Syllabus škola nudi kurseve engleskog jezika za djecu od 5 do 16 godina, od početnog do naprednog nivoa. Nastava se održava radnim danima ili subotom i raspored je usklađen sa smjenama u osnovnoj školi. Sedmično se održava 1,5 do 3 sata nastave, zavisno od nivoa i dobi polaznika.\nU Syllabus školi je osnovni fokus na komunikaciji. Dajemo odličnu priliku mladim polaznicima da poboljšaju usmeno izražavanje, kao i da razviju ostale aspekte jezika – slušanje, čitanje, pisanje i gramatiku..\nNaši nastavnici daju veliki značaj komunikativnoj metodi i pripremaju motivirajuće časove sa dosta zabave i interaktivnih aktivnosti, kao što su igre, drama i podjela uloga. Koristimo veliki izbor materijala, uključujući pjesme, video kasete, i posebno pripremljene autentične materijale sa interneta..\nTakođer organizujemo brojne konverzacione kurseve, drama i video klubove. Cilj ovih kurseva je da povežu znanje između nivoa. Često polaznici usvajaju dosta znanja o jeziku a da nisu u mogućnosti efektivno ga koristiti. Ovi kursevi daju polaznicima priliku da razviju sve četiri jezičke vještine i u isto vrijeme vježbaju jezik a da toga nisu ni svjesni. Također ovi kursevi daju polaznicima sigurnost na produktivnom i receptivnom nivou vladanja jezikom.


4 rečenica koje koriste manipulatori | Lični razvoj | Popularna psihologija\nOVAKO VAS HVATA U ZAMKU - 4 REČENICE KOJE KORISTE OPASNI MANIPULATORI: Ako ih imate u okruženju, na ovo pazite! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n11.04.2022. / 12:51\n4 rečenica koje koriste manipulatori - možete ih tako prepoznati!\nManaaipulatori su deo našeg okruženja, oni mogu iti deo naše porodice, kolega, rođaka, prijatelja, pa se čak lako možemo zaljubiti u manipulativnog partnera. Ovi ljudi imaju svoje lukave i vešte tehnike koje znaju kako da iskoriste u pravom trenutku. Takođe, koriste se određenim frazama, rečenicama kojima žele da vas uhvate u svoju "zamku". Evo na koje 4 rečenice treba da obratite pažnju:\n1. "Vidi šta si me naterao/la da uradim."\nOvo je jedna od ključnih fraza koje koristi manipulator. On se pretvara da ne kontroliše svoje postupke i želi da vama prebaci odgovornost za njegove postupke. Ova fraza može biti posebno efikasna kada je manipulator napravio neku grešku, ali vama nameće osećaj krivice. Sa ovom rečenicom pokušavaju da kontrolišu druge ljude, ugroze im samopouzdanje i maksimalno zaštite sebe.\nOtvoreno recite manipulatoru - "Nisam te terao/la da uradiš ništa." Ostanite pri svome i dajte do znanja manipulatoru da nećete snositi odgovornost za njegove postupke, jer kontrolišete samo sebe. Ne dozvolite mu da vam prenese osećaj rkivice.\nManipulatori žele da vam uđu u glavu i nateraju vas da mislite da ne razumete o čemu pričate i šta radite. Kada pokušate da ukažete na određeni problem, uglavnom onaj koji je manipulator sam napravio, moguće je da će odgovoriti ovom frazom. On vas takođe može optužiti da ste iracionalni i besmisleni u svojim rečima i postupcima, što će vas navesti da se povučete i dovedete u pitanje svoj razum i logiku.\nBudite mirni i rezervisani. Naravno, takva fraza može da vas uznemiri, ali ne dozvolite da vas usalji od racionalnog razmišljanja. Jasno i smireno insistirajte na svom stavu, ne ulazite u raspravu sa manipulatorom i ne dokazujte mu uporno kako ste u pravu, jer će tako pokušati sve više da vas dovede u zabludu.\n3. "Stalno preteruješ!"\nManipulatori vole da koriste ovu frazu da vam pokažu da su vaši problemi izmišljeni i da su samo plod vaše mašte. Ako manipulator želi da vas uznemiri, on će svakako izgovoriti ovu frazu, insistirajući da pravite od muve slona.\nOva konkretna fraza može s epovezati sa najčešćom vrstom manipulacije koja se naziva "gaslighting". Ako vam kažu da sve preuveličavate, preterujete ili da ste umislili, verujte svojoj intuiciji. Odgovorite manipulatoru: "Ja sam potpuno zdrav i jasno vidim situaciju. A sada mi treba tvoja pomoć." Uključite manipulatora u rešavanje vaših problema, videćete kako će odmah nestati.\nIako mnogi ne bi nikad pomislili da se manipulator za nešto izvinjacva, "Izvini" je omiljena fraza manipulatora. To je zbog činjenice da koristi taktiku "uhvati i pusti". Moguće je da će s emanipulator iznova stalno izvinjavati, ali da nikada neće promeniti svoje ponašanje.\n"Hvala na izvinjenju, ali nisam spreman da ti oprostim dok ne vidim promenu u tvom ponašanju" - ovo je najbolji odgovor u navedenoj situaciji. Sposobnost kontrole sopstvenih granica je ključ kontrole manipulatora. Naučite da kažete "ne" - to će vam pomoći da se ne uhvatite u zamku manipulatora.\nManipulator Toksični ljudi


Oslabljeni, ali opet favoriti protiv Estonije: Zmajevi žele pobjedom otvoriti kvalifikacije za SP – Sport Centar Oslabljeni, ali opet favoriti protiv Estonije: Zmajevi žele pobjedom otvoriti kvalifikacije za SP – Sport Centar\nProtivnik u dvorani “Mirza Delibašić” bit će selekcija Estonije, koja dolazi u najjačem mogućem sastavu predvođena bundesligaškim igračim Maitom Patrailom i Denerom Jaanimom.\nS druge strane, naš tim je ostao bez prvog srednjeg beka Marka Tarabochije, koji zbog povrede propušta ovo okupljanje, a osim njega neće biti ni Duška Čelice, kao ni Nebojše Grahovca. Selektor Šuman još nije odlučio kojih će to 16 igrača istrčati na teren Skenderije, ali je jasno da bi sve osim pobjede našeg tima bilo iznenađenje.\nIza nas su tri neuspješna ciklusa kvalifikacija, nakon plasmana na Svjetsko prvenstvo 2015, pa je jasno da bi ovaj ciklus mogao biti prekretnica u svakom smislu. Posebno kada se na cijelu priču doda katastrofalna situacija u i oko Rukometnog saveza BiH, koji je u beznađu, iz kojeg će teško izaći.\nŠto se tiče duela sa Estonijom naš tim je četiri puta igrao protiv ove selekcije, a posljednji put u kvalifikacijama za Katar 2015. Tada smo slavili oba puta, dok smo prije toga poraženi dva puta iako su u našem sastavu tada bili i Edin Bašić i Danijel Šarić. Utakmica BiH – Estonija igra se večeras od 20 sati u KSC Skenderija, dvorana “Mirza Delibašić”, a direktan prenos je na Face TV.


Mašina za punjenje DOZOPAK 1000 UP je namenjena za punjenje posuda za fetu ali se može koristiti za punjenje svih vrsta tečnih i pastoznih materija koje se koriste u mlekarskoj, hemijskoj i drugim industrijama.\nNa ovoj mašini se mogu pakovati posude u više veličina i dimenzija sa najvećom zapreminom do jednog litra, uz neophodno podešavanje određenih parametara.\nMašina DOZOPAK 1000 je horizontalnog tipa, linijska i automatizovana, sa automatskim ulaganjem posuda na transporter kao i iznošenja sa istog. Prema vrsti pogonskih elemenata ovo je pneumatsko mehanička mašina.\nKompletna mašina je izrađena od nerđajućeg čelika. Proces rada je elektronski upravljan PLC - om. Mašina se sastoji iz sledećih sklopova, koji u tehničkom i tehnološkom smislu predstavljaju jedinstvenu celinu: transporter za posude, uzimanje posuda i modul za doziranje, spuštanje i nabijanje uskočnih poklopaca Transporter za boce se sastoji od prokronske šarnirne trake, pogonske i zatezne jedinice i elemenata za precizno vođenje trake. Sastavni deo transportera čine i elementi za podešavanje položaja trake u zavisnosti od veličine amabalaže, kao i nosači transportera i zaštitne obloge. Na traci se nalaze trnovi koji služe za vođenje i pozicioniranje posuda. Pogonska jedinica se sastoji od motoreduktora i koračnog reduktora koji obezbeđuje taktno (koračno) kretanje trake. Ovaj mehanizam obezbeđuje bestrzajno kretanje transportera, kao i precizno pozicioniranje posuda na dozirnim stanicama. Ambalažu iz šaržera mehanizam unosi taktno na transporter i ona može biti od 0,25 - 1 litar raznih oblika i dimenzija.\nModul za doziranje je izveden kao klipni dozator sa pneumatskim pogonom i preciznom mehaničkom kontrolom dozirane količine. Usisavanje tečnosti se vrši iz posude koja se nalazi pored mašine ('sa poda'). Ventilski sistem obavlja razdvajanje taktova usisavanja i potiskivanja tečnosti. Doziranje se istovremeno vrši na tri posude. U idućoj fazi ciklusa je uzimanje i nabacivanje uskočnog poklopca.\n- kapacitet mašine Q = 1000 posuda / h\n- opseg doziranja 0,25 - 1 lit\n- dimenzije mašine D x Š x V 2000 x 1100 x 1600 mm


BOGDANOVIĆ: Mali zastoj ka velikom povratku - SPORTSKI ŽURNAL\nUkoliko slučaj nije teže prirode, Bogdanoviću neće biti potrebna operacija već samo odmor, da koleno ojača i za nekoliko sedmica mogao bi trenira\nFOTO: Instagram / Bogdan Bogdanović\nDakle, u boljem slučaju bismo Bogdana mogli da vidimo na terenu već u martu. Ali, postoje i pesimističnije prognoze. Poput one najgore - da Bogdana nema na terenu šest meseci. To bi značilo da mu je potrebna operacija, ali to je za sada malo verovatna opcija.\nBogdanović je na društvenim mrežama poslao svima poruku zahvalnosti zbog podrške.\n- Bog je dobar! Nedostajaće mi da igram košarku sa momcima, ali biću tu uz njih da ih podržim! Ovo je mali zastoj ka velikom povratku. Vidimo se uskoro!


povratnici - Radiosarajevo.ba\nBratunac: Uhapšen nakon što je prijetio smrću vlasniku lokala na nacionalnoj osnovi\nDanas u poslijepodnevnim satima u centru Bratunca došlo je do incidenta koji je bio na nacionalnoj osnovi. Prema prvim informacijama vrijeđan je vlasnik uglednog ugostiteljskog objekta na nacionalnoj osnovi, dobio prijetnje smrć...\nŽeljko Komšić otvorio prostorije Udruženja građana "Brize - Foča"\nČlan Predsjedništva BiH Željko Komšić otvorio je danas, zajedno sa federalnim ministrom za raseljene osobe i izbjeglice Edinom Ramićem, otvorio prostorije Udruženja građana "Brize - Foča" u Foči kod Doboja. Predsjednik Udruže...\nPrijedlogom budžeta FBiH za 2022. godinu Vlada Federacije Bosne i Hercegovine u ovoj godini planira značajniju podršku povratnicima. S obzirom na to, planirani Budžet Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica ove godine i...\nRamić i muftija Grabus: Zaštiti povratnike koji su se vratili na svoju djedovinu\nFederalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić i muftija Muftijstva sarajevskog Nedžad ef. Grabus razgovarali su na temu podrške povratnicima i unapređenju života u povratničkim sredinama. Razgovarali su i o prethodno r...\nSattler posjetio Bošnjake u Foči: Zapaljiva retorika podiže tenzije\nNakon nedavnih nacionalističkih ispada i napada na Bošnjake u Foči, ambasador EU u BiH Johann Sattler posjetio je povratnike u ovom bh. gradu, a također se sastao i sa načelnikom Milanom Vukadinovićem. Sattler je pozvao nadležne ins...\nDanas, nakon više od četvrtine stoljeća od potpisivanja mirovnog sporazuma, Bosna i Hercegovina još uvijek broji hiljade porodica koje se nisu vratile na prijeratna ognjišta. Razlog je to što je i 2021. godine ra...\nOdržam Forum "Održive povratničke zajednice u bh. entitetu RS"\nU Doboju, u Bosni i Hercegovini, danas je otvoren forum pod nazivom "Održive povratničke zajednice u entitetu Republika Srpska (RS) - izazovi i perspektive" u organizaciji Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica. Federalni mi...\nBakir Izetbegović: Moramo pomoći Srbima u FBiH, Bošnjacima i Hrvatima u RS-u\nPredstavnici Bošnjaka u skupštinama općina i gradova u RS-u razgovarali su danas u Sarajevu sa predsjednikom Stranke demokratske akcije (SDA) Bakirom Izetbegovićem o političkoj situaciji u tom entitetu i iznalaženju mogućnost...\n"Maltretiranje djece bošnjačkih povratnika u RS mora biti zaustavljeno!"\nDamir Mašić, šef Kluba zastupnika SDP BiH u Predstavničkom domu Parlamenta BiH, posjetio je danas Novu Kasabu u Opštini Milići, nedaleko od Konjević Polja, a gdje se od januara 2014. u edukativnom centru izvodi in...\nDivić 2021: Dug prema povratnicima je dug prema domovini BiH\nMuftijstvo tuzlansko i Ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica Federacije BiH, entiteta u Bosni i Hercegovini, organizirali su u zvorničkoj mjesnoj zajednici Divič tradicionalnu manifestaciju „Dani povratka 2021“ u okviru koj...\nDanas dženaza poznatom Trebinjcu: Salih Alijagić nije dočekao pravdu\nNa dubrovačkom Boninovu, gdje je vječno počivalište njegove supruge Rabije, danas će biti obavljena dženaza, Salihu Alijagiću, poznatom Trebinjcu, privredniku i borcu za pravdu. Skoro 22 godine Salih Alijagić se borio za pravdu nakon...\nNjemačka vlada zbog rasta incidencije želi pooštriti pravila testiranja za povratnike s godišnjih odmora. U zemlju ne bi mogao ući niko ko nije cijepljen, preležao bolest ili predočio negativni test. // Strah od novog p...\nZaboravljeno ubistvo šesnaestogodišnje Melihe Durić\nVlasenica, 11. jula 2001. godine. Murat Durić je sa trogodišnjim sinom i šesnaestogodišnjom kćerkom Melihom odmarao nakon početnih radova na obnovi kuće. Šest godina nakon genocida na ovom području vratili su se...\nOptimizam i povratak. Stanovnici Srebrenice kažu da ih je to vodilo da se vrate na prijeratna ognjišta, kuće u kojima su rođeni, živjeli i proveli mnoge sretne trenutke. Nekada bogata čaršija je živjela "punim plućima", a dan...\nPisanje medija: Moguće restrikcije za povratnike u Njemačku\nSve su glasniji zahtjevi za strožim korona-kontrolama za njemačke turiste koji se vraćaju u svoju domovinu. Brzo širenje zaraznije Delta-mutacije i u samoj Njemačkoj je razlog zbog kojeg sve više premijera saveznih zemalja in...\nFederalno ministarstvo za boračka pitanja ima usaglašenu verziju izmjena Zakona o pravima demobilisanih boraca i članova njihovih porodica. Ovu informaciju potvrdio je Mirza Terzo, pomoćnik federalnog ministra za pitanja boraca...\nMinistar Edin Ramić: Osigurano 90 radnih mjesta za povratnike\nDanas je u prostorijama Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica upriličeno potpisivanje ugovora o dodjeli grant sredstava sa korisnicima za program “Zapošljavanje povratnika u maloj privredi za 2020. i 2021. godin...\nSkupština KS danas o o sprečavanju nepotizma i stranačkog zapošljavanja\nNacrt zakona o sprečavanju nepotizma i stranačkog zapošljavanja u organima javnog sektora u Kantonu Sarajevo bit će razmatran danas na online sjednici Skupštine KS. Tim zakonom se sprečava rad pod rukovodstvom bliskog srodnik...\nBošnjački povratnici na području grada Zvornika i okolnih mjesta svakodnevno su izloženi raznim provokacijama i pritiscima. Jedan od takvih primjera objavljen je sinoć na Facebook profilu Selver Amira Dardagan, gdje se u...\nPredstavnici Naroda i Pravde, SDP-a BiH i Naše stranke zajedno sa samostalnim zastupnicima u Skupštini Kantona Sarajevo u skupštinsku proceduru uputili su Zakon o podršci povratnicima u Srebrenicu. Na prijedlog...\nPriča o Asimu i Šemsi Kadrić iz povratničkog sela Klis između Olova i Han Pijeska, predstavlja pozitivan, orginalan i rijetko upečatljiv primjer dugovječnog ljubavnog sklada, tako nam potrebnog u vremenu koje nam, nikad snažije, prei...\nFederalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica raspisalo je javni oglas za dodjelu stipendija studentima-povratnicima na područje RS-a. U Ministarstvu ističu da se ovogodišnji javni poziv razlikuje od prethodnih u značajnijoj...\nIza Medžlisa islamske zajednice Bijeljina je šesta sezona obrade poljoprivrednog zemljišta u okviru projekta "Unapređenje korištenja vakufske imovine". Bijeljinski medžlis je od početnih 15 hektara obradivih povr&scaro...\nDedo iz Podrinja viralni hit: Pogledajte kako radi sklekove u 88. godini\nŠefo Mujanović u 88. godini života danas je postao viralni hit na društvenim mrežama zahvaljujući video klipu njegovog komšije Beriza Ajanovića, u kojem Šefo radi 18 sklekova za 30 ak sekundi. Prilikom obilaska...


