijalište posjetio veliki broj ljubitelja snijega i zimskih sportova koji su pristigli ne samo iz crnogorskih gradova već i iz šireg regiona. Svi ski-liftovi su već u funkciji, kao i žičara dvosjed 1, a ubrzo ćemo u funkciju pustiti i gornju žičaru 2 koja vodi do vrha Savinog kuka. Uređenje ski-staze „Korita“ u tom gornjem dijelu je veoma zahtjevno, ali i to je u završnoj fazi tako da će i ona biti u funkciji narednih dana – kaže Tomić za „Dan“.\nOn podsjeća da su zahvaljujući dobroj saradnji sa Olimpijskim centrom „Jahorina“ ove sezone obezbijedili uređaje za vještačko osnježavanje što će, kakao ističe, svakako doprinijeti kvalitetnijem uređenju ski-staza na Savinom kuku.\n– Snijega ima dovoljno, a očekujemo i nove sniježne padavine narednih dana tako da uz već obezbijeđene ostale potrebne uslove na skijalištu, svi naši posjetioci moći da uživaju u pravom zimskom ambijentu – kaže Tomić navodeći da očekuju dobru posjetu, ne samo za predstojeće novogodišnje i božićne praznike, već i u nastavku sezone.\nNa bijelim stazama Savinog kuka okupanim sunčevim zracima zatekli smo grupe skijaša iz Rožaja na čelu sa Rešadom Kadrovićem, profesorom fizičkog vaspitanja.\n– Danas smo ovdje na Savinom kuku, na ovim lijepim padinama, gdje uživamo na veoma uređenim ski-stazama. Osim mojih kćerki, sa mnom su i sedmočlana grupa instruktora i učitelja skijanja. Tu smo da uživamo u skijanju ali i da obnovimo licence i obavimo završni predsezonski seminar. Uslovi su zaista izvanredni, snijega ima dovoljno i tu su svi preduslovi za pravo uživanje –ističe Kadrović.\nNa skijalištu smo zatekli i grupu skijaša iz Srbije, Makedonije i BiH, a Aleksandar Đoković iz Beograda potvrđuje da su uslovi za skijanje na Durmitoru idealni.\n– Moje društvo i ja smo oduševljni. Osim toga vidimo urađen je i novi prilazni put skijalištu tako da više ne moramo ići po džombama, snijeg je super. Sve je u funkciji, jedino sa nestrpljenjem čekamo da se izgradi i proradi novi šestosjed koji su obećali. I to će biti prava stvar i pravo zadovoljstvo za sve nas koji rado dolazimo na Durmitor – ističe predstavnik sportske porodice Đoković ne libeći se da istakne svoju postojbinu Jasenovo polje.\nOvog vikenda Žabljak i Savin kuk bili su domaćini međunarodnog predsezonskog seminara instruktora i učitelja zimskih sportova koji se održava u organizaciji Međunarodne asocijacije učitelja i instruktora skijanja. Jedan od rukovodilaca seminara Mileta Leković ističe da je ovaj događaj okupio oko 150 učesnika iz cijelog regiona.\n– Trodnevni seminar već po tradiciji okuplja stručnjake iz oblasti zimskih sportova iz šireg regiona. Kao i uvijek i ovog puta imali smo edukativnu i struktovnu podršku Fakulteta za sport iz Ljubljane i Slovenačke asocijacije učitelja i trenera skijanja, na čelu sa prof. Petrom Sitarom i prof. Alošem Lavričem. Osim struktovnog dijela tehnike izvođenja likova, ovog puta akcenat seminara je i na medicinskom aspektu. Jer bezbjednost i zdravstvena sigurnost skijaša su takođe prioritet svakog instruktora ili učitelja skijanja. Uslovi su izvanredni, za ovo doba godine snijega ima dovoljno, staze su besprekorne i velika zahvalnost ljudima iz Ski-centra Savin kuk što su se potrdudili da obezbijede ovako dobre uslove za ukupno uživanje. Samo neka nastave i svi ćemo biti zadovoljni – poručuje Leković.\nVukićević: Vratićemo Žabljaku epitet zimskog regionalnog centra\nPredsjednik opštine Žabljak Veselin Vukićević kaže da od zimske sezone očekuje trend povećanja broja gostiju. On je podsjetio da je do oktobra Žabljak posjetilo oko 60.000 turista, koji su ostvarili 130.000 noćenja.\n– Da bismo bili konkurentni, znatno ulažemo u infrastrukturu, što i činimo uz svesrdnu podršku države. Skoro je završen put dužine 1,5 kilometara do Savinog kuka, kao i parking-prostor za dnevne skijaše. Izabran je izvođač za nabavku žičare šestosjeda i izgradnju četiri kilometra novih ski-staza, vrijednosti oko devet miliona eura, koje finansira Vlada Crne Gore. Za sledeću godinu najavljena je i rekonstrukcija prilaznog puta u dužini od pet kilometara, izgradnja topova za snijeg, a u toku je projektovanje novih staza u dužini od 20 kilometara. Očekujemo da ćemo kroz ove projekte uspjeti da Žabljaku vratimo epitet zimskog regionalnog centra – rekao je Vukićević za „Večernje novosti“.\nOn ističe da je Crna Gora uspjela da dovede i svjetski poznat turistički brend „Aman”, koji počinje da gradi hotel od 5+ zvjezdica, na mjestu nekadašnjeg hotela „Durmitor”.\n– Vrijednost ove investicije premašuje 20 miliona eura. Uskoro očekujemo potpisivanje ugovora o zakupu vojno-turističkog odmarališta „Mediteran” sa renomiranim brendom „Čedi” – kazao je Vukićević.\nŠto se tiče rekonstrukcije hotela „Jezero” dodaje da je na tu planirana izgradnja turističkog kompleksa sa bungalovima, čija se vrijednost procjenjuje na oko sedam miliona eura.


Odgovorno Klađenje - LotoSedmica.com\nPosvećeni smo da donesemo najbolje u igru na srpskom i to znači zadovoljstvo igranja. Takođe, postavljamo vam pitanje, da li se i dalje zabavljate igrajući?\nZa ljubav i poštovanje igre\nSmatramo da je naša dužnost da vas nateramo da proverite sve što zakon o igrama na sreću kaže u vašem području. Molimo Vas da proverite da li ste dostigli punoletstvo da biste igrali pre nego što pregledate informacije na LotoSedmica.com i registrujete se na sajtu za online igranje.\nPoštujte pravila o odgovornim igrama\nNepoštovanje ograničenja kockanja vezanih za starosnu dob je nezakonito. Maloletnicima nije dozvoljeno da se kockaju i zakonom je strogo zabranjeno da otvore račun igrača dok ne dostignu punoletstvo. LotoSedmica.com se ne može smatrati odgovornim za Vaše postupke.\nLotoSedmica.com je posvećen podsticanju modela igre koji je fokusiran na zaštitu igrača. Takođe, mi vam nudimo alate za prepoznavanje problema sa kockanjem i kažemo vam kojim organizacijama da se obratite.\nSimptomi prekomernog kockanja\nAko niste sigurni da ćete se razumno kladiti na svoju finansijsku situaciju ili ako ste sve manje u mogućnosti da moderirate svoje sesije za igranje, imajte na umu da možete nametnuti ograničenja za igru direktno na sajtovima. online betting.\nTakođe, možete se obratiti institucijama ili organizacijama kako biste pomogli igračima u poteškoćama kao što su Info servis za igrače ili nekoj od zvanicnih službi u Srbiji.\nAnalizirajte način na koji igrate kroz sledeću listu pitanja. Ako odgovorite sa da na više od jednog, to može otkriti problem zavisnosti ili početak zavisnosti o kockanju.\nBudite oprezni: nećete dobiti ubedljive rezultate ako niste iskreni prema sebi. Znate kako da iskoristite vreme da analizirate svoje ponašanje što je više moguće iskreno. Možete se pozvati na ovu listu onoliko puta koliko želite, na potpuno anoniman način. Takođe, imajte na umu da problem sa kockanjem nije neizlečiva bolest i da se ne treba stideti toga. Prvi korak ka informisanju je ogroman korak ka kontroli igre.\nDa li osećam toliko želje da igram da često radim manje? Ako je tako, da li se to sve češće događa?\nKada izgubim utakmicu, mogu li odoleti porivu da odmah odigram igru da nadoknadim? Da li se to dešava kada pobedim?\nDa li trošim svoj budžet za kuću / hranu / struju za igranje?\nMogu li da sprečim sebe da ponovim svoje dobitke? Ako je tako, kada se vraća?\nDa li sam već otkazao povlačenje zarade i iz kojeg razloga?\nDa li sam ikada pozajmio, lagao, ukrao ili prodao nekretninu da bih igrao u pravi novac?\nDa li da igram online igre umesto da provodim vreme sa svojom porodicom?\nNakon poteškoća, da li se odmah moram okrenuti igri?\nDa li mi nedostaje igranje igara do te mere da postanem neprijatan ljudima koji me okružuju?\nDa li igra zaokuplja moje misli dan i noć, do te mere da ne mogu da spavam?\nOdgovorno igranje je ključni element za kontrolu igre.


15.10.2020. - u povodu otvorenog favorizovanja fašizma od strane SDP-a, Tuzlanske alternative i PDA u Tuzli - BOSS - Bosanska stranka\nYou are here: Home / Saopštenja 2020. / 15.10.2020. – u povodu otvorenog favorizovanja fašizma od strane ...\nPosljednja sjednica Gradskog vijeća Tuzla pokazala je svu zlobnost i strah od predstojećih izbora ranjene političke vladajuće zvijeri SDP-Tuzlanske alternative-PDA, jer je javno raskrinkala sve na šta BOSS upozorava već pune dvije decenije.\nOtvoreno favorizovanje fašizma i rukovođenje sjednicom u tom maniru, uz otvorenu podršku svih vijećnika ove nacional-socijalističke trojke, očigledno je otvoreni nastavak davno započetog uništavanja socijaldemokratije i tuzlanskog antifašističkog duha. Ova zla koalicija zaštitila je odgovorne za davanje naziva ulica u Tuzli po osuđenim fašistima i nacistima, a krajnji izljev fašizma pokazala je predsjedavajuća Nataša Perić, inače nosilac liste SDP-a za Gradsko vijeće Tuzla, kada je vijećniku BOSS-a Mirnesu Ajanoviću zaprijetila sankcijama i oduzimala pravo glasa zbog izgovorenog antifašističkog pozdrava „Smrt fašizmu!“, histerišući, citiramo: „Isključite ga, isključite ga, neću dozvoliti vrijeđanje“. Kada je shvatila da se javno odredila kao zaštitnik fašizma, „pravdala se“ da joj smeta kada se izgovori „marš fašizmu“, jer je, po Nataši, to neprimjeren govor, te je nastavila više puta protuposlovnički oduzimati pravo glasa vijećniku Mirnesu Ajanoviću.\nNataša Perić, koja je na mjesto predsjedavajuće Gradskog vijeća Tuzla došla isključivo po nacionalnom osnovu a ne po kvalitetu, ovim je potezom, ali i konstantnim ometanjem diskusija Ajanovića kršeći grubo Poslovnik Gradskog vijeća, jasno deklarisala i SDP u Tuzli kao stranku koja svim snagama štiti fašizam i njegove sljedbenike, te samim tim, a prateći logičke premise, i SDP svrstala u fašistički tabor, za šta se ni ostali vijećnici SDP-a nisu usprotivili.\nZbog otvorene fašizacije ali i brojnih nezakonitih i nemoralnih odluka vlasti, BOSS poziva građane Tuzle da se 15. novembra odupru sljedbenicima fašizma i glasom protiv SDP-a i njihovih satelita Tuzlanske alternative i Kukićeve PDA, ponovo oslobode svoj grad, kako bi Tuzla ponovo postala antifašistička tvrđava u BiH i u regiji, i kada je 2. oktobra 1943. godine bila najveći oslobođeni grad u porobljenoj Evropi.\n13.10.2020. – u povodu prezentiranja sedme tačke o nemoralnom djelovanju... 16.10.2020. – u povodu početka izborne kampanje