National Interest Ted Galen Carpenter: vrhunac krize na Balkanu! – Balkanekspresrb.rs\nPOLITIČKI stručnjak američkog portala za međunarodne odnose National Interest Ted Galen Carpenter objavio je analizu trenutne situacije na Balkanu u kojoj je upozorio da bi kriza u regionu uskoro mogla da dostigne svoj vrhunac.\nJedan od problema koji nastaje kada se američke vlasti i mediji usmere na ograničen broj tema u spoljnoj politici je činjenica da u tom trenutku može doći do opasnih preokreta u drugim područjima koja ostaju izvan fokusa.\nUpravo takva situacija odvija se u ovom trenutku na Balkanu, regionu koja je bila prioritet spoljne politike zapadnih država u devedesetima, ali u posljednjim godinama zapad ju je skoro potpuno zanemario.\nDok su američki političari opsednuti Bliskim istokom, Severnom Korejom i baš svakim detaljem veze Trampa i Rusije, napetosti na Balkanu sve su veće i postoji ozbiljna pretnja da će uskoro doseći svoj vrhunac, tvrdi Carpenter.\nPosljednji zabrinjavajući događaj je pobeda ekstremnih frakcija na izborima u Kosovu. Vođe ove frakcije, na čelu s Demokratskom strankom Kosova, su predsednik Hašim Tači i vođa zloglasne oslobodilačke vojske Kosova Ramuš Haradinaj.\nEvropska unija i UN optužili su obojicu za brojne ratne zločine tokom rata za odcepljenje od Srbije u kasnim devedesetima.\nTačijev pokret zauzeo je beskompromisni neprijateljski stav prema srpskoj manjini na severu Kosova. Radikali su sprečili i dogovor o granici sa Crnom Gorom i prisvajaju velike teritorije u toj državi, Srbiji i Makedoniji. Mnogi od njih žele da se Kosovo spoji s Albanijom i uspostavi “Velika Albanija”.\nSusedne države sve su više uznemirene rastom militantnih grupa na Kosovu i Albaniji. Ranije ove godine srpska vlada je upozorila da bi svaki pokušaj Albanije da pripoji Kosovo mogao dovesti do rata.\nNapetosti između Kosova i Srbije porasle su u posljednjih nekoliko meseci. Kosovske vlasti neprestano ometaju trgovinu između Srba na severu i same Srbije. Napetost je porasla u tolikoj meri da je američki senator Jon Mekejn, koji je dugo podržavao nezavisnost Kosova, molio vlast da uspostavi dijalog sa srpskom vladom jer je to “jedini način za osiguravanje napretka”.\nSAD i NATO saveznici neprekidno su i ponekad slepo podržavali politiku vođa Albanije i Kosova, a najistaknutiji primer bila je vojna intervencija 1999. za odvajanje Kosova od Srbije. NATO je nakon toga pasivno promatrao kosovsko etničko čišćenje Srba i ostalih manjina, a zapadne vlasti takođe su dopustile uništavanja istorijskih hršćanskih svetih mesta.\nAmerička vojna intervencija, politička i diplomatska podrška nezavisnosti Kosova bila je pogrešna zbog brojnih razloga, smatra Carpenter. Ako su SAD smatrale da će ovakvo djelovanje dovesti do mira i stabilnosti na Balkanu, jako su se prevarile.\nPoziv za stvaranje “Velike Albanije” izaziva ogromne probleme u susednim državama. Postoji ozbiljna mogućnost izbijanja novog sukoba, a ako se to dogodi, SAD ne bi trebale ponovo da se mešaju.(Agencije)♦


Grčka Archives - MediaSfera\nTag - Grčka\nElefterios Venizelos: Čovek koji je odredio sudbinu Srba u Prvom svetskom ratu\nMediaSfera Na današnji dan moramo se podsetiti čoveka koji je uticao na to da srpska vojska bude dočekana i prihvaćena na Krfu nakon...\nMediaSfera Grčka je primila prve turiste iz Srbije a oba ulaza u Grčku – iz Bugarske i iz Severne Makedonije – rade punim...\nGrčka policija postavila kontrolne punktove da spreči putovanja za Uskrs\nMediaSfera Grčka policija postavila je kontrolne punktove duž autoputeva koji vode iz Atine, kako bi sprovela zabranu putovanja između regiona...\nGrčka otvorila granice, ali ne bez ograničenja\nMediaSfera Građani Srbije od danas mogu da uđu u Grčku, ali samo preko Bugarske, preko graničnih prelaza na Promahonasu i Nimfeji. Državljani...\n“Sporazum o digitalnim pasošima između Grčke i Srbije do kraja aprila…”\nMediaSfera “Planirano je da Sporazum o međusobnom priznavanju digitalnih sertifikata o vakcinaciji protiv korone, između Srbije i Grčke, bude...\nSANTORINI: Ostrvo na aktivnom vulkanu\nMediaSfera Foto: Pixabay Santorini je najjužnije ostrvo kikladskog arhipelaga. Nalazi se 75km jugoistočno od grčkog kopna...\nSve o novom sukobu Turske i Grčke u Sredozemnom moru\nMediaSfera Grčka i Turska nastavljaju da demonstriraju silu. NATO članice svojim mornaricama pokušavaju da zaplaše jedna drugu, a sve zbog prava...


Pobede i odbojkaša i odbojkašica u vikendu za nama – GM Press\nPobede i odbojkaša i odbojkašica u vikendu za nama\nGM PRESS 17 februara, 2020\t0 Komentara\nSjajan vikend kako za odbojkaše OK „Metalac Takovo“, tako i za odbojkašice OK „Takovo -Zvezda Helios“. Oba tima su igrala mečeve 13.kola u svojim Prvim ligama Srbije i zabeležile izuzetno bitne pobede.\nMomci su dočekali OK „ Mladenovac“ i posle efektivne igre koja je dobrano premašila dva časa, uspeli da dođu do vrlo važno pobede. Rezultat je glasio 3 – 2, po setovima: 25 -21 / 23 – 25 / 25 – 23 / 19 – 25 / 17 – 15.\n„Mučimo se sa povredama, mučimo se sa pozicijama igrača, borimo se koliko je to u našim mogućnostima… Realno, moram da priznam da smo zadovoljni pobedom, nema tu šta drugo da se kaže. Posle poraza u Gradištu je najbitnije da smo se vratili na pobednički kolosek“, iskren je bio trener OK „Metalac Takovo“ Miloš Ignjatović.\nTrener OK „Metalac Takovo“ Miloš Ignjatović, Foto: GM Press\nOno što pobedi domaće ekipe daje još više na značaju je to da su imali izuzetno velike probleme sa kompletiranjem sastava za ovaj meč. Pre svega zbog povreda, trener Ignjatović je bio primoran da vrši brojne rotacije pozicija igrača kako bi pronašao dobitnu kombinaciju na terenu:\n„Jednostavno snalazimo se kako umemo i kako možemo. Situacija je takva kakva je i mi ne tražimo nikakav alibi, već pokušavamo da izvučemo najbolje što možemo iz postojeće situacije. Startni bloker Rakić je ozbiljnije povređen, skočni zglob je još uvek u lošem stanju, još par igrača je rovito… Mešamo pozicije preostalih igrača, trudimo se maksimalno i na kraju smo nekako uspeli da pobedimo“\nO tome koliko im je ova pobeda značila, uprkos svim nedaćama i koliko je koristila kao injekcija pozitivne energije za čitav tim, najbolje svedoče reči startnog tehničara milanovačke ekipe, Strahinje Kuburovića:\n„Najvažnije od svega je da smo ostvarili pobedu. Pre svega čestitao bih svojim saigračima, pošto mislim da je svako od nas dao gotovo i preko sto odsto od svojih realnih mogućnosti. Imamo probleme sa povredama nekih saigrača i onda trpimo svi neke rotacije na pozicije koje nam nisu primarne i to se svakako odražava na našu kompletnu igru. Stalno nešto, da se tako izrazim, krpimo, trudimo iz petnih žila da budemo što bolji… Jeste dosta teško, ali se ne žalimo i nekako uspevamo, pa makar i na mišiće da iščupamo te pobede. Stvarno, još jednom bih čestitao svojoj ekipi na zasluženoj pobedi.“\nTehničar milanovačke ekipe Strahinja Kuburović, Foto: GM Press\nJoš jedan bitan detalj, a koji opet ide u prilog veličine pobede Milanovčana, je taj da su gosti iz Mladenovca došli sa izuzetno pojačanim timom, u odnosu na ekipu iz prvog dela sezone. Angažovali su tri vrlo kvalitetna i pre svega iskusna igrača u cilju da obezbede prvoligaški opstanak i to se sasvim jasno videlo u poboljšanju kvaliteta njihove igre.\n“ Tri igrača iz ove postave i ja smo došli u decembru tokom prelaznog roka sa namerom da podignemo kvalitet igre ekipe Mladenovca. Četiri nedelje smo se pripremali za početak drugog dela sezone i sad se već oseća bitan pomak u kvalitetu igre čitavog tima. U četiri kola smo igrali protiv timova iz samog vrha tabele. Nadigrali smo ekipu Valjeva, a sa preostala tri rivala smo odigrali u najmanju ruku egal mečeve gde su samo neke nijanse i splet nesrećnih detalja odnele prevagu u korist protivnika. Nama je najbitnije da se uigramo za narende utakmice, pošto ćemo se tada sastati sa direktnim rivalima u borbi za opstanak i da pokušamo to da ostvarimo, pa tek posle da gledamo u neku skoriju budućnost“, pojasnio nam je ambicije Mladenovčana njihov ponajbolji igrač Ognjen Bulić.\nIgrač OK „Mladenovca“ Ognjen Bulić, Foto: GM Press\nOvim trijumfom momci u žutim dresovima su učvrstili sebe na trećoj poziciji prvenstvene lestvice i naredni vikend putuju u Smederevo na megdan ekipi koja im je nanela jedini poraz na domaćem terenu.\nDame su svoj meč 13.kola odigrale u Pančevu, gde ih je ugostila domaća ekipa Dinama. Prikazavši vrlo dominantnu igru u svim segmentima, ostvarile su trijumf maksimalnim rezultatom 3-0, kao između ostalog i u prvom delu sezone. Sada zauzimaju poziciju u gornjem delu prvenstvene tabele i sasvim su blizu ostvarenja prvenstvenog cilja, a to je opstanak u Prvoj ligi. Sledeće nedelje dočekuju ekipu „Srbijanka 014“ i daće sve od sebe da zabeleže drugu uzastopnu pobedu.\nPlaniranje gradskih ulica i trotoara 17.02.2020. godine\n14. tradicionalni sretenjski turnir u stonom tenisu – Rudnik 2020.


Dnevni horoskop za 3. januar 2019. godine! - Lifestyle - Style - Vesti - Svet Plus\n09:33 3. JAN 2019.\nPoziv na neki socijalni događaj u vašem komšiluku može vas dovesti u kontakt sa ljudima sličnih stavova. Može doći do nekih fascinantnih razmena ideja. Druženje bi moglo da se produži do kasno u noć. Ne bitno koliko kasno budete došli kući, razmrdajte se malo i sortitajte utiske, u protivnom imaćete problema da zaspete


Zbog čega umetnost? Primarnost publike ~ Zent Magazin\nZbog čega umetnost? Primarnost publike\nNakon*Tekst je izvorno predstavljen na globalnom umetničkom forumu Art Dubai ” Menadžment razočarenja: umetnici i publika”, održanom u Ujedinjenim Arapskim Emiratima marta 2011. godine, a potom objavljen u Iranskom časopisu Art Tomorrow, br. 4, proleće 2011, strana 172-181. Ovde preveden i objavljen uz dozvolu autora. noćnog leta srednje dužine, odlazeći ili dolazeći na sledeći sastanak/ konsultaciju/konferenciju/simpozijum/ gig/vikend u gradu, upadaš u taksi. Osećaš privremeno olakšanje što barem možeš sa vozačem da proćaskaš na svom maternjem ili pak drugom jeziku koji najbolje poznaješ. Međutim, iznenada si zbunjen jer postaje jasno da vozač svakako ne razume šta si rekao, i da ni jedan od jezika koji obično govoriš njemu nije razumljiv. Gde si ti beše? Ponovo mu daješ adresu, ovog puta bez upotrebe pretpostavljenog zajedničkog govornog aparata, i kako vozač odmiče od aerodroma uveren si da iako nisi odrastao ovde, ovo mesto do sada već dovoljno dobro poznaješ. Sve je onako kako se sećaš, sa još po nekim novim oblakoderom, nastavkom gradnje u okolini aerodroma i sa još nekoliko internacionalnih lanaca prodavnica koje oblažu spoljašnja predgrađa grada.\nZbog radova na novoj liniji lakog metroa koji povezuje grad sa aerodromom, radova koji se, kako izgleda, nikada neće završiti, dolazi do zastoja u saobraćaju, tako da igrom srećnih okolnosti vozač nastavlja zaobilaznim putem i dovodi te u deo grada za koji si čuo ali nikada do sada nisi imao prilike da posetiš. Nekada zapušten, poznat po propalim i zatvorenim prodavnicama i malim fabrikama, sada je našminkan nekolicinom kafića, restorana, galerija, butika i klubova, diskretno najavljujući deo onoga u šta se ovaj kraj pretvara. Skromni izlozi skrivaju ponudu, promovišući tako veću prisnost sa robom unutar same prodavnice. Dovoljno dobro si upoznat sa svim ovim strategijama. Još uvek u raskoraku sa, džet legom iseckanim, nervnim sistemom, odlučuješ da napraviš samo mentalnu belešku nekoliko mesta na koje ćeš se vratiti nakon što završiš sa pripremama i sastancima koji ti slede. Sa sajta dobro upućenog city guide-a, koji si bukmarkovao na tvom inače beskorisnom iPad-u saznaćeš već gde vredi otići. U međuvremenu nastavljaš da sa upola pažnje gledaš kroz prozor taksija, primećujući da je sva odeća u izlozima koja se prodaje kao unikatna, ista kao iz mesta iz koga si upravo došao i nekog drugog gde ćeš otići za nekih deset dana. Mikro-lokalna verzija globalnog brenda šik jakne koju upravo nosiš.\nZaustavljajući se na semaforu samo trenutak pre izlaska iz ovog kraja nalaziš sebe zagledanog kroz prozor taksija u umetničko delo postavljeno na oko 3 metra unutar, neonskim svetlom, osvetljene galerije. Tvoja prva pomisao je da te rad na neki udaljen način podseća na komad koji ti je privukao pažnju u jednom umetničkom magazinu prošlog meseca. Ne sećaš se ni umetnika ni izložbe, jedino da je glavni kurator LACMA-e bio na otvaranju. Počinješ da skrećeš pogled sa galerijskog prostora, kao i sa svih drugih prozora i izloga, jedva čekajući samo da dođeš u svoj apartman, da se istuširas, organizuješ, možda na kratko odspavaš ili treniraš pre prvog sastanka koji ti sledi za četiri sata.\nMeđutim, takođe zatičes sebe kako i dalje gledaš u ovaj rad, primećujući, samo nekoliko trenutaka pre nego što će se taksi udaljiti, ime umetnika napisano Helvetika stensil slovima\nna prozoru, i ispod i sa desne strane, ime galerije za koju bez previše iznenađenja saznaješ da se preselila sa prethodne, pomalo izolovane lokacije. Prisećaš se toga bez obzira na nelagodnost koju osećaš jer si je, još pre osam meseci, ipak već tražio i zapravo skoro doneo neki art tamo. Iako to nije baš ispalo kako treba, uspostavio si dobar odnos sa galeristkinjom – ti si verovao njoj i ona je verovala tebi u dovoljnoj meri da budeš smatran kolekcionarom jednog od njenih bolje poznatih umetnika. Dopala ti se njena ozbiljnost i zahvalnost zbog tvog interesovanja za umetnost i dizajn u tako mnogo gradova.\nKasnije tog dana, kada si došao sebi od posledica puta, nalaziš sebe kako si sa vremena na vreme zaokupljen galerijama, kvartovima grada, umetnošću. Čekirajući lokalni art vodič na svom iPad-u saznaješ da ona ista galerija koju si primetio iz taksija večeras ima otvaranje i, nakon par SMS-ova, ažuriranja svog Facebook i Twiter profila, dogovaraš da se nađes tamo\nsa prijateljicom. Međutim ne vidiš to samo kao neko mesto za sastajanje. Ostao si zaintrigiran onim kratkim iskustvom umetničkog rada koje si imao: njegova postavka u prostoru ukazala je na inteligentnost i samosvest; utisak koji si dobio, činio ti se samo kao stvar trenutka, dok si takođe prepoznao da je igra formi u radu duboko usađena u jedan kulturni žargon koji ti se dopada i kao da je izgledalo da cela stvar traži više od tebe kako bi se konačno zaokružila. Za razliku od robe iz obližnjih prodavnica koja se, kao što to veoma dobro razumeš, obraća tebi tako da govori nešto o tvojoj potrošnji, ova umetnost izgleda kao da traži nešto od tebe. Rad te intrigira. Želiš ponovo da ga vidiš. Razmišljaš da ga kupiš.\nMeđutim nisi baš siguran: iako znaš da ova vrsta umetnosti dobija na popularnosti, ipak si video ovaj komad samo na trenutak, a umetnica ti je nepoznata. Čekiraš ArtFacts i saznaješ da je rangirana ne baš toliko nisko i to ti daje određeno samopouzdanje: izlagala je pomalo po inostranstvu, imala par izložbi u institucijama, međutim još uvek nije toliko priznata da bi joj cene bile nepristupačne. Umetnica je u usponu i shvatajući to, odjednom se osećaš pokrenut entuzijazmom, kojem se, samo nekoliko časova pre toga, nisi nadao. Podstaknut si da pozoveš galeriju i nakon par razmenjenih ljubaznih reči sa galeristkinjom ugovoraš sastanak malo pre otvaranja.\nU taksiju na putu prema galeriji, želiš još malo da se uveriš i šalješ informacije o umetnici svom savetniku za umetnost, nadajući se da je u vremenskoj zoni odakle će moći da ti odgovori na vreme pre nego što stigneš u galeriju. Imaš sreće: tvoj savetnik se nalazi na sajmu umetnost tri sata iza tebe i odmah odgovara – ‘Sent from my Blackberry’ – govoreći da iako postoje priče o ovoj umetnici, da se one trenutno svode samo na jedan ili dva grada; da je izložba na koju upravo ideš njena prva u regionu u kojem se nalaziš; da je veoma bitno to što galeristkinja koja ponovo otvara galeriju na novoj lokaciji, baš nju u ovom novom prostoru prikazuje, i još par tračeva koji te istovremeno uzbuđuju i dosadni su ti.\nNe stižeš da razmisliš o svemu ovome a već si stigao, i kratko vreme si sam sa izložbom. Prošavši kroz prostor vraćaš se na rad koji si ugledao kroz staklo taksija, što ti sada izgleda danima daleko. Onakav je kakav ti je ostao u sećanju ali, pošto si razmišljao o njemu u satima pre dolaska, počinješ još više da ga ceniš, laknulo ti je, nalaziš da nastavlja da nagrađuje tvoju zainteresovanost za njega. Nalazeći najbolje uglove iz kojih ćeš ga posmatrati, kontemplirajući ga, ispitujući odnos između njegove ideje i forme, on hrani i zadovoljava tvoju radoznalost na način na koji smatraš da umetnost to radi najbolje. Voliš umetnost upravo zbog toga što ti daje vreme da pronađeš sopstveni put kroz nju.\nIako nisi ni primetio kada je došla, galeristkinja je već pored tebe. “Fantastičan rad”, izgovara tiho, zagledana u njega zajedno sa tobom. Nakon pozdrava i malo ćaskanja, ponovo pauza dok zajedno stojite zagledani u delo. Kažeš koliko ceniš ton i emociju samog dela, njegov senzibilitet. Galeristkinja ti odgovara da je to upravo ono što je tako važno u praksi ove umetnice, zajedno sa komuniciranjem i približavanjem tradicija umetnosti savremenoj publici, koje su, kako si to već prepoznao, inspiracija za umetnicu. Galeristkinja ti dalje govori da nam umetnica ukazuje na epohu u kojoj je izgledalo da umetnost ima centralno mesto u društvenim i estetskim promenama, odlučujući trenutak modernosti. Slažeš se: ovo umetničko delo približava te toj snazi, jednoj liniji transformacije koja ti se međutim sada ne nameće, dopuštajući ti da stvoriš sopstveni smisao samog dela. Pominješ galeristkinji ovaj zanimljivi odnos prema istoriji. Slaže se, i zadivljena tvojim entuzijazmom i poštovanjem za umetnost, insistira da prisustvuješ večeri nakon otvaranja. Ljubazno prihvataš i koristiš priliku da pokreneš razgovor o ceni dela. Galeristkinja nagoveštava da bi nešto bilo moguće srediti, ali imajući na umu sve faktore koje treba uzeti u obzir, kao i da ovo nije ni mesto ni vreme da se donese bilo kakva odluka, ali ipak primetivši tvoje očekivanje popusta, ona odlučuje da ti ga rezerviše.\nKasnije tokom otvaranja galeristkinja te upoznaje sa umetnicom. Uprkos tvojoj želji da pričaš sa njom, opet si obeshrabren jer zapravo ne razumeš ništa što ti govori. Nemoguće da je u pitanju tvoj engleski, budući da si ga stekao obrazovanjem u najboljim američkim školama i njihovim ograncima u drugim zemljama, koliko i tvojim kosmopolitskim životom posle toga. Nije u pitanju to šta ona govori, jer iako ti jezik zvuči blisko ne možeš da uhvatiš značenje nijedne reči zbog akcenta. Tvoja zbunjenost raste jer umetnica ima anglosaksonsko ime, i mala grupa ljudi u kojoj se ti i ona sada nalazite je internacionalna tako da bi trebalo da se govori engleski. Nakon nekog vremena od nekoga iz grupe saznaješ da je ona škotlanđanka i postaje ti jasno zbog čega je nisi razumeo. Sad čak počinješ da hvataš poneku frazu. Umetnica izražava duboko poštovanje za relativno nepoznatog umetnika visokog modernizma, i drago ti je što si ranije uvideo nešto od toga u samom delu. Zaključuješ na osnovu reakcija drugih da umetnica prihvata različite ideje o značenju njenog rada jer želi da on bude otvoren interpretaciji publike, pozdravljajući razovrsnost gledišta. Zapravo je rasprava o radu, kaže ona, sa iznenadnom snagom i jasnoćom, sama suština njenog rada. Naravno čitava ova priča nije odlazila previše duboko, ipak je ovo samo otvaranje – međutim dovoljno je da te ponovo uveri da umetnost zaista poseduje jednu složenost ideja i emocija\ndo kojih ti je stalo, da iako ne poznaješ umetnicu lično ti uprkos tome možeš da osetiš neku vezu sa njom kroz njenu umetnost. Ona očekuje od svoje publike da bude inteligentna kao ti, uključujući te kao individuu. Prepoznaješ da će se njena interesovanja razvijati u pravcu koji bi mogao da slediš. Odlučuješ da joj ne spomeneš svoju zainteresovanost za komad, kako na otvaranju iznenada ne bi osetila nelagodnost sa tobom. U svakom slučaju, možete o tome da pričate još kada ona to bude pokrenula.\nDok te voze na večeru priređenu povodom otvaranja izložbe, tvoja prijateljica te zamara njenim idejama o investiranju u kraj u kome se smestila galerija, korišćenju prilike koju grad pruža promenom zoniranja i smanjenjem taksi kako bi se podstakao rast malih kreativnih preduzeća, privukle strane investicije i tako dalje. Čuo si sve to već ranije i zvuči ti previše kao tvoj dnevni posao (ako ti je više uopšte i jasno šta znači “dnevni”, pored svih tih putovanja koja obavljaš). Suviše si uzbuđen zbog onoga što večeras sledi i ubrzo skrećeš razgovor na moguću kupovinu dela. Razmatraš sa prijateljicom koji bi od tvojih apartmana bio najbolje mesto za rad, ali si gotovo siguran da to treba da bude mesto na kojem ćeš provesti najviše vremena u godini koja dolazi. Često to radiš sa novim delima kako bi ti ona postala bliska, nagrađujući tvoju zaiteresovanost koja ne prestaje. Prepoznaješ međutim i da je otvaranjem ove izložbe, galeristkinja njen prostor uzdigla na nivo internacionalne umetničke scene, nimalo se ne ograničavajući lokalim interesima, da se o tom delu grada već pisalo u nekoliko vodiča koje si preleteo na svom iPad-u, i da je na otvaranju bilo krcato ne samo uobičajnom gomilom entuzijasta i namćorastim lokalnim umetnicima, već i nekim ljudima koji su došli u napucanim kolima, takođe podsećaš sebe da bi ipak trebalo pitati prijateljicu o lokalnim investicionim prilikama, jer se ovde nešto očigledno događa.\nTokom večere osećaš olakšanje što ne sediš blizu umetnice jer i dalje ne možeš da skapiraš njen akcenat. Međutim dovoljno si blizu i nje i galeristkinje da se ne mogu osećati uvređeno. Uključuješ se u zanimljiv razgovor sa nekoliko lokalnih kolekcionara, umetnika i kritičara. Zanima ih tvoje mišljenje o radovima umetnice, o gradovima i umetničkim scenama u koje si dobro upućen, kao i tvoji stavovi o razvoju regiona u tom kontekstu. Jedana od kritičarki te poziva da daš intervju za njihov magazin, na temu dostupnosti i važnosti kolekcionarstva za razvoj kulturne ekonomije i identiteta regiona u vremenu globalizacije. Polaskan si, osećaš da ona razume da svi mi sada živimo u jednom povezanom svetu, da oseća kako tvoje interesovanje za umetnost komunicira ovu sveopštu povezanost, što ti omogućava da razmišljaš o odnosu između mesta iz koga ti dolaziš i mesta iz koga dolazi umetnik. Razbiraš sve to po glavi dok razmenjuješ vizit karte sa kritičarkom, radujući se trenutku kada ćeš joj pokazati svoju kolekciju. Kasnije čim se ukazala prilika da nasamo popričaš sa galeristkinjom, ugovaraš kupovinu. Bilo je to veoma dobro veče i napuštaš ga, sad već dovoljno ohrabren da pokušaš da uđeš čak i u direktan razgovor sa umetnicom.\nDva meseca kasnije delo je postavljeno u tvom stanu, i za ono nekoliko puta koliko si bio tamo, primećuješ kako postaješ još više entuzijastičan sposobnostima umetnice da prizove najvažniju vrednost umetnosti na tako ličnom i neposrednom nivou. Razgovaraš sa svojim savetnikom za umetnost o tvojoj zadivljenosti ovom umetnicom i on ti predlaže da zajedno posetite njenu matičnu galeriju kako biste videli šta oni još imaju dostupno. Srećom posao te sledećeg meseca odvodi baš u taj grad i savetnik ti zakazuje sastanak. Dok si tamo saznaješ da trenutno ništa od njenih radova nije dostupno, ali da galerija planira da predstavi umetnicu na njihovom sledećem sajmu umetnosti. Izražavaš veliko interesovanje i uveravaš galeriju da će ti raspored omogućiti da budeš na sajmu. Na predotvaranju sajma, zahvaljujući tvojim vezama sa galeristkinjom sa kojom si prvobitno imao posla, obezbeđuješ sledeći komad po sniženoj ceni.\nTri meseca kasnije: obezbedio si još jedan rad sa prve izložbe umetnice u Njujorku. Ne možeš da budeš tamo ali tvoj savetnik za umetnost sređuje detalje za tebe. Zadovoljan si što saznaješ da si jedan od vodećih kolekcionara radova ove umetnice: veruješ da je vredi podržati, da njen rad zaslužuje pažnju i vidljivost koju dobija u magazinima i časopisima, da sa njenom umetničkom inteligentnošću i osetilnošću nisi saglasan samo ti, već i tvoje kolege i prijatelji koji su većinom impresionirani njenom umetnošću, koja se sada već nalazi u više prostora u kojima živiš.\nGodinu dana kasnije sa istinskim zadovoljstvom primaš poziv od matične galerije umetnice da za potrebe izložbe u muzeju jednog od glavnih metropolitskih centara pozajmiš jedno od njenih dela. Posebno si uzbuđen zato što je u pitanju jedan od gradova u kojem provodiš najviše vremena i već neko vreme ceniš izložbe tradicionalnih radova iz različitih regiona postavljenih zajedno sa delima savremene umetnosti koje taj isti muzej organizuje. Kad god si mogao da posetiš te izložbe, sa obzirom na tvoj gust raspored, bio si impresioniran pronalaženjem estetskih i kulturnih vrednosti koje te različite tradicije imaju u današnjem svetu. Bez ustezanja prihvataš pozajmicu koju organizuješ preko svog savetnika za umetnost. On obezbeđuje mesto za tebe i njega na ekskluzivnom ručku povodom otvaranja izložbe.\nPored određene sumnje u to da li je umetnicin rad na najbolji način postavljen na izložbi, takođe shvataš da je prisustvo njenog rada na ovoj izložbi dobro za njen profil. Umetnica je\nu isto vreme i pomalo nervozna i pomalo uzbuđena svojim prisustvom na izložbi. Imajući u vidu to da si uspeo donekle da shvatiš njen izgovor do sada, upuštaš se u neobavezan razgovor i razmenjuješ nekoliko šala sa njom kako bi je oraspoložio tokom formalnosti otvaranja. Tokom večere, ponovo zatičeš sebe kako sa entuzijazmom pričaš o tome koliko ceniš umetnicu, izložbu i muzej, o potrebi promocije istorije i tradicije umetnosti, i kako su muzeji pogodna mesta za to jer na kraju krajeva istorija i jeste njihov posao. Ostavljaš jak utisak na predstavnicu komisije muzeja za koju sa zadovoljstvom saznaješ da već zna nešto o tebi. I pored toga ipak si pomalo iznenađen (i zadovoljan) kada za otprilike mesec dana posle ove večere od nje dobijaš mejl u kome te poziva da prisustvuješ ručku sa prijateljima muzeja i njegovim direktorom. Na ručku, direktor muzeja napominje kako je od nedavno upražnjeno jedno mesto u odboru savetnika i pita te da razmotriš ponudu. Ti si naravno oduševljen ponudom ali se praviš pomalo nezainteresovan i odgovaraš jedino da ćeš razmisliti o tome. Direktor muzeja napominje da svaki takav izbor zavisi od formalnog poziva, procedure provere (iz razloga odgovornosti prema javnosti) a možda čak i panel diskusije. Ovaj odgovor izaziva određenu alarmantnost kod tebe. Da li je trebalo da budeš manje neodlučan u svom odgovoru? Uveravaš sebe da su ovo standardne procedure koje bi u svakom slučaju morale biti preduzete. I naravno, otprilike nedelju dana kasnije dobijaš pozivno pismo da postaneš savetnik muzeja koji od tebe traži da doprineseš njegovom budućem razvoju a na osnovu tvog velikog interesovanja za promociju savremene umetnosti. Prihvataš ovaj poziv prošavši kroz ritualne procese imenovanja sa sigurnošću i lakoćom. Upitan zbog čega želiš da preuzmeš dodatni napor koji dolazi sa tako malim obeštećenjem, nalaziš sebe kako razmišljaš o umetnosti koja te je isprva dovela u vezu sa muzejem i to ti daje samopouzdanje da na istinski i suštinski način govoriš o svojoj strasti i verovanju u ono što umetnost može da učini za pojedinca kao što si ti.\nUskoro nalaziš sebe kako koristiš znanje iz oblasti investicija i razvoja kako bi savetovao muzej u njegovoj strategiji proširenja. To te uzbuđuje obzirom da ti se čini da to znanje izgleda posebno korisno gledano prema parametrima onoga što ti misliš da je veoma važno u umetnosti danas: isticanje ličnog susreta sa njom, njenu otvorenost prema diskusiji, njen snažan edukativni aspekt kroz iznošenje važnih tema u javnost, bez da to čini nametljivo, njenu inkluzivnost. Ono što nastavlja da te inspiriše, uprkos ponekad dosadnom ali važnom poslu koji si pozvan da radiš, jeste to da je poslovanje muzeja sada u samom centru strategije razvoja regiona u kome muzej igra centralnu ulogu. Ti igraš svoju skromnu ali opet važnu ulogu u svemu tome. Promovišući javnu edukaciju koja je na odgovarajući način osetljiva prema kompleksnosti sveta, time što podržavaš ono što nalaziš da je najvrednije od umetnosti, osećaš da si pronašao nešto što te najbolje predstavlja u javnosti, nešto vredno truda, ne samo za tebe, već i za sve nas.