"PIJANI KAMION" NA BOGOSLOVIJI - O ČEMU SE TU ZAPRAVO RADI? (VIDEO) - Beograduživo.rs\nHome»GRADSKA DEŠAVANJA»Kultura i zabava»„PIJANI KAMION“ NA BOGOSLOVIJI – O ČEMU SE TU ZAPRAVO RADI? (VIDEO)\n„PIJANI KAMION“ NA BOGOSLOVIJI – O ČEMU SE TU ZAPRAVO RADI? (VIDEO)\nAutor NR InTeam /\t 22. марта 2018. Kultura i zabava\nJuče se na društvenim mrežama pojavio video snimak iz Jutarnjeg programa RTS-a koji je postao pravi hit u najkraćem mogućem roku. Izazvao je lavinu komentara o tome šta se tu zapravo dešava.\nNaime, voditeljka RTS-a se uključila uživo u Jutarnji program sa kružnog toka na Bogosloviji, a njen sagovornik je bio Obrad Simić, inženjer iz Beograd puta. Tema razgovora bila je rad zimske službe. Dok oni razgovaraju kako sve zimske službe aktivno rade na čišćenju snega, gledaoci su primetili nešto izuzetno zanimljivo u pozadini. Radi se o kamionu za čišćenje snega koji obilazi kružni tok koji se nalazi iza voditeljke i inženjera. Kamion obilazi kružni tok jednom, pa onda još jednom, pa onda još jednom – i još jednom! Ukupno četiri puta! Možda je obišao kružni tok još koji put, ali je nažalost toliko trajalo uključenje – tačno četiri i po kruga oko kružnog toka. 🙂\nLjudi iz Beograd puta su hteli da objasne šta se tu zapravo desilo, i kako oni navode, vozilo koje se vidi na snimku posipalo je industrijsku so po celoj širini kružnog toka i bilo mu je potrebno više od jednog obilaska jer kružni tok ima tri trake. Pogledajte video ispod pa procenite sami o čemu se tu radi.\nTelevizijska realnost u Srbiji: sve nam savršeno funkcioniše. pic.twitter.com/e6VhPC0WfQ\n— Ivan Živkov (@izivkov) 21. март 2018.\nPRETHODNA VESTVEČERAS ZVEZDA DOČEKUJE PRVAKA EVROPE\nSledeća vest MEN’S NIGHT VEČERAS U BIOSKOPU CINEGRAND


El Paso Park Arica, hotel Чиле. Ograničeno trajanje ponude!\nEl Paso Park - Opis\nkolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Avenida General Velasquez 11, a pozicija mu je severoistok za grad Arica. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Porodičan za grad Arica. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a..\nEl Paso Park sadržaji i usluge\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Arica, a nalazi se u ulici Luis Beretta Porcel 2948, na samo 8 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Chinchorro Suites Hotel Lodge je Povoljan, a pruža 2,4 km -


U FBIH JEFTINIJE TESTIRANJE NA KORONAVIRUS OD 1. APRILA: EVO KOLIKO ĆE KOŠTATI | Hayat.ba\nU FBIH JEFTINIJE TESTIRANJE NA KORONAVIRUS OD 1. APRILA: EVO KOLIKO ĆE KOŠTATI\nKomercijalna cijena testiranja PCR metodom sada će biti 68 KM bez PDV-a, odnosno 79,56 s PDV-om, dok će cijena serološkog testiranja iznositi 36 KM bez PDV, odnosno 42 KM s PDV-om, a antigenskog testiranja 32 KM bez PDV–a, odnosno 37,44 KM s PDV-om.


Brčanski omladinci - akteri holandskog dokumentarnog filma - Radio Brčko distrikta BiH\nPočetna/Brčko/Brčanski omladinci – akteri holandskog dokumentarnog filma\nBrčanski omladinci – akteri holandskog dokumentarnog filma\nSanita Jerković Ibrahimović22.01.2019. - 13:47\nHoladnski student Wijnand Slurnik, kao svoj završni ispit na fakultetu, napravio je dokumentarni film o omladini u BiH. U filmu se, pored ostatka BiH, nalazi i dio o Brčkom odnosno među akterima su i dvoje brčanskih omladinaca koji govore o životu u ovom gradu.\nJedan od njih je omladinski radnik, Adin Midžić, koji je kazao da je sasvim slučajno upoznao Slurnika u Omladinskom centru dok je radio.\n„Pitao sam ga da li mu treba pomoć, a on mi je odgovorio da traži aktere za svoj film. Zanimalo ga je čime se bavim, i kada sam mu pojasnio da sam omladinski radnik, da radim sa djecom, zatim sa životinjama, da sam muzičar, promoter mira, kazao je da želi da me snimi. Snimali smo u Omladinskom centru gdje radim, kod mene kući, ali i na Ficibajeru, izletištu koje sam želio da mu pokažem i koje je meni jedno od najdražih mjesta u ovom gradu“, pojasnio je Midžić.\nAdin kaže da je u filmu, pored njega, akter i njegova kolegica, Marija Tomić, te da u ovom dokumentarcu on govori o svom životu u Brčkom.\n„Pričao sam o tome šta sam i kako živim. Rekao sam mu da sam jedan od omladinaca koji ne žele da napuste BiH, iako sam već dva puta radio u stranim zemljama preko volonterskog servisa, te pored toga posjetio još pet drugih stranih zemalja. Ipak sam se uvijek rado vraćao kući u ovaj grad koji je moj. Smatram da, ako svi odemo, neće biti omladine u ovom gradu, a mi smo ti koji smo potrebni da se nešto promijeni. Vidim svoju budućnost u ovoj zemlji, napraviću je“, kazao je Midžić.\nOvaj film se može pogledati na YOUTUBE kanalu, do sada je prikazan u Utrehtu, Sarajevo Film Festivalu i Amsterdamu, a Adin se nada da će biti prikazan i u Brčkom jer, kako kaže, postoje prostor i resursi u Omladinskom centru gdje radi pri Omladinskoj organizaciji „Svitac“.\nAkteri holandskog dokumentarnog filma Brčanski omladinci Omladinski radnik Adin Midžić


03/04/2015 - Ozonpress :: internet portal\n//3 aprila, 2015\nČitam i time se ponosim\nЧитам и тиме се поносим – Основна школа „Прељина“ У Основној школи „Прељина“, поводом Међународног дана дечије књиге и дана рођења Ханс Кристијан Андерсена, најпознатијег писца дечијих бајки награђени најбољи читаоци за 2014.годину, у организацији Градске ...\nProsečna cena rada u EU\nProsečna cena rada u EU varira od 3,8 € na sat u Bugarskoj do 40,3 € na sat u Danskoj. U 2014. godini izračunata je prosečna cena rada (ne računajući poljoprivredu i javnu administraciju) od 24,6 € na sat u Evropskoj Uniji (EU) odnosno 29,2 € u evrozoni (EA18). Kompletnu sliku...\nPorast vodostaja, očekuju se lokalna izlivanja\nNa petnaestak reka u Srbiji, od nedelje 5. aprila prognoziran je porast vodostaja dok se na bujičnim vodotokovima očekuju lokalna izlivanja, naveo je Republički hidrometeorološki zavod (RHMZ) na svom sajtu. Na gornjem toku Južne i Zapadne Morave sa pritokama, Kolubari, Tamnavi,...\n100 godina od smrti naše slavne slikarke\nПоводом 100 година од смрти наше велике сликарке Надежде Петровић, у петак 3. априла, на дан када је као добровољна болничарка негујући рањенике и болесне преминула у ратној болници у Ваљеву, испред бисте Надежде Петровић, одржан је пригодан програм. Претходно је у чача...\nПОСЛОДАВАЦ: „БЕКОЛИНА МД“ Лице за контакт: Марија Давидовић АДРЕСА: Светог Саве 3, Чачак E-mail: tomanovicmarija@gmail.com Назив посла: ПРОДАВАЦ СТОЧНЕ ХРАНЕ Број тражених извршилаца: 1 (један) Место рада: Атеница (код Плаве хале) Образовање: Трговачка или пољопривредна стр...\nČačanska banka je u 2014. godini imala gubitak od 275.654.000 dinara, nakon oprezivanja, objavila je ta banka. Kako se navodi u finansijskom izveštaju Čačanske banke navodi se da je gubitak pre oporezivanja bio 276.694.000 dinara. Precizira se da je ukupan neto poslovni prih...\nPrva samostalna izložba Duška Srećkovića\nU četvrtak 9. aprila ljubitelji umetničke fotografije imaće svojevrsnu priliku da se u srednjem holu Doma kulture upoznaju sa opusom Duška Srećkovića, člana Foto kino kluba Čačak koji će svoje radove predstaviti u okviru prve samostalne izložbe naslovljene Street life (Život...\nU periodu od 25. do 31. marta 2015.godine u Napoliju, Italija, održano je 22. Evropsko prvenstvo u karateu, gde je Srbija nastupila sa svojom reprezentacijom i u svoju zemlju donela veliki broj odličja. Takmičenje je okupilo oko 750 takmičara iz 25 zemalja. Naša reprezentacija je...\nHLADNIJE i promenljivo oblačno sa malo sunca, biće danas u Srbiji. Dnevni razvoj oblaka može usloviti ponegde kratkotrajnu kišu, a u planinama povremeno sneg. Biće, ipak, malo padavina i veći deo dana preovlađivaće suvo vreme. Minimalne temperature od jedan do pet, a maksimalne...\nBolničar se bacio sa zgrade zbog zelenaša\nMarko Krivokapić (30), tehničar na odeljenju hirurgije čačanske bolnice, ubio se preksinoć skočivši sa zgrade nove bolnice u Čačku. Nesrećni mladić bacio se sa zgrade u sredu oko 22 časa, a lekari su se do narednog jutra borili za njegov život. Kako piše današnja štamp...\nNamirnice koje možete uvek da jedete\nSve namirnice imaju kalorije, ali neke su toliko dijetalne da možete uvek da ih pojedete čak i ako ste na strogoj dijeti. Mnogo je bolje da pojedete nešto od ovoga i zasitite se, nego da gladujete – i onda se prejedete. Ove namirnice se nazivaju i „besplatnom...


Bivša ministarka osnovala stranku, nada se da će biti rival Erdoganu\nTri udesa tokom noći u Beogradu, sedam osoba lakše povređeno |\nĐilas u Guči: U subotu novi protest u Beogradu |\n► Bivša ministarka osnovala stranku, nada se da će biti rival Erdoganu\nBivša turska ministarka unutrašnjih poslova, zamenica predsednka parlamenta Meral Akšener, osnovala je danas stranku u nadi da će na izborima 2019. godine ući u trku protiv šefa države Redžepa Tajipa Erdogana.\nMeral Akšener (61) osnovala je u Ankari partiju desnog centra "Dobru partiju" sa grupom poslanika koji su ove godine napustili nacionalističku partiju nezadovoljni zbog toga što je podržala predlog o proširenju predsedničkih ovlašćenja.\nAkšener je bila prva žena ministar unutrašnjih poslova u Turskoj. Na funkiji je bila od 1996. do 1997. godine, dok konzervativno-islamistička koaliciona vlada nije šrušena pod vojnim pritiskom.\nNa osnivanju stranke, Akšener je nagovestila da bi mogla da bude protivkandidat Erdoganu na predsedničkim izborima.\nKvota za izvoz govedine u Tursku od 2019. veća za 40 odsto\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srbije Branislav Nedimović ugovorio je danas u Ankari da se dosadašnaj kvota od 5.000 tona za izvoz govođeg mesa u Tursku poveća za 40 odsto.\nNedimović: Tražićemo od Turske veće kvote za izvoz govedine\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović izjavio je danas da će Srbija od Turske tražiti veće kvote za izvoz govedine kako bi se umesto 5.000 tona sledeće godine...\nErdogan: Turska mogući posrednik u sporu Rusije i Ukrajine\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan izjavio je jutros da je s liderima Rusije i Ukrajine razgovarao o mogućnosti da Ankara posreduje u otklanjanju tenzija između te dve zemlje u Azovskom moru.