Elena kitić i dara bubamara pokazale „poprsje“ a bekvalčevu rasplakala ćerka! Kurir tv\nDa li zbog viokih temperatura ili nečeg sasvim trećeg, tek naše estradne zvezde su se „razgolitile“ ili bolje reći pohvalile su se svojim grudima na društvenim mrežama. Jedino je Nataša Bekvalac dan provela sa svojom ćerkom.\nElena Kitić prevazišla popularne roditelje: Evo kako Mile komentariše ćerkinu karijeru\nElena Kitić, ćerka poznatog muzičkog para Merte Savić i Mileta Kitića, uspela je da prevaziđe svoje uspešne roditelje. Naime, mlada pevačica se, kako i godine nalažu, ponela novim trendom, a za saradnju odabra je uspešnu ekipu.\nPevačica Elena Kitić, ćerka Marte Savić i Mileta Kitića, trenutno se odmara sa roditeljima na Hvaru, krstareći na luksuznoj jahti. Elena je nedavno svoje pratioce sa društvenih mreža iznenadila fotografijama zabeleženim upravo na porodičnom odmoru.


SPREMITE MARAMICE: Dirljiva priča male Lajle (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n16.12.2014. • 19:52 Srbija Danas\nSPREMITE MARAMICE: Dirljiva priča male Lajle (VIDEO)\nEni Hart rekla je da je kao volonter učestvovala u spasavanju stotine pasa, kojima je pomoć pružena u poslednjem trenutku. Uprkos dugogodišnjem iskustvu Hart je rekla da ništa nije ostavilo tako veliki utisak na nju kao spasavanje pudle Lajle, napuštenog psa kojeg su udarila kola.\nEni Hart ispričala je kako je izgledao trenutak kada je prvi put srela Lajlu.\n"Dobili smo dojavu da se na određenoj lokaciji nalazi povređena pudla. Zajedno sa volonterom organizacije Hope for Pows krenula sam u tom pravcu. Srce mi je stalo kada sam je videla! Sedela je na jednoj stranu puta, dok su je prolaznici preskakali i zaobilazili. Stotine ljudi prošlo je pored nje i odlučilo da ne preduzme ništa. Lajla je bila zabrinjavajuće mršava i videlo se da trpi velike bolove", rekla je ona.\nOno što se dalje dešavalo nateralo je volonterima suze na oči.\n"Kad god stignemo do psa kojeg treba spasiti životinja je uglavnom uplašena i nepoverljiva jer nema pojma šta će je snaći. Onda im uglavnom priđemo polako, nežno im šapnemo da će sve biti redu i pokušamo da im se približimo. Psi uglavnom polako popuštaju i prilaze nam, ali dok nisam upoznala Lajlu nisam doživela da me pas oliže i poljubi čim mu priđem. Lajla kao da je odmah počela da mi zahvaljuje što sam tu. Takve stvari vas ostave bez teksta. To me je navelo da pomislim koliko je ona bila očajna u tom trenutku, kao da nije imala vremena da bude nepoverljiva, već mi je odmah pokazala da bi trebalo da je uzmem i spasim! Način na koji me je zagrlila kada sam je uzela u ruke bio je veoma dirljiv. Ona je odmah otvorila svoje srce za mene i to je nešto što mi daje snagu da nastavim i borim se za napuštene pse", rekla j eova humana žena..\nNakon što je sklonjena sa ulice, Lajla je odvedena pravo kod veterinara, prenosi "Životinje.rs". Odmah je konstatovano da će njen put do izlečenja biti dug i težak. Udario ju je automobil, njena crva nisu funkcionisala kako treba, a i jedan bubreg je morao biti odstranjen.\n"Ispostavilo se da je spasavanje ovog psa bilo najlakši deo, jer je ona odlično sarađivala, dok se očekivalo da će sa lečenjem ići malo teže", rekao je veterinar.\nLajlina dlaka je bila ućebana, prljava i neprijatno je mirisala, pa je morala da se ošiša što više. Tek tada se videlo kako se njeno malo telo bori da ozdravi, jer bi se svako malo stresla.\n"Ubrzo smo joj pronašli staratelje, ljude koji su pristali da o njoj brinu dok se malo ne popravi. Oni su nas posećivali i svaki put kada bismo videli Lajlu primećivalo se da se popravila. Dobri ljudi su je pažljivo negovali i radili na jačanju njenog duha. A onda joj je odjednom bilo mnogo bolje! Bila je toliko vesela da je starateljima davala do znanja da je vreme da joj nađu dom. Mi smo joj dali šansu da preživi, ali staratelji su joj davali volju i snagu da nastavi dalje", kaže Eni.\nLajla i dalje nema vlasnike i dalje čeka “one prave”. Spremna je za novi dom jer se sada oseća odlično. Neverovatno je kako malo ljubavi može da napravi ovako velike promene. Pogledajte snimak na kome je prikazano Lajlino spasavanje, lečenje i na kraju igra.\nPogledajte i: FIFI, GORE UŠI: Pas koji prepoznaje prve signale epileptičnog napada\npudla spašavanje psi