„Moj pradeda je oslobodio Niš, Prokuplje...“: Praunuk francuskog generala pisao Makronu - Sputnjik Srbija\n20:25 02 Decembar 2020\n11:14 15.11.2018 (osveženo 12:22 15.11.2018) Preuzmite kraći link\nSavez je pismo Pjera Tranijea objavio u celosti na svom nalogu na Fejsbuku, ističući da je njegov pradeda, general Šarl Tranije, s francuskom konjicom i srpskim trupama oslobodio Niš, Skoplje, Prokuplje i Svilajnac.\n„Prilikom svečane komemoracije 11. novembra 2018, ukazali ste čast mnogim šefovima država. Međutim, osećam u svom telu i svojoj krvi sramotu koju ste učinili gospodinu Vučiću, predsedniku Republike Srbije, čijoj se mirnoći divim. Na njegovom mestu, napravio bih neviđen skandal. Koja velika pobeda na zapadnom frontu bi opravdala nemačku kapitulaciju 1918. godine?“, piše Pjer Tranije u pismu Makronu.\nTranije ukazuje da su njegov pradeda i general Franše D’Epere sa srpskim generalima „po cenu neverovatnih patnji izvojevali predaju i kapitulaciju bugarske vojske, zarobili jedanaestu nemačku armiju, kapitulirale su i Turska i Austrija otvarajući put do Berlina“.\n„Heroji tog rata su francuski, srpski, grčki, engleski i italijanski vojnici. U Skoplju je 30. septembra 1918. godine general Ludendorf zatražio od Klemensoa opšte primirje i potpuni prestanak vojnih dejstava! Oni koji je trebalo da budu počastvovani u ovoj stogodišnjici su upravo Srbi koje ste isključili, Englezi, Grci, Italijani i, naravno, Amerikanci. Podsećam Vas da su se Rusi povukli 1917. godine“, stoji u pismu.\n„Pretvarate se da želite promovisati evropsku odbranu, a za ulazak u Evropsku uniju mora se biti članica NATO-a? Vi ste ukazali čast našim neprijateljima umesto našim osvedočenim prijateljima! Kakva niskost. Znajte da su Srbi ponosni i veoma vezani za Francusku, ali Vi želite završiti potkopavanje odnosa, posao koji je pokrenuo Žak Širak“, navodi se u pismu Pjera Tranijea predsedniku Francuske.\nPotpisnik pisma ističe da se srami što je služio „mlitavu državu dok je u mornarici mislio da služi časnu zemlju“.\n„Kada će prestati ta izdaja? Onda kada to odluče SAD? Više od 800 godina prijateljstva sa Srbijom je pregaženo bez kajanja? Sramota me, a Vama bravo, ako posle takve izdaje još možete mirno da spavate“, tim rečima Pjer Tranije završava svoje pismo Makronu.\nFrancuska, obeležavanje, rat, Evropa


Kramp Karenbauer odustaje od ambicije da postane kancelarka\nAnegret Kramp Karenbauer je štićenica kancelarke i liderka njihovih konzervativnih demohrišćana (CDU), ali je u posljednje vrijeme preispitivana njena sposobnost da naslijedi Merkelovu, koja je na čelu Njemačke 15 godina\n4009 pregleda\t4 komentar(a)\nOstaje na dužnosti ministarke odbrane: Kramp Karenbauer, Foto: AP\nŽena koju su smatrali nasljednicom Angele Merkel na funkciji kancelarke juče je saopštila da se neće kandidovati za tu dužnost, što će produbiti krizu u konzervativnoj partiji u trenutku kada pokušava da utvrdi budući politički pravac pošto je izgubila podršku birača koji su se okrenuli ekstremnoj desnici.\nAnegret Kramp Karenbauer je štićenica kancelarke i liderka njihovih konzervativnih demohrišćana (CDU), ali je u posljednje vrijeme preispitivana njena sposobnost da naslijedi Merkelovu, koja je na čelu Njemačke 15 godina, ali planira da stupi sa dužnosti na sljedećim saveznim izborima koji su zakazni za jesen 2021.\nProšle nedjelje nesposobnost Kramp Karenbauer da disciplinuje demohrićane u istočnoj pokrajini Tiringiji dodatno je narušila njen kredibilitet - koji je bio uzdrman nakon niza gafova.\nRegionalni ogranak CDU prkosio joj je podržavši lokalnog lidera koji je na funkciju došao zahvaljujući antiimigrantskoj Alternativi za Njemačku (AfD) i time prekršio poslijeratni konsenzus među mejnstrim partijama da neće sarađivati sa ekstremnom desnicom.\n„Neću se kandidovati za kancelarku”, kazala je 57-godišnja Kramp Karenbauer na konferenciji za novinare u Berlinu, dodajući da je o tome razmišljala već neko vrijeme i da je odluku donijela „sa namjerom jačanja CDU”. „AfD predstavlja sve protiv čega se bori CDU”, kazala je Kramp Karenbauer i dodala da „svaka saradnja sa AfD slabi CDU”.\n„Smatram da ovo ne utiče na stabilnost velike koalicije”, kazala je ona govoreći o koaliciji između Merkelinih konzervativaca i socijaldemokrata (SPD). Merkelova je juče kazala da „poštuje odluku” Kramp Karenbauer, ali da joj je jako žao zbog nje. „Mogu da zamislim da ovo nije bila laka odluka za nju i zahvaljujem joj na tome što je spremna da ostane na čelu partije tokom procesa izbora nasljednika”, kazala je Merkelova.\nRojters navodi da odluka Kramp Karenbauer da se ne kandiduje za kancelarku dovodi u pitanje budući pravac Njemačke u trenutku kada je njena ekonomija, četvrta po veličini na svijetu, blizu recesije a Evropska unija pokušava da se konsoliduje nakon bregzita.\nMerkelova ima važnu ulogu na globalnoj sceni od 2005. godine i pomogla je da EU prebrodi krizu eurozone i otvorila vrata Njemačke migrantima sa Bliskog istoka 2015 - u potezu koji i danas izaziva žestoke podjele u bloku i njenoj zemlji.\nMerkelova se nije kandidovala za liderku partije 2018, omogućivši Kramp Karenbauer da preuzme kormilo sa ciljem jačanja njene reputacije prije kandidovanja za kancelarku.\nMeđutim, povlačenje Kramp Karenbauer sada mijenja Merkeline i planove konzervativaca koji su smatrali da će 2020. biti stabilna godina u smislu mirne tranzicije i uvoda u političku penziju dogogodišnje liderke. Zigmar Gabrijel, bivši lider SPD, kazao je da očekuje vanredne parlamentarne izbore budući da se i Merkelin blok i SPD sada muče kako bi ujedinili različite stranačke frakcije.\nAlternativa za Njemačku juče je pozdravila ostavku Kramp Karenbauer. Ova ekstremno desničarska partija pozicionirala se kao snažna politička sila od osnivanja 2013, osvojivši značajnu podršku na regionalnim i nacionalnim izborima. Uspjeh AfD-a zakomplikovao je njemačku političku tradiciju vladanja u višestranačkim koalicijama, jer većina stranaka odbija saradnju sa desničarima.\nSkandal u Tiringiji prelio je čašu za Kramp Karenbauer, čija je popularnost pala prošle godine nakon niza gafova, uključujući i ismijavanje transeksualaca u govoru tokom jednog karnevala. Ona je kazala da će ostati na dužnosti ministarke odbrane i na čelu stranke dok novi kandidat za kancelara ne bude izabran.\nMeđu kandidatima za buduće lidere CDU pominju se ministar zdravlja Jens Špan i Fridrih Merc, koje je Kramp Karenbauer pobijedila na stranačkim izborima 2018.\nUsljed novih okolnosti, svijet će tokom ove godine, kako piše „Gardijan”, morati da se navikne na Njemačku koja je okrenuta sebi i koja će se oprezno truditi da ostane u svojoj zoni komfora.\nZigmar GabrijelJens ŠpanFridrih MercAngela MerkelNjema;kaCDUAnegret Kramp Karenbauer\n08.03. 07:28 h\t11158\n08.03. 20:35 h\t8636\n08.03. 08:09 h\t5073\n08.03. 15:33 h\t5033


Mandalorian: Kako bi Star Wars morao da izgleda - oradio.rs\nKreator: Džon Favro\nUloge: Pedro Paskal, Karl Veters, Verner Hercog\nDecembar je u bioskope doneo gorko saznanje da će kompanija Dizni ponovo zaraditi keš na brljivom završnom filmu još brljavije Star wars trilogije za milenijalske poklonike Sile. Prikaza filma "Star wars: The rise of Skywalker" neće biti, samo iz poštovanja prema tvrdoj bazi fanova koji još nisu stigli do bioskopa i žive u nadi da će dobiti satisfakciju za prethodna dva, vrlo prosečna dela ove svemirske sage.\nŽivimo u vreme kada bioskopskim repertoarima dominiraju filmovi taman toliko kvalitetni da ne budu žestoko popljuvani, filmovi koji su zicerašku prosečnost uveli u mejnstrim tokove, pa dogegali i do najprestižnijih nagrada. Dizni je kompanija koja je umetnost pravljenja filmova, koji zarađuju taman dovoljno novca da nema potrebe ulagati u njih još i dobro plaćene pisce (listom internirane u serijski program), dovela do savršenstva. Otud i čudi kako se tim maherima omakla serija kalibra Mandalorian.\nIli je to naprosto deo stare izreke "I ćorava koka pogodi neko zrno".\nA ovo zrno pod kokinim kljunom je pravi mali grumen zlata. Mandalorian je, ispostavilo se već posle gledanja prve epizode, sve ono što nova Star Wars trilogija nije, niti je mogla biti, jer se radi o dva potpuno različita koncepta i pogleda na sagu. JJ Abrams se na tom terenu malo teturao i glavinjao, dok je Džon Favro stajao postojano kano klisurina.\nPriča u Mandalorianu je jednostavna da jednostavnija biti ne može. Mandalorian (sjajni Pedro Paskal iz serije Narkos) lovac je na ucenjene glave koji na jednom zadatku odbija da preda traženog bebu Jodu i sa njim beži po galaksiji, progonjen od strane gilde plaćenih ubica. U svakoj epizodi nastavlja se ta osnovna nit radnje sa begom, ali naši junaci svaki put rešavaju neku nevolju ili zadatak koji će im omogućiti da se domognu sledećeg stepenika.\nI sad, šta je to Favro uradio kako treba? Iako je grabio sa dna iste produkcione kace sa specijalnim efektima, kao i Abrams, Džon je rekreirao vizuelni identitet originalne trilogije, stavivši nove tehnologije u službu slikanja istog mizanscena kao prvobitni filmovi. To se vidi u bojama, odabiru setova, montažerskim rezovima, dijalozima, pojedinim sekvencama. Dok gledamo Mandaloriana, imamo osećaj da gledamo Star Wars kakav znamo od početka, samo vizuelno doteran.\nFavro je postigao još nešto. Udahnuo je ovoj seriji najlepše i najbolje elemente špageti vesterna Serđa Leonea. Ako se pitate o čemu to pričam pogledajte: "Za šaku dolara", "Bilo jednom na Divljem zapadu", "Dobar, loš, zao", "Za dolar više". Američki vestern filmovi uvek su pratili junake koji jasno razlučuju dobro od zla i poklonici su društvenih normi, dok su italijanski vesterni insistirali na herojima koji se opiru bilo kojoj vrsti normiranja. Oni čine sve što čine po sopstvenim pravilima i njihov karakter je uvek na liniji koja razdvaja negativce i pozitivce. Videćete da je Mandalorian upravo ova druga vrsta filma, tim pre jer je Favro u izvedbu ubacio i pregršt tipičnih vizuelnih odlika špageti vesterna.\nNaposletku, Mandalorian je serija koja odaje utisak veoma dobro osmišljenog scenarija, u kojem svaka akcija ima odgovoarajuću reakciju, koja ne podleže potrebama za spektaklom i koja nema nameru da proširuje priču u nedogled. Dva junaka u ovoj seriji imaju polaznu tačku i doći će do jasne konkluzije na kraju. Nekako mi se čini da je dobar deo fanova samo to i tražio od novog Star Worsa.\nO bebi Jodi, fenomenu koji se za samo dva dana pretvorio u širom sveta prepoznatljivi meme ne bih trošio reči. To je samo biser na vrhu ove krune, koja sija uprkos Dizniju.\nDa se operem odmah na početku, nisam Boratov fan. Ne zato što mislim da preteruje, provocira i šikanira budale. Za…


Paskaljević i Pavlović osudili ponašanje Bjelogrlića i Trifunovića\nPacijenti primali lažne vakcine protiv tetanusa\nNaduvani spiskovi na Kosovu\nSavet o Budućnosti\nMirko Cvetković, premijer srpske vlade, izjavio je prošle nedelje u jednom intervjuu da u Srbiji niko neće biti gladan. Dan, dva docnije javile su agencije, direktor zemljoradničke zadruge „Budućnost” iz Kuršumlije Dragan Gvozdenović suspendovao je radnika iz pekare te zadruge zato što je ukrao jedan hleb.\nRRA stalno žmuri na preprodaju nacionalnih frekvencija\nRepublička Radiodifuzna agencije je za poslednje tri godine preko 70 puta dala saglasnost za promenu vlasničkih struktura radio i televizijskih emitera. Iako zakon o RRA ne dozvoljava otuđivanje, prodaju ili iznajmljivanje frekvencija koje su nacionalnim emiterima dodeljene 2006, nove gazde televizija dobile su frekvencije u paketu sa većinskim delom akcija koje su kupljene. Formalno pravno, frekvencije ovih TV emitera nisu bile na prodaju, ali je zakonski okvir omogućio prikrivenu trgovinu.\nEvropa priznala da je stvorila propalu tvorevinu Kosovo\nSTRAZBUR - “Evropa je stvorila propalu državu Kosovo koju vode gangsteri i kriminalci”, rekao je juče za “Blic” Majk Henkok, poslanik britanskih Liberalnih demokrata odmah nakon govora u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope, koja je juče usvojila rezoluciju kojom se zahteva međunarodna istraga za trgovinu organima na Kosovu.\nDatum pregovora ako Kosovu dozvolimo učešće na forumima\nUkoliko bi se promenila politika Vlade u Nemanjinoj 11 prema regionalnim sporazumima koje je potpisalo Kosovo, Srbija bi mogla da dobije datum pregovora za članstvo u EU, saznaje “Blic”. Brisel je ovu poruku poslao beogradskim vlastima pre nekoliko dana, a do decembra, kada Savet ministara treba da donese konačnu odluku, Srbija ima vremena da pokaže svoju konstruktivnost. Brisel očekuje od vlasti u Beogradu i da pokaže dobru volju u iznalaženju novog i prihvatljivog rešenja za učešće kosovskih institucija u svim regionalnim sporazumima.\nPredsednik Tadić mora iz centra grada\nKad su svojevremeno izraelski obaveštajci analizirali bezbednost naših državnih institucija, pa i zgradu Predsedništva Srbije osmatrajući park ispred nje, zapitali su: „Da li su ovo u parku sve agenti vaših obaveštajnih službi?”. Kad su dobili odgovor da su u pitanju obični prolaznici a ne agenti, Izraelci su se zgranuli. „Vi onda ne možete da garantujete punu bezbednost vašeg predsednika”.\nMnogi sahranjeni pod tuđim imenima, rodbina šokirana\nBEOGRAD - Reekshumacijom posmrtnih ostataka 77 osoba stradalih u ratnim sukobima na Kosovu i Metohiji, koja je obavljena u poslednje dve godine, utvrđeno je da je 13 tela pogrešno identifikovano, otkriva za „Blic” Veljko Odalović, predsednik Republičke komisije za nestala i kidnapovana lica.\nGeneral Dokmanović: Tito je voleo Jovanku do kraja života\nTito je Jovanku voleo do kraja, baš kao što je u nju imao bezgranično poverenje. Razdvojeni su voljom onih koji su još za vreme Titovog života želeli da steknu pozicije s kojih će najpre uticati na njega i s njim deliti vlast, a potom vlast potpuno preuzeti, kaže penzionisani general major Stevo Dokmanović.\nZa besplatne akcije na šaltere pošta\nUz uslov da u dosadašnjoj privatizaciji nisu dobili nijednu akciju, svi punoletni građani sa prebivalištem i državljanstvom Srbije moći će od 28. januara do 31. jula\nVlada mora da opozove debeovca\nNarodni poslanici ne znaju ko je Borislav Galić, čovek koga bi trebalo da izglasaju za predsednika Komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki i koji je, prema sopstvenom priznanju, učestvovao u nabavci lažnih pasoša za ubice sa Ibarske magistrale Nenada Ilića i Nenada Bujoševića.\nPobuna JSO otkriva naručioce ubistva premijera Đinđića\nSrpska policija juče je uhapsila četvoricu nekadašnjih oficira Jedinice za specijalne operacije Resora državne bezbednosti MUP Srbije zbog sumnje da su organizovali oružanu pobunu “crvenih beretki” u novembru 2001.\nNikolićeve izjave naljutile komšije\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić prirediće danas prijem povodom stupanja na dužnost, ali inauguraciji neće prisustvovati nijedan od lidera iz okruženja, s izuzetkom crnogorskog predsednika Filipa Vujanovića, koji je najavio dolazak.\nVakcina protiv korupcije\nŠta se sve ovde obećavalo. Švedski standard, brze pruge i Europolis, ulazak u EU do 2007, po hiljadu evra akcija i po 200.000 auta i radnih mesta, hleb od tri dinara i investicije od 100 milijardi evra... Da je samo ponešto ispunjeno ili da se može živeti od obećanja, gde bi nam bio kraj. Umesto što se brinemo o elementarnoj egzistenciji.\nBiografije novih ministara iz redova SNS\nSrpska napredna stranka je na današnjem sastanku Glavnog odbora u Novom sadu predložla svoje kandidate za ministre i budućoj vladi Aleksandra Vučića dala mandat za ozbiljne i sveobuhvatne reforme .\nPilule za dan posle, koje se uzimaju najkasnije 72 sata od nezaštićenog seksualnog odnosa kako bi se sprečila neželjena trudnoća, nisu uopšte bezazlene, niti se smeju često koristiti, upozoravaju ginekolozi. Štaviše, reč je o hormonskim bombama koje i te kako mogu da poremete zdravlje žene. Prečesto korišćenje ove tablete može da izazove čak i neplodnost.\nDomaće kobasice, paštete i sirevi spremni za Rusiju\nNarednih dana stiže nam i zvanična potvrda o dozvoli za izvoz mleka i mesa na tržišta Ruske Federacije i Evropske unije. Samim tim stvara se i šansa za ozbiljno obnavljanje domaćeg stočnog fonda. Od toga bi korist mogli da imaju i srpski potrošači jer bi punije farme značile bolju ponudu, ali i niže cene mesa, mleka i mlečnih i mesnih prerađevina na domaćem tržištu.\nOni su zarobili đenerala Dražu\nBezbednosno-informativna agencija pronašla je u svojoj arhivi spisak sa imenima 12 pripadnika Ozne koji su 12. marta 1946. zarobili đenerala Dragoljuba - Dražu Mihailovića. Spisak koji „Blic” ekskluzivno objavljuje, BIA je dostavila Državnom tužilaštvu i Komisiji za pronalaženje posmrtnih ostataka komandanta Jugoslovenske vojske u otadžbini.\nKsenija Pajčin i Filip Kapisoda: Od strasti do smrti\nKsenija Pajčin je bila prelepa. I svesna toga. Ako biste joj na pitanje “Kako izgledam?” rekli da je lepa, nadurila bi se poput deteta. Očekivani i pravi odgovor trebalo bi da glasi: “Najlepša si.” I, zaista, bila je najlepša. Veliko dete zarobljeno u prelepo telo žene. Kao Merilin Monro. Merilin za Ameriku, Ksenija za Srbiju.\n"Brat me vratio u vrtić": Tik Toker je ponižavao radnika gradske čistoće u Knez Mihailovoj - sada je brutalno pretučen\n"Neka mu je večna slava i hvala!" Tužna objava Košarkaškog kluba Crvena zvezda: Preminuo Milenko Kašanin\nStavili Srbina na muke, kako ovo da odbije: 2.500.000 evra i REAL MADRID ILI NBA! Još se Serhio Ljulj odrekao dva miliona da se otvori prostor u budžetu za Vasu Micića!\nKrizni štab seče u 15h: Da li sledi NOVO ZAKLJUČAVANJE? Vikend pod oštrijim merama je iza nas, stručnjaci odlučuju kako dalje\nSaslušana Dijana Hrkalović zbog veza sa Veljom Nevoljom i Darkom Elezom\n"Kako je ružna bez maltera i medvedi bi pobegli od nje" Isprozivao Sanju Kužet zbog fotografije BEZ ŠMINKE, Đorđe David morao da reaguje\nNAJVEĆA POJEDINAČNA ISPORUKA DO SAD Stigao novi kontingent "Fajzer" vakcina na institut "Torlak" (FOTO)\nBio je otac Dari iz Jasenovca, a sada otkriva koja scena NIJE BILA planirana:'' TO JE BILA VIŠA SILA...''\nIvana Šašić PRENELA TAJNU PORUKU Nenadovoj SUPRUZI:Evo kako je ona reagovala!\nBio je dečko Seke Sablić, znamo ga po mnogim ulogama, a bio je u SVAĐI sa Čkaljom zbog kog je odbio ulogu!\nZerina je izbačena, a KIJA se BRŽE BOLJE OGLASILA: ''Mala nepravda...''\nOD RUŽNOG PAČETA DO BOMBE! Isplivala fotka! Aleksandra Subotić kao srednjoškolka!