živi spomenici \_ spomenički kompleks ‘tunel spasa’ d-b tunnel — projectvarchitecture\nŽivi Spomenici \_ SPOMENIČKI KOMPLEKS ‘TUNEL SPASA’ D-B TUNNEL\nPROJEKAT \_ živi spomenici; spomenički kompleks ‘tunel spasa’ d-b tunnel\nVRSTA \_ Urbanizam-Arhitektura, Konkurs\nGODINA \_ 2016\nLOKACIJA \_ Sarajevo, BiH\nSTATUS \_ Nagrađen Specijalnu Nagradu, izložen,\nNagrađen Collegium Artisticum 2017 nagradu za Ideju\nArhitektura kao istraživanje.\n‘Živi Spomenici’ je arhitektonski i istraživački projekat koji je iniciran u sklopu izrade Idejnog Rješenja za jedan od naj značajniji urbano-arhitektonski konkursa u Sarajevu nakon Sarajevske Opsade (1992-1995) - Spomenički Kompleks Tunel D-B, koji uključuje i memorijalizaciju ‘Tunela Spasa’.\nZnačajnost ove lokacije i teme za grad i građane je izazvalo reakciju prema projektnom zadatku. Umjesto samo formaliziranje arhitektonskog rješenja prema konkursnom zadatku, ovaj projekat predlaže arhitektonski proces i istraživački okvir; koji bi omogučio međuovisni razvitak programa, zbirke i konzervacijske faze sa kustoskom strategijom i arhitekturom memorijalnog muzeja, u neophodnoj daljnjoj izradi projektnog zadatka.\nOvaj projekat predstavlja i urbanističku strategiju, u kojoj bi Spomenički Kompleks Tunel D-B postao Živi Spomenik; odnosno mjesto kolaberativne istrage, laboratorija i središte za rekonstruisanje autentične priče i memorijalizaciju Tunela Spasa i Sarajevske Opsade, kroz stvaranje održivog participacivnog odnosa između Muzeja i građana, arhitekata, međunarodni eksperta i posjetioca.\nDolazak u svakodnevnicu postojeći oštećeni komšiluka Butmir i Dobrinja je izvanredno dramatićan doživljaj za posjetioce sadašnjeg skromnog Muzeja Tunela Spasa. Urbano tkivo i Arhitektonske figure, kao Kuća Kolar sa ožiljcima gelera na fasadama i ružama u avlijama, služe kao fizički svijedoci koji predstavljaju dokaze urbicida i masakra u toku okupacije grada (1992-1995). Sa druge strane orginalni dijelovi Tunela, bivši putevi rovova i postojeći podrumi imaju potencijal da otkriju autentičan uvid u strukture i arhitektonske tipologije otpora, koji su omogućili inspirativne priče o preživljavanju građana putem prolazka kroz misteriozni podzemni svijet.\nSpomenički Kompleks Tunel D-B je prva od tri faze u okvirnoj urbanističkoj strategiji Živog Spomenika:\nPrva Faza uključuje izgradnju podzemnog muzeja u skladu sa forenzičkim urbano-arhitektonskim izvršavanjima, arheološkim iskopavanjem Tunela i bivši rovova, i konzervacijskim projektima na zaštičenim kučama koji postaju Živi Spomenici i novi glavni ulazi u skriveni memorijalni muzej. Sa time se proslavlja uloga arhitektonske skromnost maskirani zaštićeni kuča u otporu grada. Podzemni Muzej saćuva sadašnju skalu i atmosferu postojeći naselja D i B i također kontinuira podzemne arhitektonske tipologije otpora; sa mrežom postojeći i novi tranšeja, podruma, tunela i potopljeni dvorišta, koji vode posjetioce na multi-medijalni i atmosferični put kroz historiju tunela spasa i Sarajevske opsade.\nIdejna forenzička studija na Kući Kolar započinje proces 3D rekonstruisanjem autentične priče Tunela Spasa i Opsade. Kroz analizu eksplozija i masakra na lokaciji i sa mjerenjem i 3D mapiranjem ruža, eksplodirani projektila i rupa od gelera na fasadama postoji mogučnost otkriti činjenice kao što su: velićina, pravac i udaljenost eksplodirani projektila i gelera, i pozicije na kojim su žrtve ubijene. Isti forenzički proces bi aktivno angažovao zajecnicu, neki od koji su gradili ili koristili Tunel, da postanu učesnici u arheološkim otkrićima i svijedoćenjima svijedoka na lokaciji u toku projektovanja i izgradnje. Analizea na Kući Kolar postaje trajna arhitektonsko-umjetnička instalacija, gdje bi se Mapirani tragovi gelera izgradili od sajli, fiksirali u rekonstruisanu fasadu kuče i stvorili ambijent za novi javni ulaz u podzemni muzej.\nDruga Faza Živog Spomenika je konzervacija ostali četri zaštićeni kuča i produženje koristne trase tunela sa stvaranjem niz javnih prohodni galerija i laboratorija, u skladu sa iskopavanjem i konzervacijom orginalne trase tunela. Ta infrastraktura bi omogučila povečanje zbirke sa multi-medijalnom hronološkom rekonstrukcijom timelinea priča iz Dnevnika života Tunela Spasa, Aerodromske Piste i Opsade (1992-1995), uključujuču: infografike, slike, filmove, svijedoćenje svijedoka i aktuelne istrage na lokaciji.\nPovečanje površine istraživačkog dijela sadržaja na lokaciji D i B, i kombinovanje istog sa javnom provršinom i galerijama kreira obrnutu prostornu relaciju izmeđju komunikacijskog prostora i soba u tlocrtu. Sa time javni izložbeni prostori postaju integralni dio svakodnevnog kretanja kroz muzej sa širokim i visokim hodnjicima. Dok se laboratorije i radionce za osoblje tretiraju kao transparentne sobe u koje posjetioci mogu posmatrati. Na taj način muzej poziva posjetioce da postanu aktivni istraživaći i stvara se slika ‘grada ispod zemlje’.\nTreća Faza Živog Spomenika je eventualno spajanje trase Tunela D i B, koji bi omogućio prohod kroz cijelu dužinu trase Tunela Spasa, i pozvao Međunarodni Aerodrom Sarajevo na saradnju, u izgradnji novog Memorijalnog Terminala povezan sa Tunelom.\nDakle ovaj prijedlog nije tipični abstraktni ‘mrtvi spomenik’, već performativni arhitektonski projekat i istraživački program, koji ima kao daljnji cilj kreiranje kolaberativne istraživačke mreže između više kulturni institucija i građana, i konačno usmijerivanje šireg projekta memorijalizacije, održive obnove i kulturne revitalizacije u gradu.\nKONKURSNI TIM \_ Vernes Čaušević, Lucy Dinnen (Projekt V Arhitektura)\nPUBLIKACIJE \_ AABH http://www.aabh.ba/novosti/konkurs-spomenički-kompleks-tunel-d-b-rezultati/\nORGANIZATORI \_ AABH (Association of Architects BiH), Fond Memorijala


Republika / MILIONI ŽIVOTA SU U NJENIM RUKAMA: Ovako izgleda majka glumice Mirke Vasiljević koja radi odgovoran posao!\nčetvrtak, 25. 2. 2021.| 21:27\nLepa na majku... Mirka Vasiljević\nMirkina mama Mirjana Vasiljević zaposlena je u vazduhoplovstvu od 1984. godine i radi kao kontrolor leta sa važećom licencom.\nKako bi let avionom protekao dobro i da ne bi došlo do sudaranja u vazduhu, o tome brine tim od preko 300 kontrolora letenja. Nekada kontrolorka, danas načelnica službe za upravljanje vazdušnim saobraćajem Vasiljević sve drži u svojim rukama.\n- Kontrolor letenja više od 30 godina, sa važećem ovlašćenjem od 89. godine. Ljubav prema letenju, fasciniranost prem avionima je sve što me je opredelilo za ovaj posao. Dosta je odgovoran posao jer zahteva da se donose odluke, odgovorni smo za živote ljudi u avionima - rekla je Vasiljevićeva.\n- Jedna od najtežih situacije jeste kada je bila prijavljena bomba u avionu na letu za Solun, ali taj glas pilota i svih ostalihh dok je bio sa mnom na vezi, ta neizvijesnost da li ima ili nema bombe. Šta će se desiti? Na kraju se ispostavilo da je lažna prijava - ispričala je Vasiljevićeva za Al Džazira.\nNačelnica službe za upravljanje vazdušnim saobraćajem Mirjana Vasiljević\nMirka nije govorila o uspehu svoje majke, ali jeste o ocu koji je umro, a po kom je dobila ime. Njen otac zvao se Mirko, a ona je veoma malo govorila o toj bolnoj temi:\n- To su neke teme koje ja stvarno nikada nisam pričala u medijima i to su neke teme koje se ne moraju preterano pričati. Ja sam se uvek trudila da moje pojavljivanje bude zbog posla. Nikada nisam delila te porodične stvari. Vezana sam za teču, deku, do skoro i deku sa tatine strane koji je preminuo. Dosta imamo tih jakih muških figura u porodici za koje sam vezana. Takođe, učitelj od prvog do četvrtog razreda mi je mnogo značio. Tako da nisu manjkale te neke muške figure u mom životu - govorila je Mirka.\nEstrada Zabava Mirjana Vasiljević Mirka Vasiljević Glumica Majka Posao Briga\nKomentator26. februar 2021. u 23:45\nNisam ni sumnjao, deo iste estradne klike, zaposljena preko debele veze kao i svi u "KontrolU leta". Imaju plate 3500+ eura, obicni ljudi ne mogu ni blizu prici. Mi smo debelo korpumpirano drustvo, sa ocajnom elitom.\nKoment5. mart 2021. u 12:31\n@Komentator - Da znas nesto, znao bi da za kontrolu leta samo 3% kandidata prodje sve testove jer tu ti ne pre ne pomazu ako nemas set vestina koje jedan kontrolor mora da poseduje. Pilot moze da bude svako samo ako ima pare, a kanotrolor leta ne moze. I da, zasluzuju tolike plate pa i vece jer su oni glavni.


Sfax - Tunis-info.com\nGradovi na moru, Sfax\nSfax je jedan od glavnih trgovačkih centara i drugi po veličini grad u Tunisu. Nalazi se na moru i odlično je pozicioniran, zbog cega je idealna osnova za odlazak na sve jednodnevne izlete u Tunisu, kao što su Matmata, El Jem, Keruan, 9 ostrva Kerkenah..\nNajistaknutija znamenitost je Medina, koja se nalazi u savršenom stanju i jedna je od najlepših u Tunisu. Nasuprot većini Medina u Tunisu, koje predstavljaju isključivo trgovačke kvartove, Medina u Sfaxu predstavlja mesto na kome ljudi žive. Ima ukupno 6 kapija od kojih je centralna kapija Bab Diwan najinteresantnija. To je impresivna građevina iz 1306. godine, smeštena na najimpozantnijem delu zidina sagrađenih u 9. veku. Unutra Medine se nalazi Velika Džamija gde je ulaz za turiste i ljude koji nisu muslimanske veroispovesti strogo zabranjen.\nOno što je u jedinstveno u Medini su sukovi koji su totalno drugačiji od većine tunižanskih sukova. Najpoznatiji suk je Kovački suk (Souq des Forgerons) u kome su se snimale scene za film Engleski pacijent. Možete popiti čaj od nane sa pinjolima u čuvenoj čajdžinici Cafe Diwan, sa prelepim pogledom na grad Sfaks.\nPreporučujemo da prošetate do gradske tvrđave Kasbah koja je izgrađena u 12 veku. U tvrđavi je boravio francuski vojni garnizon u 19 i 20 veku. Kasbah je danas pretvoren u muzej a glavnu atrakciju predstavljaju tornjevi, na koje se možete popeti i uživati u lepom pogledu na grad.\nFolklorni muzej Dar Djelouli iz 7. veka predstavlja trospratnu kuću sa unutrašnjim dvorištem sa izuzetnom zbirkom koje dočaravaju život u Sfaksu tokom 17. i 18. veka (svakodnevni predmeti, nameštaj, narodne nošnje, nakit i arapska kaligrafija). Arheološki muzej je smešten je u prizemlju gradske skupštine (Baladiya), koja se nalazi u ulici Habib Bourguiba, među čijim eksponatima se ističu mozaici iz rimskog doba.\nNovi deo grada se nalazi izmedju luke i Medine i izgradili su ga Francuzi tokom svoje vladavine. Zbog bombardovanja u II svetskom ratu, malo zgrada iz tog perioda je ostalo sačuvano, a jedna od njih je Gradska skupština koja se nalazi na Trgu republike. Izgradjena je u neo-mavarskom stilu sa visokim minaretom koji je više liči na veliki toranj.\nSve plaže Sfaksa su peščane gde je najlepša Plage de Chaffer koja se nalazi 25 km jugozapadno od centra grada. Plaža je vrlo posećena pogotovo u dane vikenda, kada je prepuna porodica sa malom decom. Arhipelag Kerkenah se nalaze 20 km od obale Sfaksa od kojih su samo dva ostrva naseljena. (Gharbi i Chergui). Ova dva ostrva su medjusobno povezana uskom prevlakom koja je još iz doba Rimljana. Poznata su po tome što je na njih bio prognan čuveni vojskovođa Hanibal Barka. U letnjoj sezoni postoje trajekti koji voze do njih. Turizam na njima nije mnogo razvijen, iako je priroda božanstvena, pa se prepručuje svima koji žele da pobegnu od gužve i opuste se u pravom prirodnom ambijentu.\nCentralni deo Tunisatunis glavni gradtunisia


Statistika sajta: Naši registrovani korisnici su do sada poslali 99717 poruka. Broj trenutno otvorenih podforuma je 50. Podforumi su podeljeni u 15 kategorija sa ukupno 1812 tema. Do sada je registrovano 4274 korisnika. Na bazi dosadašnje statistike, procenjujemo da će na kraju meseca stanje biti sledeće: poslato 99907 poruka, otvoreno 1815 tema i registrovano 4282 korisnika. Do sada je banovano 48916 spamera. Trenutno, naša mailing lista sadrži 46211 email adresa. Od početka meseca, na našem sajtu je otvoreno 40105628 stranica. Na glavnom delu sajta objavljeno je 38 naslova (knjiga) poznatih autora na temu duhovnosti i zdravlja. Naši korisnici su, na glavnom delu sajta, do sada postavili 226 tekstova i 13 svojih knjiga.\nSada je 21 Maj, 2022 00:44 am Home Pogledaj neodgovorene poruke


Odlazak čovjeka koji je spasao Porsche 911\nFoto: N.N. | Odlazak čovjeka koji je spasao Porsche 911\nN.N. 05.11.2017 21:16\nNekadašnji šef kompanije Porsche, Peter Schutz, koji je 80-tih spriječio ukidanje legendarnog modela 911, preminuo je u 88. godini života.\nNakon što je pretrpio gubitke u poslovanju, a suočen sa padom prodaje, Porsche je planirao da ukine čuvenu 911-cu, sportski automobil sa motorom postavljenim pozadi, u korist modernijih modela 944 i 928, kod kojih se pogonska jedinica nalazila naprijed.\nČim je došao na čelo Porschea 1981. godine, Peter Schutz je, uprkos tadašnjem stavu rukovodstva kompanije, insistirao da proizvodnja 911-ice treba da se nastavi. I ne samo to, Schutz je odlučio da proširi ponudi Porschea 911 verzijom sa spuštenim krovom i Turbo varijantom.\nPod njegovim rukovodstvom je razvijen i Porscheov sistem pogona na sva 4 točka, kao i ikoničnog supersportskog Porschea 959. Takođe, u vrijeme mandata Petera Schutza, Porsche je ponovo počeo da dominira na trkačkim stazama.\nRezultati njegovog rukovođenja kompanijom doveli su do rasta profita, sa 3,26 miliona dolara 1981, na više od 51 milion dolara 1985. godine. Međutim, uslijedila je nova finansijska kriza 1987, nakon koje je Schutz ipak morao da napusti kormilo Porschea.\nNajvećim naslijeđem Petera Schutza smatra se opstanak i ponovni procvat modela 911, koji se proizvodi i do danas, već više od pola vijeka, a Porsche je u maju 2017. saopštio da je sa proizvodnih traka sišla milionita 911-ica.\nSchutz je rođen 1930. u Berlinu, u jevrejskoj porodici. Sa usponom nacista, zajedno sa svojim roditeljima emigrira najprije na Kubu, 1937, a zatim i u SAD, 1939. godine.\nOdrastao je u Čikagu, a nakon završenog mašinskog fakulteta počinje njegova plodna karijera u Sjedinjenim Državama, u kompanijama kao što su Caterpillar Tractor i Cummins Engine.\nU Njemačku se ponovo vraća 1980, kada je među 12 kandidata izabran za generalnog direktora Porschea – kompanije čiji je osnivač tijesno sarađivao sa Hitlerovim režimom, zbog koga je Schutz sa roditeljima svojevremeno bio prinuđen da napusti svoju domovinu.\nPeter Schutz je preminuo 29. oktobra 2017. godine na Floridi.