Oralna hirurgija – Stomatološka ordinacija Tuzla\nOralna hirurgija kao pravac u stomatologiji bavi se liječenjem i zbrinjavanjem stanja u usnoj šupljini koja nije moguće konzervativno riješiti. Iz domena oralne hirurgije u našoj ordinaciji izdvajamo usluge:\nHirurško vađenje zaostalih korjenova zuba\nHirurško liječenje komplikacija nakon vađenja zuba\nPredprotetska hirurgija (pripremna hirurgija za protetsko zbrinjavanje stanja u ustima)\nResekcija vrha korijena zuba (apikotomija)\nUpalna stanja u usnoj šupljini\nOrtodontsko hirurška terapija neizniklih zuba\nImpaktirani zubi su oni koji ne izniknu u usnu šupljinu u očekivanom vremenskom periodu. Najčešći razlog impakcije jeste nedovoljan prostor za smještanje zuba u zubni niz. Najčešće impaktirani zubi su treći molari (umnjaci) u obje vilice, očnjak u gornjoj vilici te premolari u donjoj vilici. Vađenje impaktiranih zuba u ranijoj životnoj dobi smanjuje postoperativne komplikacije i poboljšava bolje cijeljenje nakon vađenja. Mlađi pacijenti podnose samu proceduru mnogo bolje, brže se oporavljaju i sa manje uticaja na njihov svakodnevni život. Najbolje vrijeme za vađenje umnjaka jeste u periodu od 17. do 20. godine.\nPravovremenim vađenjem trećih molara prevenira se nastanak parodontalnih oboljenja na drugim molarima, prevenira se nastanak karijesnih lezija na drugim molarima (u slučaju poluimpaktiranih zuba), prevenira se nastanak perikoronitisa (upalno stanje oko poluimpaktiranog zuba koje zahvata meka tkiva, prostor između zuba i kosti kao i samu kost koja okružuje zub, a koje može dovesti do ozbiljnih komplikacija), prevenira se resorpcija korijena susjednih zuba, kao i nastanak cističnih tvorevina i tumora.\nPrilikom rutinskog vađenja zuba, a zbog same anatomije zuba, anatomije alveolarnog grebena (kosti koja okružuje zub), te niza drugih faktora, dešava se da se zub ne izvadi u cijelosti pa se ostatak takvog zuba treba hirurški otkloniti i nastala rana se treba hirurški obraditi.\nNakon i u toku rutinskog vađenja zuba mogu se desiti komplikacije koje je potrebno dodatno tretirati. Najčešće komplikacije koje se dešavaju su povrede mekih tkiva, povrede koštanih struktura, krvarenje, otvaranje komunikacije prema maksilarnom sinusu, potiskivanje zuba u susjedne anatomske prostore, infekcija rane, te alveolitis. Svaka komplikacija koja se desi treba se pravovremeno tretirati da ne bi došlo do još težih komplikacija čije liječenje samim time postaje kompleksnije.\nOdmah nakon vađenja zuba počinju promjene na kosti u smislu njene resorpcije i remodelacije kao i promjene na mekim tkivima u usnoj šupljini. Za potrebe protetskog zbrinjavanja bezubih i parcijalno bezubih vilica, često je potrebno hirurški prilagoditi koštane strukture i meka tkiva koja se nalaze u ustima. Najčešća stanja koja se hirurški tretiraju za potrebe protetskog zbrinjavanja su koštane neravnine nastale prilikom i nakon vađenja zuba, koštane izrasline – torusi (benigne izrasline u gornjoj i donjoj vilici), mekotkivne plike i frenulumi koji destabiliziraju protezu i onemogućavaju njeno nošenje, te duplikature sluznice nastale nošenjem neadekvatnih protetskih nadomjestaka.\nParodoncijum kao potporni aparat zuba predstavlja kompleksnu cjelinu podložnu promjenama koje nerijetko zahtjevaju hirurški tretman. Upalne promjene koje se dešavaju mogu da zahvataju koštani, ali i mekotkivni dio parodoncijuma. Uslijed hroničnih upalnih stanja na parodoncijumu često nastaju promjene koje se hirurški tretiraju bilo da je tretman usmjeren na mekotkivni, koštani ili i koštani i mekotkivni dio parodoncijuma, a sa ciljem uklanjanja infekta i učvršćivanja zuba u kosti.\nPored upalnih stanja parodoncijuma koja zahtijevaju hirurški tretman, u današnje vrijeme se često rade korekcije na parodoncijumu sa ciljem postizanja estetski prihvatljivog izgleda mekog tkiva oko zuba ili fiksno protetskog nadomjeska.\nU današnje vrijeme endodontski tretman zuba je postigao veliku stopu uspješnosti primjenom savremenih metoda mašinske obrade kanala, kao i usavršavanjem materijala za definitivno punjenje korijenskog kanala zuba. U nekim slučajevima sa perzistentnim lezijama oko vrha korijena zuba (promjene vidljive na RTG snimku) koje izazivaju tegobe pacijentu i koje ne reaguju na endodontski tretman, a sa ciljem očuvanja zuba u usnoj šupljini, potrebno je hirurški odstraniti leziju zajedno sa vrhom korijena zuba te kanal zuba trajno zatvoriti materijalima za tu namjenu.\nUpalna stanja u usnoj šupljini, bilo da su izazvana mikroorganizmima iz zuba ili okolnih struktura, predstavljaju ozbiljno stanje koje se treba pravovremeno tretirati. Ovakva upalna stanja pravovremeno se mogu tretirati odgovarajućom antibiotskom terapijom. Netretirana upalna stanja ili upalna stanja tretirana neadekvatnom antibiotskom terapijom često zahtijevaju i hirurški tretman koji podrazumijeva inciziju, drenažu te uklanjanje uzroka upalnog stanja. Jedna od najčešćih komplikacija upalnih stanja u ustima je apsces kao lokalizirana nakupina gnojnog sadržaja koju je potrebno hirurški isprazniti i adekvatno medikamentozno tretirati.\nZbog anatomske lokacije usne šupljine te povezanosti sa svim vitalnim organima, netretirana upalna stanja usne šupljine mogu dovesti do teških komplikacija koje za rezultat mogu imati i smrtni ishod.\nU samom nicanju zuba postoje brojni faktori koji onemogućavaju pravilan rast zuba i njihovo smještanje u zubni niz. U sklopu ortodontske terapije uz detaljnu analizu i planiranje, neiznikle zube je često potrebno hirurški osloboditi i omogućiti njihovo smještanje u zubi niz. Najčešće retinirani zubi koji zahtijevaju ovakvu vrstu terapije su gornji očnjaci i donji drugi premolari zbog vremena nicanja, te centralni sjekutići zbog traume ili postojanja prekobrojnih zuba u toj regiji.


Ukoro dokumentarac o životu Paris Hilton Prolog\nParis Hilton je u svom dokumentarcu, koji treba izaći u septembru, napravila paralelu između svog glamuroznog života i bolnih trauma iz detinjstva.\nU najavi dokumentarca kazala je kako je niko zaista ne poznaje.\n"Osećam kao da celi svet misli da me poznaje. Niko zapravo ne zna ko sam. Ni ja ponekad to ne znam. Nekada nisam bila takva. Navikla sam da glumim ono što nisam", kazala je Paris.\nU filmu će biti prikazano i njeno detinjstvo, kao i odlazak u internat u Utah kada je bila tinejdžerka. Njena sestra Nicky Rothschild Hilton i majka Kathy Hilton takođe se pojavljuju u filmu.\nParis Hilton kazala je kako je snimanje dokumentarnog filma na nju delovalo poput terapije.\n"Uzbuđena sam, ali i vrlo nervozna s obzirom na teme o kojima sam govorila. To su stvari o kojima nikada nisam pričala, stvarno lična i traumatična iskustva. Bilo mi je teško otkriti takve stvari iako sam godinama pred kamerama. Međutim, uvek sam bila stidljiva osoba, ali sam se u javnosti predstavljala potpuno drugačije", kazala je.\nPremijera filma biće prikazana 14. septembra na njenom službenom YouTube kanalu.\nKevin Spacey neće da glumiti zlikovca u novom filmu o Jamesu Bondu


branka travica Jelena Spasić 06.12.2021. 07:53h 08:45h\nViši sud u Valjevu vratio na dopunu optužnicu protiv bankara iz Novog Sada i naveo da nema dokaza da je to učinio "iz niskih pobuda"\nKako Kurir saznaje, sud smatra da tužilaštvo nije pribavilo dovoljno dokaza da je zločin počinjen "iz niskih pobuda", odnosno da je Radovan S. ispalio hice "vođen željom za osvetom zbog ljubomore".\nubijeni milovanfoto: Nemanja Nikolić\nkuća ubijenog milovanafoto: Nemanja Nikolić\nAdvokat Ivan Gvozdenac\nadvokat ivan gvozdenacfoto: Privatna Arhiva\nKurir.rs - Jelena Spasić\nRadovan S.ubistvoOsečinaValjevoMilovan Marinkovićženin ljubavnik


Kako se pravilno piše kolekcionar - Šta je kolekcionar\nkolekcionar ili kolekcioner?\nKako se piše kolekcionar ili kolekcioner?Ispravna su oba oblika. Dakle, i kolikcionar i kolekcioner.Koriste se ravnopravno, sa potpuno istim značenjem.Primeri:Moj tata je kolekcionar starih satova, često gledam njegovu kolekciju.Kako ste postali kolekcioner starih knjiga?Kolekcionar skupocenih automobila je pokazao svoje bogatstvo.


PRED NAMA SEZONA SLAVA, OD KORONE NEMA ODMORA DO PROLEĆA? Epidemiolozi kažu da se situacija stabilizovala, evo zašto to nije dobro\nODE TAŠTA?! SNIMAK KOJI JE ŠOKIRAO SRBIJU: Pečeno prase, trubači i mrtvački 153\t824\nMILIJEVA ŽIVOTNA PRIČA: Imao sam sve u životu, a onda sam SVE IZGUBIO U 28\t334\nFoto: Printscreen/covid19.rs, Zorana Jevtić\nivana radojcic\t 12.10.2021. 09:06h 09:13h\nMUŽ I ŽENA UMRLI OD KORONE U ISTOM DANU: Virus razorio još jednu porodicu, ćerka (16) preko noći ostala bez roditelja\nTako, iako su brojke manje, velika je verovatnoća da mu nove okolnosti izrazito pogoduju, pa se novi rast ili stagnacija na visokom nivou sve više pominju. A tu je i problem sa vakcinacijom...\nA kako je to sve izgedalo prethodne godine kada je talas počeo upravo u ovo vreme - krajem septembra i početkom oktobra.\nNekoliko dana nakon slave Đurđic, 16. oktobra 2020. brojke su počele neumitno da rastu nakon mirnog perioda između dva talasa, da bi već poslednjeg oktobarskog dana, dan nakon slave Sveti Luka bilo zaraženo čak 1.817 ljudi. jasno je bilo - novi talas je pokrenut.\nNajmanje zaraženih je bilo 17. januara kada je zaraženih bilo 1.317, nakon čega je epidemija opet krenula nekontrolisano da "divlja". Svi su izgledi da je to ono što ove zime možemo da očekujemo.\n- Teško je pitanje kada će se ovaj talas završiti. Ovaj virus je zaista nepredvidiv i većini epidemiologa nije jasan način na koji se ponaša. Trenutna kriva nije klasična biološka kriva - kaže epidemiolog dr Radmilo Petrović penzionisani stručnjak Instituta za imunologiju i virusologiju "Torlak".\n"Stabilizacija, ali ne u pozitivnom smislu"\n- Tu gde se ljudi okupljaju sa raznih strana predstavlja rizik, nije isto imati 15 radnika i imati 1.500 radnika. To će sigurno biti jedan od faktora za povećanja broja i održavanje potencijala. Brojke preko 3.000 moramo da očekujemo. Možda će to ići tako dok postoji „gorući materijal“, dok virus ne pronađe osetljive, a to su oni koji su nevakcinisani u ovom slučaju. Onda može doći do neke stabilizacije, ali to nije stabilizacija u pozitivnom smislu, može biti 1.000, ili 1.500, možda i 2.000 sve je moguće, rekaoje tada profesor Tiodorović.\n"Nema predaha do proleća"\n- Teško je prognozirati kada će korona nestati, ali ono što znamo jeste da je sezona ovog virusa rano proleće, negde posle epidemije gripa, i da tek posle toga može da se očekuje stabilnija epidemiološka situacija - poručuje prof. dr Kuljić Kapulica.\nDR KULJIĆ KAPULICA: Teče trka u naoružanju između virusne evolucije i vakcina ali pobedićemo\nOsnovci i srednjoškolci su u klupe seli u septembru, a to će u oktobru učiniti i studenti. Radi se o veoma mobilnoj grupi stanovništva, desetinama hiljada akademaca koji žive po studentskim domovima, koji se druže, zabavljaju... Ako bude lošeg vremena doći će i do masovne selidbe ljudi u zatvorene delove kafića, restorana, klubova...\nPREMIJERKA BRNABIĆ O KOVID MERAMA: Država osmislila novi korak, pandemija staje kad se ispuni 1 od ova 2 uslova\nkorona virus4. talasepidemijasezona slavaepidemiološke merevakcinacija\nMILIJEVA ŽIVOTNA PRIČA: Imao sam sve u životu, a onda sam SVE IZGUBIO U RATU! Nakon toga su mi dijagnostikovali RAK! 28\t334\nGDE SU BILI DŽONIĆEVI SINOVI KOBNE NOĆI? Otkriveno zbog čega su uhapšeni


NUB BiH | Univerzitet u Sarajevu\nNacionalna i univerzitetska biblioteka Bosne i Hercegovine (NUBBiH) je nacionalna biblioteka Bosne i Hercegovine sa sjedištem u njenom glavnom gradu Sarajevu. Za vrijeme Rata u Bosni i Hercegovini, tokom opsade Sarajeva, u noći sa 25. na 26. augusta 1992. godine pripadnici Vojske Republike Srpske su granatiranjem zapalili Vijećnicu pri čemu je izgorjelo mnogo arhivskog i bibliotečkog fonda Nacionalne i univerzitetske biblioteke BiH.\nNacionalna i univerzitetska biblioteka Bosne i Hercegovine osnovana je Uredbom o Narodnoj biblioteci Federalne Bosne i Hercegovine, koju je potpisao tadašnji ministar prosvjete Ante Babić, a koja je objavljena u Službenom listu Federalne Bosne i Hercegovine, 31. oktobra 1945. godine.\nU uvodnom dijelu tog dokumenta piše: „Na osnovu ovlaštenja Narodne Vlade Bosne i Hercegovine od 9. oktobra 1945. godine Ministarstvo prosvjete propisuje slijedeću Uredbu o Narodnoj biblioteci Federalne Bosne i Hercegovine.“  U prvom članu tog zakonskog akta se kaže: "Osniva se u Sarajevu Narodna biblioteka Federalne Bosne i Hercegovine. Ona stoji pod nadzorom Ministarstva prosvjete. Narodna biblioteka je centralna zemaljska biblioteka za Federalnu Bosnu i Hercegovinu, njeno djelovanje proteže se na cijelo područje Bosne i Hercegovine."\nMisija zbog koje je ova ustanova osnovana istaknuta je u članu 2. pomenute Uredbe: "Narodna biblioteka u Sarajevu ima zadatak:\nda svojim čitaocima omogući i svestrano poznavanje života i kulture naših naroda, napose naroda Bosne i Hercegovine,\nda pojedincima i ustanovama omogući i rad na području nauka i umjetnosti;\nda pomaže osnivanje biblioteka i unapređivanje bibliotekarstva u Bosni i Hercegovini, a po sporazumu sa Ministarstvom prosvjete Federalne Bosne i Hercegovine."\nZahvaljujući svom uspješnom razvoju, ova ustanova je dobila i univerzitetsku funkciju, što se pokazalo opravdanim, jer i danas glavninu njenih korisnika čine naučni radnici, profesori i studenti bosansko-hercegovačkih univerziteta.\nU oktobru 1995. godine, u Službenom listu RBiH, br. 37/95, objavljen je Zakon o bibliotečkoj djelatnosti, na osnovu kojeg NUB BiH obavlja djelatnost.


Tržište - Cijene nafte prošle sedmice pale nakon osam sedmica rasta | Info-ks.net\n21.02.2022 u 11:05\nTržište Cijene nafte prošle sedmice pale nakon osam sedmica rasta\nNa svjetskim su tržištima cijene nafte prošle sedmice pale, prvi put nakon osam sedmica rasta, pa su skliznule s najviših nivoa u više od sedam godina.\nCijena barela na londonskom tržištu pala je prošle sedmice oko 1 posto, na 93,54 dolara, dok je na američkom tržištu barel pojeftinio 2,2 posto, na 91,07 dolara.\nProšlog ponedjeljka cijene 'crnog zlata' dosegnule su nove najviše nivoe od kraja 2014. godine, no tokom sedmice su popustile i zabilježile prvi pad u posljednjih devet sedmica.\nU fokusu ulagača bili su ukrajinska kriza i pregovori između SAD-a i Irana o oživljavanju nuklearnog sporazuma iz 2015. godine jer bi dogovor mogao uključiti i postupno ukidanje sankcija na izvoz iranske nafte, što bi ublažilo problem nedovoljne opskrbe na svjetskom tržištu.\nSankcije bi mogle uključivati i rusku naftu\nNada da bi se iranski bareli mogli vratiti na tržište u većem broju zasjenila je napetosti oko Ukrajine i zapadne prijetnje Rusiji sankcijama ako napadne susjednu zemlju.\nMoskva uporno odbacuje tvrdnje da priprema napad na Ukrajinu, no trgovci strahuju od sankcija jer bi mogle uključivati i rusku naftu, što bi dovelo do poremećaja u opskrbi Evrope energentima iz Rusije.\n- Puno se priča o ratu i sukobima, ali sve te priče i dalje nisu uvjerljive trgovcima. Možda se zato premija na geopolitički rizik počinje smanjivati - kaže Stephen Brennock iz PVM Oil-a.\nAnalitičari, pak, upozoravaju da obrisi dogovora o oživljavanju iranskog nuklearnog sporazuma skiciraju više etapa i koraka, a prva, prema navodima diplomata, ne uključuje ukidanje sankcija na iransku naftu.\nZato su male šanse da će se iranska nafta vratiti na tržište u bliskoj budućnosti, smatraju analitičari.\n- Zalihe će stoga vjerovatno još dosta dugo biti znatno ispod dugoročnog prosjeka - smatra Carsten Fritsch iz Commerzbanka.\nVeći broj aktivnih bušotinskih postrojenja\nNo, rast cijena nafte ograničava povećana proizvodnja u SAD-u. U petak je firma Baker Hughes izvijestila da je broj aktivnih bušotinskih postrojenja prošle sedmice porastao za četiri, na njih ukupno 520, što je najveći broj aktivnih postrojenja još od aprila 2020. godine. To znači da se u idućem periodu može očekivati povećanje proizvodnje.\nNakon što su u prošloj godini porasle više od 50 posto, od početka ove godine cijene su nafte skočile oko 20 posto.\nNeki analitičari smatraju da bi zbog jačanja potražnje, a nedovoljne ponude cijena barela uskoro mogla dosegnuti nivo od 100 dolara.\nDrugi, pak, misle da bi uskoro mogao biti prekinut trend rasta cijena jer se očekuje povećanje kamatnih stopa centralnih banaka kako bi se suzbila visoka inflacija, što bi moglo usporiti rast privrede, a time i potražnje za naftom.\nTako je, primjerice, u SAD-u, najvećem svjetskom potrošaču nafte, inflacija dosegnula 7,5 posto, najviši nivo u 40 godina. Stoga se očekuje da će američka centralna banka uskoro agresivno povećati ključne kamatne stope, koje bi do kraja godine mogle premašiti i 1 posto, dok se sada kreću blago iznad nule, prenosi SEEbiz.\nUSLIJED RATA Rusija će "prijateljskim nacijama" prodavati naftu po niskim cijenama\nOpterećenje za građane Berjani: Na Kosovu najniže cijene naftnih derivata u regionu\nProblem svjetsko tržište Berjani: Krajem januara očekuje se pad cijene nafte i naftnih derivata


Crveno more — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nЦрвено море (арап. أَلْبَحْر الْأَحْمَر El Bahr el Ahmar; hebrejski: הים האדום Jam Suf) je zaliv na severu Indijskog okeana između Afrike i Azije. Na severnoj ivici mora se nalazi Suecki kanal, poluostrvo Sinaj i Akabski zaliv. Južni rub mora čini Bab el Mandeb koji ga deli od Adenskog zaliva. More je oko 1.900 km dugačko, a maksimalna širina je 300 km. Maksimalna dubina morskog dna je 2.500 m, a prosečna dubina je 500 m. Površina mora je 450.000 km². Srednja dubina mora iznosi 437 m, a salinitet 37–42‰.\n1 Države sa kojima se graniči\n3 Crveno more u Bibliji\nDržave sa kojima se graniči[uredi]\nGradovi i naselja[uredi]\nSpisak gradova i naselja na obali Crvenog mora: Asab عصب, Masava مصوع, Hala'ib حلايب, Marsa Alamمرسى علم, Port Sudan بورت سودان, Port Safaga ميناء سفاجا, Hurgada الغردقة, El Suvejs السويس, Šarm el Šeik شرم الشيخ, Dahabدهب, Eilat אילת, Akaba العقبة, Džedaجدة, Al Hudajah الحديدة.\nCrveno more u Bibliji[uredi]\nU Starom zavetu jevrejska reč prevedena kao ‘Crveno more’ obično se smatra da znači ‘Rogozno’ ili ‘Močvarno more’; do promene u terminologiji došlo je još u Septuaginti (LXX) ili Vulgati, ali ne postoji nikakvo zadovoljavajuće objašnjenje. U nekim slučajevim čini se da se taj naziv odnosi na Suecki zaliv (npr., 2 Moj 10,19), a u drugim na Akabski zaliv (npr., 1 car 9,26). Međutim, upotreba ovog naziva da bi se označilo mesto gde su Izraelci prešli preko mora što je zabeleženo u Moj 14 i 15, bila je često povod rasprava. Neki stariji naučnici smatraju da se ovde mislilo ili na Suecki ili na Akabski zaliv; odnedavno mnogi kritičari smatraju da se izlazak dogodio u severnom delu, možda u istočnoj oblasti Delte Nila, ili na južnom produžetku današnjeg jezera Menzaleh, jednoj laguni blizu Sredozemnog mora. Iako su postojale mnoge teorije gde se prelazak dogodio, arheološka istraživanja u vezi sa prelaskom Izraelaca preko Crvenog mora su pokazala da se prelazak dogodio u Akapskom zalivu od poluostrva Nuviba (Nueba) do današnje Saudijske Arabije. Prelazak Crvenog mora označio je kraj izraelskog ropstva u Egiptu, te se stoga smatra prekretnicom u njihovoj sudbini (npr., Ps 66,6; 78,53; 114,3). U Novom zavetu (1 Kor 10,2) smatra se praslikom hrišćanskog krštenja.\nViše informacija o člankuCrveno morepronađite na Vikipedijinim sestrinskim projektima:\nEgipatsko Crveno more\nPodaci o Crvenom moru\nSlike Crvenog mora\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Црвено_море&oldid=12138482”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 22. oktobar 2016. u 05:45 č.