Home / Najave događaja / Novo izdanje na vašem e-mailu\neEkolist je glasilo modernog dizajna, s atraktivnim sadržajem i velikim brojem fotografija. Pored toga, maksimalno je interaktivno, budući da doslovce svaki centimetar stranice može biti linkovan na bilo koju internet adresu, što je posebno značajno za marketing. Naime, sve reklame, oglasi ili PR tekstovi mogu biti direktno povezani s internet sadržajima oglašivača (sajt, određena stranica, katalog, cenovnik, video, e-mail…), što povećava vidljivost oglašenog sadržaja.\nAko još uvek niste na mailing listi, evo prilike da ipak dođete do našeg magazina:\n>>> Direktni download


Rusija: Pretnje kosovskih političara podrivaju bezbednost - 04.09.2017, Sputnik Srbija\nRusija: Pretnje kosovskih političara podrivaju bezbednost\nPretnje albanskih političara na Kosovu da će ponovo izvršiti etničko čišćenje nad Srbima koji žive na tom području treba da budu shvaćene ozbiljno jer... 04.09.2017, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, srbija, aleksandar lukaševič, brisel\n19:39 04.09.2017 (Osveženo: 15:01 21.09.2021)\nPretnje albanskih političara na Kosovu da će ponovo izvršiti etničko čišćenje nad Srbima koji žive na tom području treba da budu shvaćene ozbiljno jer predstavljaju opasnost po regionalnu bezbednost, izjavio je stalni predstavnik Rusije u Organizaciji za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) Aleksandar Lukaševič.\n„Kosovo je i dalje turbulentno. Iako su prošla dva i po meseca od izbora održanih 11. juna, lokalne stranke još uvek nisu u stanju da oforme državne institucije, što govori o tome da je veštački model takozvane države Kosovo potpuno neutemeljen“, izjavio je Lukaševič na sastanku Stalnog saveta OEBS-a, prenose ruski mediji.\nLukaševič je ukazao na to da kosovske vlasti namerno raspiruju nacionalistička osećanja.\n4 Septembar 2017, 12:53\n„Kosovski političari nastavljaju napade na srpsku vladu i čak upućuju direktne pretnje da će ponoviti etničko čišćenje nad Srbima koji žive u tom regionu“, kazao je on.\nTakve pretnje bi, kako je dodao, trebalo da budu shvaćene ozbiljno jer su opasne po regionalnu bezbednost.\nLukaševič je pozvao misiju OEBS-a da pod hitno spremi oštar odgovor na takve izjave, i izrazio je očekivanje da najnovije ratoborne izjave albanskih političara na Kosovu neće ugroziti obnovljeni dijalog Beograda i Prištine, koji se odvija uz posredstvo EU.\nLukaševič je, takođe, izrazio nadu da će sastanak između predsednika Srbije Aleksandra Vučića i lidera Kosova Hašima Tačija, koji je 31. avgusta organizovala visoka predstavnica EU za spoljnu politiku Federika Mogerini, pomoći da se ostvari pomak sa mrtve tačke kada je u pitanju formiranje Zajednice srpskih opština, što su prištinske vlasti, kako je dodao, već sabotirale.


KAKO DA PROCENITE PRAVILNO SOPSTVENE MOGUĆNOSTI: Da li sam dovoljno dobar/ra da se takmičim na nivou koledža?\nNaslovna / SPORT+ / Školski sport / KAKO DA PROCENITE PRAVILNO SOPSTVENE MOGUĆNOSTI: Da li sam dovoljno dobar/ra da se takmičim na nivou koledža?\n2017-03-01 10:45 > 10:55\nPostoji velika razlika u sposobnostima sportista širom NCAA divizija u Sjedinjenim Američkim Državama. Tu su sportisti koji pripadaju diviziji I i koji su dovoljno talentovani da bi igrali na profesionalnom nivou, a postoje i sportisti koji spadaju u diviziju III koji ne bi bili dovoljno dobri da izađu na teren kao deo srednjoškolskog tima. Može biti jako teško da odredite gde pripadate, ali uz prave savete i usmeravanje, svaki sportista to može.\nZa početak, postoji nekoliko načina da utvrdite nivo na kom biste se takmičili. Jedan od njih je da Vas trener ili osoba koja se bavi regrutacijom gleda dok igrate i oceni Vaše sposobnosti. Oni će Vam dati iskren odgovor i reći na kojim stvarima bi trebalo da poradite kako biste bili primljeni na Vaš program iz snova. Druga strategija je da na internetu potražite utakmice sa koledža iz sporta koji trenirate, budete iskreni prema sebi i procenite da li biste mogli da se takmičite na tom nivou. Ova strategija je mnogo bolja kada su u pitanju atletika, golf i plivanje, jer umesto da gledate celo takmičenje, možete samo pogledati vremena i rezultate sportista sa koledža i uporediti ih sa svojim.\nŠto se tiče timskih sportova, kao što su košarka, američki fudbal, fudbal, odbojka ili ragbi, najbolja strategija je da Vaš trener odgleda utakmicu ili snimak najboljih trenutaka utakmice. Nije loše početi od toga što ćete treneru pokazati video na kome se vidi kako trenirate, ali kako bi Vas trener shvatio ozbiljno, morate mu/joj pokazati kako igrate tokom utakmice. Ukoliko već imate snimke, ali niste sigurni kako da ih na najbolji način sklopite u jedan snimak, pošaljite nam mejl na louis@athletes-usa.com i mi ćemo Vam pomoći. Ukoliko imate odgovarajuće snimke najboljih trenutaka Vaše igre, to može imati velikog uticaja na to da li će Vam ponuditi D1 stipendiju ili čete jedva naći mesto na nekom programu junior koledža.\nUkoliko su vam potrebne dodatne informacije o samoj agenciji možete posetiti njihov SAJT ili FB stranicu.\nZAVRŠIO SEZONU? Zbog bizarne povrede Durenta čeka duga pauza! (VIDEO)\nNA KRAĐU ODGOVARAJU CIRKUSOM: Napoli igra sa juniorima!\nPOČEO OPORAVAK: Hečer, Marinković i Ratkovica treniraju punom parom! (VIDEO)\nJOKIĆ SRUŠIO ČIKAGO: Novi tripl-dabl za novi rekord u Denveru! (VIDEO)\nPrethodna "SUPERSPORT365" oficijalni partner rukometnog kampa "Ratko Nikolić"


U Zemunu nagrađen naučni podmladak – Studio B\nU Zemunu nagrađen naučni podmladak Studio B\nObjavljeno: 18.06.2021. 15:48 Izmenjeno: 18.06.2021. 16:37\nRegionalni centar za talente Beograd 1- Zemun organizovao je svečanu podelu diploma učenicima osnovnih i srednjih škola koji su osvojili nagrade na regionalnom i državnom takmičenju talenata po nastavnim predmetima\nUz poštovanje epidemioloških mera svečanosti, koja je održana u svečanoj sali Gradske opštine Zemun, prisustvovalo je oko 80 talentovanih učenika, nagrađenih iz različitih naučnih oblasti, njihovi roditelji i gosti.\n“Čast mi je što sam u prilici da se obratim mladim ljudima koji su postigli fascinantne rezultate iz naučnih oblasti u kojima su se takmičili. Doći će vreme kada će se valorizovati ono što vi sada radite. Tu smo da vam pomognemo u toku vašeg obrazovanja, da vas podržimo i damo vam vetar u leđa. Neka vam dosadašnji uspesi na regionalnim i državnim takmičenjima budu podsticaj da i dalje vredno učite i radite“, rekao je Janković.


Dermaroler sa faktorima rasta - Estetska\nDermalni roleri se koriste kao velika pomoć za dublje i brže prodiranje faktora rasta. Roler je u sterilnom pakovanju i svaki pacijent mora imati svoj roler! To je veoma važno da bi se sprečilo prenošenje zaraznih i opasnih bolesti (hepatitis, AIDS, razne infekcije). Na tržištu postoji ponuda rolera od raznih proizvođača. Treba izabrati onaj sa čeličnim i gušće raspoređenim iglicama.\nFaktori rasta su brojne supstance koje luči ćelija u fazi deobe, a njihovom upotrebom u tretmanima stimuliše se stvaranje novih, mladih ćelija i postiže vidljivo podmlađivanje kože. Preparat je izolovan iz kulture zdravih ćelija kože po unikatnoj, patentiranoj tehnologiji američke firme SkinMedica.\nTretmani podmlađivanja dermalnim rolerom rade se jednom nedeljno ili jednom u dve nedelje, u zavisnosti od starosti i tipa kože. Najčešće je dovoljno šest tretmana. Pacijent nastavlja sa upotrebom faktora rasta (SkinMedica TNS Recovery Complex) dva puta dnevno. Ne preporučuje se izvođenje procedure sa rolerima u kućnim uslovima, jer se u toku rada izaziva veoma sitno, tačkasto krvavljenje. Dermatolog treba da odredi pravilne indikacije za upotrebu dermarolera prema tipu kože, stepenu starosti, prisustvu eventualnog kožnog oboljenja i slično. U toku rada moraju se poštovati principi antisepse. Najsigurniji način da se obavi tretman rolerima je u ordinaciji kod dermatologa.\nDr Suzana Kostić, dermatolog


Potpisan ugovor o organizaciji odbojkaškog kadetskog EP-a u BiH i Srbiji - Klix.ba\nPotpisan ugovor o organizaciji odbojkaškog kadetskog EP-a u BiH i Srbiji\n17.11.2012. u 16:31\nTokom održavanja Generalne skupštine Evropske odbojkaške federacije (CEV) u Luksemburgu danas je potpisan konačni Ugovor o organizaciji evropskog odbojkaškog prvenstva za kadete u 2013. godini u BiH i Srbiji.\nUgovor su potpisali predstavnici CEV-a, Odbojkaškog saveza Bosne i Hercegovine i Odbojkaškog saveza Srbije.\nPreliminarni dio prvenstva se igra u dvije grupe, u Laktašima i Beogradu, a završni dio u Laktašima, od 10. do 22. aprila 2013. godine.\nŽrijebanje parova, nakon odigrane druge runde kvalifikacija, bit će obavljeno u Beogradu 18. januara 2013. Tada će se obaviti i žrijebanje za evropsko prvenstvo za kadetkinje 2013., koje zajednički organizuju odbojkaški savezi Srbije i Crne Gore, saopćeno je iz Odbojkaškog saveza BiH.\nprije 18h 14m 186\nprije 19h 41m 184\nprije 16h 33m 92\nprije 21h 1m 93


Na 12. vanrednoj sjednici Skupštine BPK Goražde\nSkupština Bosansko-podrinjskog kantona Goražde na 12. vanrednoj sjednici održanoj jučer nakon 19.redovne sjednice, usvojila je Deklaraciju koja glasi:\n“Obzirom da je Goražde u periodu odbrambeno-oslobodilačkog rata 1992-1995.godina, proglašeno sigurnom zonom Ujedinjenih nacija u kojoj je poginulo, ubijeno i ranjeno 4402 ljudi, među kojima i stotine djece.\nPodsjećamo da je, presudama Međunarodnog krivničnog suda za bivšu Jugoslaviju u Hagu, Mehanizma za međunarodne krivične sudove, Međunarodnog suda pravde i Suda Bosne i Hercegovine, utvrđeno da su na teritoriji Bosne i Hercegovine u periodu 1992-1995.godina počinjeni genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini.\nNa brojnim mjestima se danas negiraju genocid i presude međunarodnih i domaćih sudova što vrijeđa žrtve i predstavlja prepreku pomirenju.\nSvjesni činjenice da pomirenja ne može biti bez priznanja genocida i zločina, podržavamo Odluku Visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini o donošenju dopuna Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine kojim se zabranjuje i kažnjava negiranje genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina.\nIzražavamo nezadovoljstvo što niko nije osuđen zbog zločina počinjenih nad stanovnicima zaštićene zone Ujedinjenih nacija Goražde u periodu 1992-1995.godina na koji je u toku agresije na Republiku Bosnu i Hercegovinu i odbrambeno-oslobodilačkog rata palo više od 100.000 projektila i čiji građani su bili okruženi 1336 dana bez hrane, vode, struje, kao i drugih životnih potrepština, stoga pozivamo Tužilaštvo BiH da konačno procesuiše i sankcioniše odgovorne za počinjene ratne zločine u Goraždu”, stoji u Deklaraciji.


Crno-bele kombinacije su in, a evo kako i da ih nosiš — Page 2 of 2 — Wannabe Man\nBeli džemper i crne kožne pantalone\nJoš jedan način da uklopite crno-bele odevne komade je da pored same kolor koordinacije obratite pažnju i na teksture materijala koje uklapate. Mat, pleteni džemper do izražaja će doći ukoliko ga na primer uklopite uz pantalone od crne (eko) kože, koja je glatka i presijava se, što je još dodatno odvaja od mekog materijala pletenog džempera.\nBela rolka i jakna, crne pantalone i cipele\nVaš crno-beli autfit takođe možete uklopiti u pola-pola stilu. Dakle, gornji delovi i odevni komadi neka vam budu u beloj boji, a donji u crnoj, ili naravno obrnuto. Bitno je samo da ne kombinujete i jedno i drugo, nego da prelaz između tonova bude jasan i čist.\nKlasični elegantni combo – bela košulja i crne pantalone\nOvo je jedan od klasičnih i jednostavno zauvek efektnih autfita, što je verovatno i razlog zašto se toliko dugo održao u modnom svetu. Klasičnu belu košulju obucite uz elegantne pantalone sa crnim kaišem i crnim cipelama, a sako neka vam naravno takođe bude crn. Ukoliko želite da dodate kravatu na celokupan look, preporučujemo vam da iznenadite belom, umesto crnom kravatom.\nBela kombinacija sa crnim detaljem ili printom\nJoš jedan način da celokupno beli autfit osvežite je da ga ne uklopite sa crnim odevnim komadom, već se jednostavno odlučite za neki beli, sa crnim detaljem u vidu printa, veza ili dezena. Ova mala promena mnogo će uticati na vaš celokupni autfit, a i sam dizajn detalja će doći do izražaja.