Masovni ostanaku u 4 zida usporava i interent te otežava rad servera - TV Nasice.com\nMasovni ostanaku u 4 zida usporava i interent te otežava rad servera\nOd kako je proglašena pandemija zbog koronavirusa, mnogi su građani diljem svijeta prisiljeni raditi od kuće kako bi očuvali vlastito i tuđe zdravlje. Upravo to je povod masovnog povećanja korištenja određenih programa, što uključuje i povećanje korištenja podatkovnog prometa.\nMnogi telekomunikacijski operateri žale se na probleme prilikom prijave na mrežu, a kao glavni razlog navode preopterećenje sustava zbog masovnog rada od kuće. Naime, mnogi poslovni timovi za vrijeme boravka kod kuće koriste videopozive za konferencije i sastanke, kao i obične pozive i e-mail za međusobnu komunikaciju. To je svima najbolji način da održe kontakt i kontinuitet poslovanja, ali teleoperateri upozoravaju da bi moglo doći do masovnog rušenja sustava zbog pretjeranog protoka podatkovnog prometa.\nDo masovnog korištenja podatkovnog i glasovnog prometa putem različitih programa i društvenih mreža dovele su stroge mjere koje u nekim slučajevima uključuju karantenu i samoizolaciju, zatvaranje većine javnih ustanova poput škola, vrtića, restorana i raznih tvrtki, zbog čega je također porasla i potražnja za tehnologijom. Došlo je do velikog povećanja korištenja intenreta, a način komunikacije među ljudima se promijenio jer sastanci u vrijeme stroge karantene jednostavno nisu mogući. Mnogi svoj Wifi, osim u poslovne svrhe, koriste i u privatne svrhe kako bi mogli komunicirati sa obitelji, rođacima i prijateljima, a zabilježena je i veća potrošnja fiksne mreže. Mnogi serveri koji su donedavno radili sasvim dobro sada se počinju rušiti, a razlog tome je osim masovne potrošnje i isprobavanje novih aplikacija čije korištenje prije nije bilo toliko rašireno.\nStručnjaci upozoravaju da bi se poteškoće sa internet mrežama mogle češće pojavljivati i u Hrvatskoj, a razlog je, osim pretjeranog opterećenja, također i potres koji je zahvatio Zagreb. No, nadležni rade na što bržem rješavanju problema, pa se građani ne moraju pretjerano brinuti jer do sada nisu zabilježene neke znatne poteškoće. Važno je i dalje da ostanete u svojim kućama i prilagodite se propisanim mjerama i uvjetima u kojima živimo, jer tako ćete na najbolji mogući način pridonijeti smanjenju širenja koronavirusa.


Inicijativa da se osnovcima u Republici Srpskoj obezbede besplatni udžbenici značajna je za sve građane, a njeni potpisnici smatraju da je od interesa za Srpsku da se ulaže u znanje onih koji su budućnost Republike, rekao je večeras pred poslanicima Narodne skupštine RS jedan od pokretača ove inicijative Duško Tadić tokom rasprave o prijedlogu zaključaka u vezi sa uvođenjem besplatnih udžbenika za sve učenike osnovnih škola u RS.\nOn je istakao da je cilj ove inicijative da se podrži porodica koja je stub svakog društva i države. Dodao je da ova inicijativa ne treba da dovodi do podela građana na bogate i siromašne, na ljude koji žive u gradu ili selu, ili bilo kog drugog oblika podela. Tadić je pojasnio da su u samo sedam dana prikupili 4.600 potpisa građana koji podržavaju ovu inicijativu.\nMinistarka prosvete i kulture Natalija Trivić kazala je tokom skupštinske rasprave da Vlada RS smatra da je ovo pitanje o kojem svi trebaju da raspravljaju. Ona je podsetila da Vlada RS godišnje izdvaja oko milion maraka za besplatne udžbenike za učenike 1 i 2 razreda osnovnih škola, te za odlične učenike višečlanih porodica od trećeg do devetog razreda, piše Srpskainfo.\n-Takođe, lokalne zajednice po različitim osnovama obezbeđuju besplatne udžbenike za decu iz osnovnih škola, bez obzira da li se radilo o kategorijama dece višečlanih porodica, dece koje ostvaruju prava po pitanju boračkih kategorija ili socijalne politike. Bez namere da delimo decu po bilo kom osnovu smatramo da je prioritet da se obezbede knjige za djecu kojoj je to napotrebnije – istakla je Trivićeva.\nOna je istakla da je budžetom za ovu godinu planirano 980.000 KM za obezbeđivanje besplatnih udžbenika za učenike prvog i drugog razreda, a za besplatne udžbenike za sve osnovce bilo bi potrebno obezbediti dodatnih 11 miliona KM.\n– Pet miliona maraka se daje za beli hljeb, što znači da se plaćaju funkcioneri koji su nekada ovde sjedili i sada nemaju posla, pa se plaćaju šest meseci zato što nemaju posla. Za to ima para, a nema za besplatne udžbenike – kazao je Stanivuković. On je dodao da se za taj novac, koji se izdvaja za beli hleb, može izgraditi jedna osnovna ili srednja škola, ili pak muzej.\n– Novca ima. Laž je je da ga nema, samo je pitanje kako se raspoređuje. Pa, 47 miliona maraka je dato za skupocene automobile funkcionera u BiH. Znate li vi koliko je to novca. Uvek ćemo pre ispuniti hirove funkcionera nego običnih građana, a da nema njih, ni mi danas ne bi bili ovde – istakao je Stanivuković.\nOn je još dodao da ne razume kako se može reći da je puno 11 miliona godišnje izdvojiti za besplatne udžbenike, a nije mnogo davati godišnje pet miliona maraka za ugostiteljski servis RS ( za reprezentacije visokih funkcionera).\n-Veliko bravo za ovu inicijativu. Problem je gospodine Tadiću što vam ovde danas objašnjavaju da je vaš čukundeda jeo čokoladu, pa vama sad to ne treba – kazao je Stanivuković, te pozvao poslanike da glasaju za ovu inicijativu.


Neretva ugrožena hidroenergetskim projektima | Kamenjar\n“Već mi to osjećamo u Konjicu. Neretva je mutna.\nRiba mora mijenjati režim i vrijeme prehrane. Na cjelokupnu floru i faunu će biti utjecaja. Nijedan istinski ljubitelj prirode ni ribolovac nije zaobišao tu temu… kroz moje dugogodišnje ribarsko iskustvo i druženje s raznim branšama ljudi… svima bi smetala izgradnja brane”, kaže Baralija.\nPredviđena gradnja nekoliko hidroelektrana, tunela i kanala u bh. entitetu Republika Srpska te hidroelektrana u južnom dijelu Hrvatske ogroman je projekt koji bez odgovarajućeg pristupa, pripreme i uključivanja šire zajednice može imati iznimno negativne socijalne i ekološke posljedice, upozoravaju iz Svjetske organizacija za zaštitu prirode.\nPoljoprivredna proizvodnja, turizam i ribarstvo u dolini rijeke Neretve su grane u kojima je zaposleno više od 30.000 ljudi. I njihovi poslovi ovise najprije od vodnog režima koji uvjetuje Neretva.\n“Podzemne vode, koje utječu u brojne potoke, jezera, a i samu rijeku Neretvu, ugrožene su predloženim projektima koji bi mogli smanjiti dotok slatke vode, naročito u ljetnim mjesecima. To će prouzrokovati, kažu ekolozi, zaslanjenje i uništenje poljoprivrednih površina u donjem toku Neretve”, izvještava reporter Al Jazeere.\n“Ako se utvrde negativne posljedice, postoji mogućnost upuštanja voda u ponorske zone i da se vode nadoknade. Vodoprivrednom dozvolom koja je dobijena za izgradnju HE Dabar, kao i drugim dogovorima i sporazumima sa susjednim opštinama, definirani su svi potrebni uvjeti i način korištenja voda. Predviđena su sredstva za smanjenje gubitaka vode u prirodnom koritu rijeke Bregave. Nove vodene površine imaće povoljan utjecaj i na razvoj ribarstva, lova, turizma, i svakako će obogatiti prirodni, surovi kraški pejzaž”, saopćeno je iz HE Dabar.\nRelated Topics:chillep hzhbHorvatska domovinaIvan Lovrinovićjamčevina


Savet bezbednosti 21. avgusta o Kosovu\nU izveštaju za period od 16. aprila do 15. jula, Ban Ki Mun je pozdravio mirno održavanje srpskih predsedničkih i parlamentarnih izbora, ocenjujući da to ukazuje na zrelost političkih lidera na obe strane. On je pohvalio partnere na Kosovu, posebno OEBS, kao i Kfor i Euleks za suštinski doprinos za uspešno sprovođenje glasanja na Kosovu.\nGeneralni sekretar UN je ukazao da će "snažno vođstvo i vizija biti potrebni kad se bude razgovaralo o mnogo složenijim pitanjima u narednoj fazi dijaloga".


Repertoar pozorišta u Novom Sadu od 1. do 7. marta 2016. | Luftika\nRepertoar pozorišta u Novom Sadu od 1. do 7. marta 2016.\nZa vas smo izdvojili najbolje predstave koje možete pogledati u prvoj sedmici marta. Pročitajte šta vas to čeka u narednim danima.\nZdrav(o) život(e)! / High Life\nVečeras od 22 časa na Kamernoj sceni Srpskog narodnog pozorišta pogledajte dramatičnu komediju Zdrav(o) život(e)! / High Life. Autor predstave je kanadski reditelj i glumac Li Mekdugal, a predstavu je režirao Nikola Zavišić. Glavne uloge tumače igraju Igor Pavlović, Ivan Đurić, Nenad Pećinar, Marko Savić.\nOd 19 časova u pozorištu Újvidéki Színház možete pogledati najznačajnije delo mađarske dramske literature iz 19. veka. Reditelj je Andraš Urban, a predstava je nacionalna drama, istorijska i ljubavna priča prepuna spletki, igara i zavođenja. Kraljicu Gertrudu tumači Silvija Križanin, a bana Banka Arpad Mesaroš.\nUkoliko već niste, krajnje je vreme da pogledate ovo vrhunsko delo srpskog Molijera – Branislava Nušića. Predstava se igra na Kamernoj sceni Srpskog narodnog pozorišta, počinje u 20 časova i 30 minuta. Režiju i scenografiju radio je Predrag Štrbac, a igraju Milovan Filipović, Nebojša Savić, Sonja Damjanović i drugi.\nFoto: Nikola Bradonjić, snp.org.rs\nIste večeri u pozorištu Újvidéki Színház igra se Neusatzer kabare, predstava sa elementima kabarea reditelja Roberta Lenarda. Reč je o zanimljivom projektu u kojem je Nojzac (Novi Sad) predstavljen kao savršeni grad u kojem su svi srećni i zadovoljni, nema briga ni problema. Igraju Livia Banka, Gabriela Crnković, Agota Ferenc, Atila Giric, Daniel Gomboš i drugi.\nReditelj ove predstave Tibor Vajda je za nju rekao da je za one koji razmišljaju, one koji umeju da osećaju i one koji znaju šta je katarza. Ako ste se pronašli u rečima, pogledajte predstavu na Kamernoj sceni Srpskog narodnog pozorišta sa početkom od 20 časova i 30 minuta. Delo je nastalo na osnovu pisama koje su jedno drugom tokom godina slali Džo Bernard Šo, kojeg igra Miodrag Petrović, i glumice Patrik Kembel, koju tumači Gordana Đurđević Dimić.\nOva predstava za decu govori o čaroliji prvog poljupca u kojoj je ljubav predsavljena kao najjače oružje u borbi protiv zla, te smo sigurni da će vaša deca uživati u ovom delu. Autor je Tode Nikolić, reditelj Miloš Jagodić, a igraju Slavica Vučetić, Slobodan Ninković, Vera Hrđan Ostojić i Saša Latinović. Predstavu možete pogledati u četvrtak u Pozorištu mladih od 18 časova.\nKomedija je odličan početak vikenda, te u petak od 19 časova i 30 minuta na sceni Pera Dobrinović možete pogledati Uježa, još jedno poznato delo Branislava Nušića. Reditelj je Radoslav Milenković, a igraju Dragomir Pešić, Gordana Jošić-Gajin, Jovana Mišković, Marko Savić…\nKo je najmoćniji na svetu?\nOdgovor na ovo pitanje možete saznati u subotu u 19 časova na sceni Jovan Đorđević Srpskog narodnog pozorišta. Reč je o premijeri komičnog baleta u jednom činu za decu i odrasle u kojem učestvuju solisti i ansambl baleta SNP-a, učenici baletske škole iz Novog Sada i deca. Muziku je uradio Bohuslav Martinu, a neke od balerina su Milena Krkotić, Teona Radanović, Nadežda Salak…\nOvo delo autora Karla Goldonija jedno je od najpoznatijih komedija u istorije svetske drame i pozorišta. Režiser je Boris Liježević, a delo je nastalo u saradnji Budva Grad Teatra, Srpskog narodnog pozorišta i Narodnog pozorišta Toša Jovanović iz Zrenjanina. Igraju Branimir Brstina, Višnja Obradović, Dragomir Pešić i drugi.\nFoto: Branislav Lučić, snp.org.rs\nNa Velikoj sceni Pozorišta mladih u subotu od 20 časova možete pogledati predstavu Plastika. U opisu predstave navodi se da je to komedijska drama za žene u najboljim godinama. Autor predstave je Stevan Koprivica, a rediteljka Suzana Petričević. Glavne uloge tumače Nela Mihailović i Suzana Petričević.\nOva predstava je zapravo priča o tri muškarca i njihovom prijateljstvu, urađena kroz prizmu situacije u kojoj jedan od njih kupi obično belo platno koje prepozna kao vrhunsko likovno delo. Autorka predstave je francuska književnica Jasmina Reze, a igraju Milan Lane Gutović, Nebojša Dugalić i Milan Prljeta. Predstava se igra u nedelju od 20 časova na Velikoj sceni Pozorišta mladih.\nViše o događajima koji nas čekaju pročitajte ovde\nOznakeautobiografija predstava novi sad novosadsko pozoriste repertoar pozorište pozoriste mladih repertoar pozorista repertoar pozorista novi sad srpsko narodno pozoriste ujez branislav nusic ujvideki szinhaz