Grčka: Sastanak u Vladi o uticaju na ekonomiju i radne odnose\nGrčki premijer Kyiriakos Mitsotakis predsedavao je u sedištu Vlade sastankom na kojem su učestvovali predstavnici ministarstava finansija, rada i razvoja, a čiji je cilj bilo utvrđivanje mogućeg uticaja koronavirusa na privredu i radne odnose.\nTokom sastanka, premijer je pozvao ministre da u potpunosti urade procenu uticaja na radnike i preduzeća u svakoj fazi restriktivnih mera zbog širenje virusa, kao i odgovarajući plan mera koje treba da preduzme država, jer je ovasituacija stvorila potpuno drugačije ekonomsko okruženje.\nOvo novo okruženje nameće mere zaštite zdravlja ali i podrške radnicima i preduzećima koja, kako je procenjeno, nameću na evropskom nivou drugačija pravila od onih koja su prvobitno predviđena Paktom o stabilnosti i rastu ili pojačanim mehanizmom nadzora. Grčka Vlada će preduzeti sve neophodne korake, zavisno od situacije, kako bi ublažila neizbežne posledice po ekonomiju i radnike.\nMinistri finansija, razvoja i rada sutra će se ponovo sastati radi ponovne procene situacije i planiranja politika koje će se pokrenuti u narednim danima, uzimajući u obzir odluke Evropske centralne banke i Evrogrupe./ ibna


UN: Broj izbeglica iz Ukrajine gotovo 3,5 miliona - Radio Sto Plus\nUN: Broj izbeglica iz Ukrajine gotovo 3,5 miliona\nGotovo 3,5 miliona ljudi pobeglo je iz Ukrajine od početka borbi pokrenutih invazijom ruske vojske 24. februara, pokazuju danas objavljeni podaci Ujedinjenih nacija.\nVisoki komesarijat UN za izbeglice (UNHCR) zabeležio je tačno 3.489.644 ukrajinskih izbeglica na svom portalu oko 12.00 GMT (13.00 po srednjeevropskom vremenu). To je 100.600 više nego pri prethodnom ažuririranju u nedelju.\nPoljska je sama primila više od polovine svih izbeglica koji su napustili zemlju od početka ruske invazije, oko šest izbeglica od 10. U Poljsku je od 24. februara stiglo 2.083.854 ljudi koji beže od sukoba u Ukrajini, prema računici UNHCR-a.\nPoljska granična straža takodje je navela da je 264.000 ljudi ponovo prešlo granicu da se vrati u Ukrajinu.\nDeset miliona ljudi, što je više od četvrtine stanovništva Ukrajine u teritorijama pod kontrolom Kijeva pre konflikta, napustilo je svoje domove zbog „razornog“ rata koji vodi Rusija, rekao je juče visoki komesar UN za izbeglice Filipo Grandi.


ТРЕЋА ЖРТВА КОРОНЕ, ПОЧИЊЕ МАСОВНО ТЕСТИРАЊЕ НА ВИРУС ЗА 48 САТИ!\nТРЕЋА ЖРТВА КОРОНЕ, ПОЧИЊЕ МАСОВНО ТЕСТИРАЊЕ НА ВИРУС ЗА 48 САТИ!\nAutor: Glas javnosti 23.03.2020. u 19:01\nPredsednik Srbije je rekao da je pre nešto više od sat vremena preminula još jedna osoba stara 60 godina u bolnici Dragiša Mišović, i dodao da je to treća osoba koja je preminula u našoj zemlji od koronavirusa. Кako je rekao, u pitanju je ženska osoba koja nije imala tešku kliničku sliku.\nŠto se tiče ekonomskih mera pripremamo ozbiljan paket mera i značajan i veliki novac.\ntreca zrtva korona virusatrijaza pacijenatamasovno tesiranje na kovid19kreveti na sajmu\nTrećina kapaciteta KBC Bežanijska kosa već popunjena, pre nego što odete u bolnicu ovo je procedura


O TELENORU NOVOSTI NOVOSTI I SAOPSTENJA BESPLATAN TELENOR INTERNET ZA „CLASH OF CLANS“ I „CLASH ROYALE“\nSvim svojim korisnicima Telenor je omogućio besplatan internet za igranje najpopularnijih igrica na svetu - „Clash of Clans“ i„Clash Royale“. Na taj način, svi ljubitelji ovih igrica, moći će da prate svoje junake bilo kad i bilo gde, na svojim mobilnim telefonima.\nIgricu je potrebno aktivirati putem Moj Telenor aplikacije i portala, za korisnike koji imaju pametne uređaje sa Android operativnim sistemom. Nakon besplatne aktivacije, korisnici će automatski dobiti internet saobraćaj za „Clash of Clans“ i „Clash Royale“ u naredna tri meseca, do 18. jula 2016. godine.\nPreduslov za korišćenje besplatnog interneta je da se preuzme aplikacija DataEye sa Google Store-a ili putem linka u okviru Moj Telenor portala ili aplikacije.\nNakon aktivacije, igranje može da počne. Zahvaljujući brzom mobilnom internetu i naprednoj mreži, Telenorovi korisnici mogu se, bez dodatne potrošnje interneta, priključiti milionima ljudi širom sveta koji igraju ove dve strateške igrice na svojim mobilnim telefonima.


Foto: Nezavisne/Arhiva | Strane investicije premašile milijardu KM\nNemanja Vukojević 12.01.2022 09:30\nSARAJEVO - Direktna strana ulaganja za period januar - septembar 2021. godine, prema preliminarnim podacima Centralne banke BiH, iznose 1.049.000.000 KM, što predstavlja povećanje od 65 odsto u odnosu na isti period 2020. godine, potvrđeno je za "Nezavisne" iz Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH (FIPA).\nKako su istakli, u prvih devet mjeseci 2020. godine registrovano je 678 miliona KM direktnih stranih investicija, dok je u istom periodu 2019. godine zabilježen iznos od 597 miliona KM.\n"U finansijske uslužne djelatnosti, osim osiguranja i penzijskih fondova u prvih devet mjeseci prošle godine uloženo je 310,9 miliona KM, dok je u poslovanje nekretninama uloženo 2,4 miliona KM", naveli su iz ove agencije.\nZemlje sa najvećim registrovanim iznosima kapitala u Bosni i Hercegovini u prvih devet mjeseci prošle godine su Hrvatska, sa 278,7 miliona KM, zatim slijedi Austrija sa 168 miliona KM, Rusija 132,5 miliona KM i Slovenija sa 132,1 milion KM.\n"Značajna povećanja kapitala registrovale su i Velika Britanija (78 miliona KM), Njemačka (73,6), Srbija (66,7), Italija (35,6) i Švajcarska (33,1 milion KM)", istakli su iz Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH.\nDodali su da su djelatnosti u okviru kojih je registrovano najviše direktnih stranih investicija u BiH za prvih devet mjeseci 2021. godine finansijske uslužne djelatnosti, osim osiguranja i penzijskih fondova sa 310,9 miliona KM, te trgovina na malo, osim trgovine motornim vozilima i motociklima sa 166,7 miliona KM.\n"Dalje slijede proizvodnja koksa i rafiniranih naftnih proizvoda sa 132,4 miliona KM i trgovina na veliko, osim trgovine motornim vozilima i motociklima sa 101,7 miliona KM. Značajna povećanja registrovana su i za proizvodnju i snabdijevanje električnom energijom, plinom, parom i klimatizacija sa 56,5 miliona KM, kao i proizvodnja prehrambenih proizvoda sa 49,8 miliona KM, proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica sa 38,5 miliona KM, vađenje metalnih ruda sa 26,2 miliona KM i proizvodnja gotovih metalnih proizvoda, osim mašina i opreme sa 22,4 miliona KM", stoji u podacima FIPA.\nNaveli su da je najveći priliv direktnih stranih investicija u BiH zabilježen 2007. godine i to 2,6 milijardi KM, te da slijedi 2008. sa 1,3 milijarde KM.\nIgor Gavran, ekonomski analitičar, kazao je za "Nezavisne" da su ove investicije jednim dijelom rezultat odgode nekih ranijih ulaganja u doba pandemije virusa korona.\n"Naredne godine bi se mogla napraviti prava poređenja kako bi se saznalo da li se ekonomija vratila na stanje prije pandemije. Porast je bolji nego stagnacija ili pad, ali sve je ovo daleko manje od onoga čime bismo mogli biti zadovoljni. Dovoljno je da pogledamo u susjednu Srbiju i vidimo koliko je to minimalno u odnosu na njih", pojašnjava Gavran.\nIstiče da ove investicije nisu dovoljne da poguraju ekonomski rast BiH.\n"S ovakvim ekonomskim zaostatkom BiH mora da ima investicije koje se mjere u nekoliko milijardi KM te je bitno i gdje one idu. Otvaranje šoping-centara ne donosi ništa pozitivno, već odliv novca i povećani uvoz, dok su na primjer otvaranja fabrika ili pogona investicije koje pomažu i povećavaju ekonomski rast", zaključio je Gavran.


Učesnici konferencije Saveta za štampu o kršenjima Kodeksa novinara Srbije u 2017. godini\nKodeks novinara Srbije u godini koja se završava najviše su kršili listovi Srpski telegraf i ALO, dok se dnevnici Danas i Politika nalaze na dnu liste po broju prekršaja, saopštili su u sredu predstavnici Saveta za štampu. Među portalima na vrhu neslavne liste su Espreso, Srbija danas i BKTV njuz, dok su se najbolje pokazali portali 021, B92, Mondo i Noiz, rečeno je na konferenciji za novinare Saveta za štampu.\nPoređenja radi, u 2015. godini posmatranih osam dnevnih štampanih listova prekršilo je Kodeks u 2.962 slučaja, u 2016. je bilo 4.402 prekršaja dok je u 2017. taj broj porastao na 4.717. Zanimljivo je, međutim, da su ove godine listovi kršili pravila novinarskog ponašanja po više puta u tekstovima, te je broj tekstova u kojima se krši Kodeks gotovo upola manji od broja prekršaja.\nČlanica Komisije za žalbe Saveta za štampu, Tamara Skroza, rekla je da ne ovogodišnji neslavni šampion po broju prekršaja ostao isti kao i prošle godine - Srpski telegraf sa 1.282 prekršaja, dok je na drugom mestu Alo sa 1.070 prekršaja.\nNa neslavnoj listi novinarskog profesionalizma Kurir drži treće mesto sa 1.016 prekršaja, dok četvrto mesto zauzima Informer sa 953 koji je "pao" sa drugog mesta, na kom je bio prošle godine. Iako to liči na napredak, Skroza je naglasila da to ipak nije pokazatelj da se u tom listu broj prekršaja smanjio, već da je u drugim štampani medijima broj nepoštovanja pravila porastao.\nSkroza je kazala da je list Politika imao 38 prekršaja što ga označava kao list koji najmanje krši Kodeks. "Po ovoj tabeli Politika zaslužuje svaku pohvalu, ali po mom mišljenju - nikako. U toj istoj Politici ove godine imali smo izmišljanje autora teksta, što je do sada nezapamćeno, imali smo i primer mizoginije kakav nije viđen ni u jednom tabloidu. Treba brojeve uzeti sa rezervom i imati u vidu uređivačku politiku i pravac u kom list ide", rekla je ona.\nMediji pravila i smernice najjčešće krše nenavođenjem izvora informacija (u svim rubrikama), slede kršenje prava na privatnost i otkrivanje identiteta žrtve i osumnjčenih, uz često kršenje pretpostavke nevinosti kao i nepoštovanje kulture javne reči kroz prenošenje neprimerenih i neprikladnih reči u rubrikama koje prenose vesti iz rijaliti programa", rekla je Skroza.\nSkroza je kazala da je najveći broj listova krši i poglavlje koje propusuje da mediji ne treba politički da se svrstavaju, kao i poglavlje koje se odnosi na to da novinar ne sme slepo da veruje izvoru informacija. Novinari su tri puta više nego u 2015. godini prikrili i namerno u tekstovima prećutali neke informacije koje bi mogle da čitaoce navedu na donošenje zaključka, rekla je ona.\nSkroza je istakla da je u 2017. godini bio povećan broj naslova u štampanim medijima u kojima se javnost neopravdano uzbunjivala i zastrašivala, što to zabranjeno Kodeksom novinara.\nDocentkinja Fakulteta političkih nauka Jelena Surčulija Milojević je kazala da je su za devet nedelja istraživnja online mediji u Srbiji imali 4.344 prekršaja, od kojih je najveći broj prekršaja imao portal Espreso - čak 1.548, što je gotovo trećina ukupnog broja prekršaja. Sledi Srbija danas sa 938, Telegraf sa 824 i BKTV njuz sa 525 prekršaja.\nNajmanji broj kršenja kodeksa bio je na portalima 021, B92, Mondo i Noiz sa 102 prekršaja.\nSurčulija Milojević je kazala da se najveći broj nepoštovanja Kodeksa novinara Srbija odnosio na nenavođenje izvora informacija, kršenje prava na privatnost i pretpostavke nevinosti i nepoštovanje kulture javnih reči. Često se krši i pravilo da naslov mora da odgovara sadržaju.\nČlan Komisije za žalbe Saveta za štampu Petar Jeremić ocenio je da bi broj prekršaja bio smanjen da "postoji pravosudni sistem u Srbiji koji bi kaznio medije koji ne poštuju Kodeks" i apelovao na sve medije da isprave nepravilnosti. On je pojasnio da je Komisija beležila samo nesporne slučajeve kršenja Kodeksa, a odbacivala sve u kojima postoji neka dilema.\nUčesnici konferencije posebno su skrenuli pažnju da je slučaj ubijene pevačice Jelene Marjanović i ove godine bio omiljena tema tabloida, navodeći primere teškog kršenja etike u tekstovima koji su se tom temom bavili.\n"Ja ne razumem zašto se time bave", rekao je Petar Jeremić i prepričao razgovor sa "urednicom jednog tabloida" koja je rekla da njen list o tome piše jer na taj način "pomaže policiji u istrazi", pošto policija ne može da iznudi dokaz od osumnjičenog za ubistvo, kao i da tvrde da se forenzička analiza radi na osnovu medijskih napisa.\nPošto se u tabloidima otvoreno piše i o maloletnoj ćerki ubijene pevačice, Jeremić je poručio "samo da se zapitaju šta će biti kad to dete bude dovoljno staro jednog dana da 'izgugla' svoje ime".\n"Ni ovi brojevi ne prikazuju adekvatno bezdan u kome se nalazi srpska štampa", zaključila je Tamara Skroza.