Manager.Hr - BRANDING\nPodnaslov: Kako izgraditi najbolju marku\nAutor-i: Pavlek, Zvonimir\nPodrška zanimljivosti: aforizmi, poslovice, citati, kratke priče, anegdote\nUVOD U BRANDING/ STRATEGIJA U TURBULENTNIM VREMENIMA/ PROCESNI MODELI/ MARKA - RAZVOJ I RAŠIRENOST/ OD MARKE DO BRANDA/ STVARANJE IDENTITETA MARKE I ODNOSA S POTROŠAČIMA/ FENOMEN EMOCIONALNOG, DOŽIVLJAJNOG BRANDINGA/ SOCIOLOŠKI I KULTUROLOŠKI FENOMENI BRANDINGA/ POZICIONIRANJE/ KOMUNIKACIJA KAO POVEZNICA POZICIONIRANJA I POTROŠAČA/ UPRAVLJANJE MARKOM - BRAND MANAGEMENT/ VRIJEDNOST MARKE/ UMJESTO ZAKLJUČKA: KAKO ZAPRAVO NAPRAVITI DOBRU MARKU?\nKnjiga Branding predstavlja vidan doprinos izučavanju i prikazivanju struke i prakse brandinga kod nas.\nNapisana je da zadovolji aktualne potrebe hrvatske čitalačke publike, prvenstveno poslovnih ljudi i studenata poslovnog i marketinškog usmjerenja, ali i drugih. Djelo je pisano jezikom komunikacije koji jamči razumijevanje i primjenu kako u razvoju strateških odrednica tako i u operativnoj praksi poduzeća. U knjizi su prikazani svi klasični modeli brandinga iz bliže prošlosti, primjenjivani mnogo puta u uspješnim kompanijama, ali i modeli koji su rezultat najnovijih spoznaja u svjetskoj teoriji i praksi.\n«Zvonimir Pavlek je jedan od rijetkih autora u marketingu koji uspijeva održati visoku razinu stručnosti, analitičnosti i znanstvene temeljitosti, a da se pritom u njegovim tekstovima osjeti «treća dimenzija», što je u ovom slučaju metafora za životnost, osjećaj za stvarnost i praksu, uz već poslovičnu poticajnost autora u traženju novih rješenja i kreativnosti, bez čega je marketing tek pusta skolastika. Zaista, Zvonimir Pavlek, kao rijetko tko u nas, permanentno u tijeku svih zbivanja u marketingu i ima s njima najdirektniji priključak.\nImajući u vidu spomenutu prijemčivost autora za inovacije i nove trendove, valja posebno istaći značaj koji se u knjizi daje emocionalnom brandingu koji dobiva sve više na važnosti u suvremenom svijetu.\nAutor nam je ponudio tekst koji je zanimljiv, sistematičan u prezentiranju materije, a prije svega poticajan u smislu traženja novih putova tako potrebnih svima onima kojima je marketing sudbina.\nZato će ova knjiga biti čitatelju bliska, osjetit će njezinu privlačnost i korist.»\nProf. dr. sc. Josip Senečić\nIz recenzije knjige Branding


Sastanak radnih grupa eSEE i bSEE Inicijative i Programskog saveta Centra za razvoj eUpravljanja (CeGD) Sastanak radnih grupa eSEE i bSEE Inicijative i Programskog saveta Centra za razvoj eUpravljanja (CeGD) – Personal magazin\nSastanak radnih grupa eSEE i bSEE Inicijative i Programskog saveta Centra za razvoj eUpravljanja (CeGD)\nU okviru Konferencije Information Technology Interfaces – ITI 2008 (http://iti.srce.hr/) održane u Cavtatu 23-26 juna 2008. godine, organizovani su sastanci radne grupe Inicijative za elektronsku jugoistočnu Evropu (eSEE) i radnog stola za razvoj širokopojasnog Interneta u jugoistočnoj Evropi (bSEE), kao i Programskog saveta Centra za razvoj eUpravljanja (CeGD). Domaćin skupa bio je Središnji državni ured za e-Hrvatsku (http://e-hrvatska.hr/).\nSastancima su prisustvovali predstavnici Republike Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Republike Hrvatske, Republike Srbije, Unmik/Kosovo, Ekonomske komisije UN za Evropu, Centra za razvoj eUpravljanja iz Slovenije i INA Akademije iz Grčke. Iz Republike Srbije, kao predstavnik, sastancima je prisustvovala mr Marija Kujačić, rukovodilac grupe za razvoj elektronske uprave, iz Republičkog zavoda za informatiku i Internet.\nNa sastanku eSEE Inicijative, učesnici su prezentirali izveštaje o statusu implementacije eSEE Agende Plus, bSEE Akcionog plana, kao i preostalih prioriteta iz eSEE Agende. Predstavnik Regionalnog Saveta za saradnju predstavio je program rada Saveta za 2008/2009 godinu, a prezentirane su i nove eSEE i bSEE matrice, sa unapred dogovorenim parametrima po kojima će se pratiti dalji razvoj.\nU Republici Srbiji postoji napredak u statusu implementacije ciljeva i prioriteta na kojima je bio dosadašnji fokus. On se ogleda u početku implementacije Zakona o elektronskom potpisu, preuzimanjem uloge centralnog sertifikacionog autoriteta od strane Ministarstva za telekomunikacije i informatičko društvo.\nNapredak ka standardizaciji u oblasti korišćenja IKT od strane institucija državne uprave i lokalne samourave napravljen je i izradom Preporuka za izradu veb prezentacija organa državne uprave, koje su usvojene na Vladi. Aktivnosti Republičkog zavoda za informatiku i Internet na iniciranju projekta izrade Resursnog centra za obrazovne sadržaje, pružanjem tehničke podrške, takođe su ocenjene kao doprinos razvoju eInkluzije i eObrazovanja.\nZaostajanja i prepreke razvoju informacionog društva u Srbiji odnose se na:\nZakonski okvir koji još nije zaokružen (ne postoji Zakon o elektronskom dokumentu, nije usvojen Zakon o eTrgovini, Zakon o elektronskim komunikacijama, nije ratifikovana Konvencija o visokotehnološkom kriminalu (cyber crime), nije usvojen Zakon o zaštiti podataka, niti Zakon o zaštiti podataka o ličnosti);\nRad regulatornih tela odvija se uz nedovoljno precizno usvojena pravila, koja ostavljaju prostor za nepravilnosti u njihovom radu. Postoji i nerazumevanje o značaju i suštini uloge regulatornih tela i načina njihovog funkcionisanja. Neophodno je osnivanje regulatornih tela čiji će rad biti usmeren ka regulaciji u oblasti IKT sigurnosti i zaštiti privatnosti;\nU Srbiji još nije izrađen Akcioni plan za sprovođenje eSEE Agende Plus za razvoj informacionog društva 2007-2012;\nNacionalni portal eUprave ne zadovoljava dva od četiri prihvaćena kriterijuma i neophodno je koordinirano raditi na podizanju nivoa i broja servisa, a u portal ugraditi funkcionalnosti koje će ga učiniti pristupačnim.\nU oblasti uvođenja programa Single Window, Srbija je pomenuta kao zemlja u kojoj je sistem uveden ali treba raditi na pojednostavljivanju procedura. U toku su aktivnosti na osnivanju podkomiteta za otklanjanje trgovinskih barijera u svim članicama Inicijative.\nKao zajednički faktori usporavanja razvoja informacionog društva u čitavom regionu prepoznati su nepostojanje sistematičnosti u primeni tzv. Benchmarking metodologije, nepostojanje regionalne saradnje između institucija koja se bave praćenjem i publikovanjem statističkih podataka informacionog drištva, kao i nepostojanje Okvira za Interoparabilnost u regionu.\nTreba izraditi Akcioni plan za ePristupačnost na nivou regiona.\nZa ePoslovanje do kraja 2008. godine treba identifikovati sve prepreke za stvaranje povoljne klime za razvoj preduzetništva, posebno malih i srednjih preduzeća, kao i privlačenje investicija. Ovo je tema o kojoj će biti posvećana i ministarska konferencija koja se planira za 2009. godinu.\nDigitalizacija biblioteka i kulturne baštine je tema koja će biti u centru pažnje na sledećem sastanku radnih grupa.\nIstaknuta je i potreba da se u nastavu osnovnih škola IKT uvedu kao obavezne, i da se obezbedi odgovarajući kvalitet nastave. Implementacija nacionalnih portala za eObrazovanje, kao i regionalno povezivanje doprinelo bi podizanju kvaliteta nastave i generalno nivoa znanja svih učesnika u procesu obrazovanja.\nNa sastanku Programskog Saveta (Program Advisory Committee) Centra za razvoj eUpravljanja (CeGD) izložen je program rada Centra, i dogovoreno je da članice koje to još nisu učinile imenuju svoje predstavnike u Programskom Savetu. Ovaj Savet ima zadatak da, na osnovu ocene potreba, predlaže programe obuka koje će organizovati i realizovati Centar. Srbija nije još imenovala svog predstavnika u Programski Savet, i potrebno je da to uradi u što je moguće kraćem roku.\nSastanak radnih grupa eSEE i bSEE Inicijative i Programskog saveta Centra za razvoj eUpravljanja (CeGD) was last modified: July 18th, 2008 by Redakcija\nLogitech predstavio PlayGear Pocket Lite™ čvrstu masku za Nintendo DS™ Lite