PLIVAČ PROLETERA I REPREZENTATIVAC SRBIJE IVAN LENĐER O SVOJOJ TAKMIČARSKOJ KARIJERI, USPESIMA, USPOMENAMA, PLANOVIMA – Zrenjanin\n30/08/2018 06/09/2018 List Zrenjanin\nPonovo bih išao istim putem!\n*Možda mi je sport ponešto i uskratio, jer sam imao bezbroj obaveza, ali mnogo toga mi je i doneo. Ne žalim za onim što sam, možda, „propustio” – kaže Ivan\nKada je 1996. godine došao na bazen sa željom da nauči da pliva, Ivan Lenđer nije ni slutio da će 22 godine kasnije okončati karijeru kao jedan od najboljih plivača koje je Srbija ikada imala. Na prvenstvu Evrope u Glazgovu naš dvadesetosmogodišnji sugrađanin i kapiten reprezentacije, sportista koji je više od 10 godina učestvovao na najvećim plivačkim smotrama i šampionatima, nakon trke na 100 m kraul rekao je zbogom takmičenjima, borbama sa rivalima, normama, stotinkama sekunde…\nIvan je rešio da novo životno poglavlje počne na drugom kraju sveta. Otputovao je u Dubai.\nŠta planiraš dalje, čime ćeš se baviti?\n– Jesam „izašao” iz bazena, ali ostajem i dalje uz njega. Radiću kao trener u Dubaiju, u klubu u kojem sam već bio pre nekoliko godina. Pokušaću da novim generacijama prenesem sve što znam. Odlazim, pre svega, jer tamo mogu da polažem za Britanske licence za plivačke trenere koje važe u celom svetu. Ta dodatna edukacija će mi mnogo pomoći u radu sa decom. Koliko ću tamo ostati, zavisi od mnogo faktora.\nKako bi, ukratko, opisao svoju karijeru i da li bi ponovo išao istim putem?\n– To je karijera sa mnogo uspona i padova. Bilo je lepih i ružnih momenata, ali sve to spada u deo priče koja je trajala 22 godine. I da mogu, sve bih ponovo uradio isto, ništa ne bih promenio. Išao bih istim putem. Bilo je tokom karijere menjanja trenera, načina i mesta treniranja i slično, ali sam uvek iz svega izvlačio maksimum. Možda mi je sport ponešto i uskratio, jer sam imao bezbroj obaveza, ali mnogo toga mi je i doneo. Ne žalim za tim što sam, možda, „propustio”.\nA kako je sve počelo, da li se sećaš prvog treninga?\n– Naučio sam da plivam kada mi je bilo šest godina zahvaljujući profesoru Đerđu Štefkoviću, a na bazen me je doveo ujak. Prvi trener mi je bio Zoran Manojlović, poznatiji kao Mane. Prve dve godine – od 1996. do 1998. – trenirao sam vaterpolo, ali kako sam bio mali za taj sport, prešao sam na plivanje. Nakon šest meseci osvojio sam prvu medalju – zlato na 50 m delfin na „Deda Mraz” mitingu u Novom Sadu. Od tada sam zavoleo plivanje i vodu. Nisam mogao da se odvojim od nje.\nKoliko si ukupno odličja osvojio i koje ti je najdraže?\n– Nakon te prve, medalje su se nizale, a osvajao sam ih u pionirskoj, juniorskoj, seniorskoj konkurenciji. Ne znam tačno koliko ih je ukupno, ali sigurno ih imam više 1000. Najdraže su mi dve: ona prva i ona zlatna sa Svetskog juniorskog prvenstva 2006. godine.\nŠta smatraš najvećim uspehom u karijeri, a šta najvećim neuspehom? Koje trenutke nikada nećeš zaboraviti?\n– Moj najveći uspeh je to što sam uspeo da ostanem u sportu sve ove godine, što sam stekao radne navike, naučio da budem disciplinovan, uporan, istrajan i što sam upoznao prijatelje za ceo život. Nijedna medalja ne može da se meri sa tim. Ne bih mogao da izdvojim neki poseban trenutak jer su sva takmičenja, pripreme, svaki trening bili posebni na svoj način. Nije uvek bilo lepo, ali čak i te loše trenutke ću pamtiti jer sam upravo iz takvih situacija najviše naučio.\nDa li imaš neostvarenih ciljeva? Misliš li da si na nekom takmičenju mogao više da postigneš?\n– Krivo mi je zbog izgubljene medalje 2012. godine na Evropskom prvenstvu u Debrecinu i što nisam ispunio normu za odlazak na Olimpijske igre u Riju. I od jednog i od drugog cilja delile su me stotinke sekundi. No, takav je sport, morao sam da naučim da se nosim sa tim. Da li sam mogao da postignem više ili ne – o tome sada ne vredi pričati. Greške su sastavni deo sporta, a ja znam da sam u svakom trenutku davao maksimum.\nKo ti je najviše pomogao da istraješ?\n– Najveća podrška su mi svakako mama i ujak. Osim njih, to je i Dejan Pejinović, čovek koji mi je više od trenera, poznaje me najbolje. Da nije bilo njega, ne bi bilo ni mojih rezultata. Naravno, mnogo je ljudi prošlo kroz moju plivačku karijeru i svi su podjednako zaslužni, pa čak i oni koji su malo manje verovali u mene. Pomogli su mi da budem još više motivisan, jer sam želeo da dokažem da nisu u pravu.\nDa li si zadovoljan podrškom lokalne sredine i države? Šta bi u tom smislu moglo da se učini da se pomogne sportistima?\n– Imao sam podršku u okvirima mogućnosti grada i države. Nisam nailazio na neke velike probleme, pa čak i kad ih je bilo, brzo i lako su rešeni, tako da sa te strane nemam šta da kažem. E, sad, kad bi moglo nešto da se promeni, definitivno bi trebalo profesionalnim sportistima olakšati život u smislu da mogu da završe studije, da im se na neki način osigura život posle sportske karijere. Na primer, mnogi imaju velikih problema kada okončaju aktivno bavljenje sportom ili kada se povrede, pa ne mogu da nastave da se takmiče. Neki se, jednostavno, izgube i ne znaju šta i kako dalje jer im je sport bio jedino što su imali.\nNekoliko godina radio si i kao trener pionira Proletera. Kakvi su uslovi za rad u Zrenjaninu, da li je moguće stvaranje novih plivačkih šampiona?\n– Uslovi u Zrenjaninu su dobri. Nisu najbolji na svetu, ali su korektni. Plivačima je najbitnije da imaju 50-metarski bazen. U našem gradu to je otvoreni bazen koji radi samo par meseci tokom leta, a mnogo više bi značilo kada bismo ga imali cele godine i kada bi bio u malo boljem stanju. On je sada potpuno funkcionalan za potrebe građanstva, ali za potrebe plivača nije.\nDa li si nešto zacrtao da ostvariš, a nije vezano za plivanje?\n– Iako sam proputovao mnogo, i dalje želim da putujem. Kao plivač sam bio na divnim mestima širom sveta, ali nisam imao baš mnogo vremena da ih razgledam i uživam. A sada bih to možda mogao, a želim i da vidim neka mesta na kojima nisam bio do sada.\nOd 2006. godine, od kada čitaoci biraju sportistu godine lista „Zrenjanin”, Ivan je šest puta pobedio. Kao junior i senior bio je više puta najbolji sportista grada, države i pokrajine.\n– Svaka nagrada mi je draga. Ali, najveće priznanje mi to što znam da nisam razočarao ljude koji mi mnogo znače i koji su uz mene od samog početka – ističe Ivan.\nAŠ ZLATNI DELFIN\nIvan je ponosno predstavljao Srbiju, Proleter i Zrenjanin na Olimpijskim igrama u Pekingu 2008. i Londonu 2012. godine, učestvovao je na pet svetskih i šest evropskih šampionata u velikim bazenima, osvojio je bronzu na kontinentalnom prvenstvu u 25-metarskim bazenima 2009. godine u Istanbulu, višestruki je prvak Mediterana, juniorski prvak Evrope. Ipak, najsjajnije odličje na svetskom juniorskom šampionatu u Rio de Žaneiru (koje je osvojio 2006. godine kao šesnaestogodišnjak), obeležilo je njegovu karijeru. Zlatni delfin sa Begeja od tada je jedan od najpopularnijih sportista Srbije, ponos Zrenjanina, idol mladih.\n← IGRAČI SAS-A SPREMAJU SE ZA POČETAK NADMETANJA U DRUGOJ LIGI SRBIJE\nPRVOSLAV ZAKOVSKI, GLUMAC, ZDRAVIČAR, NAŠ SUGRAĐANIN – IZMEĐU SVAKODNEVICE I PIVSKIH DANA →


EXIT: Moguće dodatno povećanje kapaciteta! | Muzika\nEXIT: Moguće dodatno povećanje kapaciteta! | Mondo Portal\nEXIT: Moguće dodatno povećanje kapaciteta! 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nOrganizatori EXIT festivala u Novom Sadu, koji je pomeren za avgust razmatraju povećanje broja karata.\nPovodom današnje odluke Kriznog štaba o ukidanju ograničenja broja ljudi kada je u pitanju okupljanje na otvorenom prostoru, tim EXIT festivala potvrdio je Tanjugu da će u narednim danima razmotriti dodatno povećanje kapaciteta.\n"Videli smo nove informacije u medijima i verujemo da se radi o dobroj vesti, nevezano za manifestacije, već pre svega za opšte zdravstveno stanje u Srbiji i regionu", rekli su iz EXIT tima za Tanjug i dodali da će se u narednim danima konsultovati sa nadležnim organima.\nSpektakl u najavi: Ana Nikolić na MARAKANI! (FOTO, VIDEO, ANKETA)\nOsek ili Osijek?! FRKA zbog nove pesme Đorđa Balaševića!\n"Nakon toga razmotrićemo dodatno povećanje kapaciteta s obzirom na trenutno izuzetno, ali i logično veliko interesovanje koje vlada za ovogodišnji EXIT", istakao je tim festivala.\nLav fest je danas nakon objavljivanja odluke Kriznog štaba saopštio na zvaničnom sajtu da posetioci mogu da očekuju povećanje kapaciteta.\n"Od ponedeljka ćemo pustiti ulaznice u redovnu prodaju. Ulaznice će se prodavati po trenutnim cenama, a Miller Lovefest će se dalje pridržavati preventivnih mera i osigurati svim posetiocima sigurnu zabavu 6, 7. i 8. avgusta uz najbolja svetska imena u regionu", napisali su u saopštenju.\nČlan Kriznog štaba, epidemiolog Darija Kisić Tepavčević naglasila je da je važno da se na otvorenom prostoru, ipak primenjuje preventivna mera fizičke distance udaljenost minimum od jednog metra.\nSZO: Evo kako će ubuduće izgledati masovna okupljanja\nEvo kada će biti održan Beldocs festival!\nRadikali traže zabranu, EXIT: Jasno smo rekli da se pomeraju datumi!\nEXIT 2020 - evo kada će biti održan i šta će biti izmenjeno!\nExit Festival festivali\n05.06.2020. / 19:14\nU skladu sa duplo vise zarazenih danas? 🤔\n@Ljubitelj pa i treba, kad se i ostali šire, što bi se oni štekali?\n05.06.2020. / 20:44\n@Ljubitelj ma ide gaaaaaaaaaaaaaas\nUpravo gledate Matea Milosavljević, Olja Lević: Radile smo u prodavnici pre popularnosti! 0 Realna priča Pre 19 min Danas važe za jedne od naših najpopularnijih glumica.


Kongres SAD dao rok Trampu da podnese dokaze o prisluškivanju - 11.03.2017, Sputnik Srbija\nKongres SAD dao rok Trampu da podnese dokaze o prisluškivanju\nAmerički Kongres očekuje da mu Bela kuća do ponedeljka potvrdi da su rezidenciju predsednika SAD Donalda Trampa u Njujorku prisluškivale specijalne službe, javio... 11.03.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, barak obama, donald tramp, ričard nikson, bela kuća, kongres sad\n© REUTERS / Jim Lo Scalzo/PoolPredsednik SAD Donald Tramp obraća se Kongresu\n© REUTERS / Jim Lo Scalzo/Pool\nAmerički Kongres očekuje da mu Bela kuća do ponedeljka potvrdi da su rezidenciju predsednika SAD Donalda Trampa u Njujorku prisluškivale specijalne službe, javio je televizijski kanal Si-En-En.\nPrema navodima kanala, podatke očekuju članovi specijalnog komiteta za istragu Predstavničkog doma.\nNavedeno je da „Bela kuća u ovom roku ima mogućnost da predstavi odgovarajuće dokumente“.\nTramp: Obama me je prisluškivao uoči izbora\n4 Mart 2017, 14:31\nZasad nije poznato da li Bela kuća namerava da predstavi ovaj materijal i šta će biti ukoliko se to ne dogodi.\nProšle sedmice Tramp je na Tviteru napisao da je obavešten da je mesec dana pred izbore, u novembru prošle godine, tadašnji šef države Barak Obama naredio da se organizuje prisluškivanje njegovih razgovora.\nTramp je ovu situaciju uporedio s poznatim skandalom „Votergejt“ iz 1972. godine, nakon kojeg je tadašnji predsednik SAD Ričard Nikson podneo ostavku.\nKasnije je Bela kuća saopštila da Tramp traži od Kongresa da istraži situaciju u vezi sa prisluškivanjem.\nJučeOtac i sinovi osumnjičeni za ubistvo porodice Đokić u Aleksincu, preti im doživotni zatvor\nJučeHoće li će bugarski „mini-Tramp“ ponovo sesti u predsedničku fotelju\nJučeRuski naučnici napravili novi materijal za zaštitu od radijacije\nJučeEvropski parlament pozvao 80 građana, oni izašli razočarani: „Nisu nas slušali, samo floskule“\nJuče„Drim tim“ sa Novog Beograda silovit protiv Zvezde\nJučeStefanović: Hrkalovićeva je bila moj izbor, ali ne da krši zakon\nJučeKovid propusnice stupile na snagu\nJučeUpecan som limun žute boje: Neobičan ulov u Holandiji /foto/\nJučeZašto Fejsbuk menja ime?\nJučeRus je uz Srbina: „Sviđa mi se šta je rekao“\nJučeRuski Daleki istok – najpopularnija jesenja i zimska destinacija u zemlji\nJučeOrban na masovnom skupu u Budimpešti optužio SAD i EU da hoće da ga sruše\nJučeAmerička kultur-marksistička revolucija Maovog tipa – posle Džefersona i Vašington spreman za rušenje\nJučeArheolozi otkrili ostatke srednjevekovnog hipstera /foto/\nJučeJelena Popović — uzbudljiva priča o žitiju Svetog Nektarija Eginskog Čudotvorca I Dok anđeli spavaju\nJučeOdmeravanje snaga pred odlučujuću bitku Amerike sa Kinom /video/\nJučeProtesti u Londonu: Oslobodite Asanža! /video/\nJuče Vatrena moć i snaga: Arktički tenkovi T-80 demonstrirali sve svoje mogućnosti /video/\nJučePartizan demolirao Krku