Zapad je zapadno, a i istočno od BiH - safejournalists\nFriday April 26th, 2019) Friday April 26th, 2019) BHJAMain\nSARAJEVO, 26.04.2019.- Dok IAB Serbia (Interactve Advertising Bureau) na Digital Days 2018 iznosi podatak kako je online trziste u Srbiji ostvarilo 29,5 miliona Eura u 2017. uz ozbiljne poraste u svim segmentima, u BiH marketinške agencije tapkaju na mjestu i razmišljaju o odgovorima koje će pružiti međunarodnim klijentima na pitanja o rezultatima, post-analizama kampanja, demografiji publike, ostvarenom i potencijalnom dosegu, monetarnoj vrijednosti tržišta kao i pojedinih segmenata tržišta.\nRaspoloživih podataka nema dovoljno za kvalitetnu analizu, a ni za planiranje. Više je uzroka nesređenog digitalnog tržišta, a odgovornost podjednako pada i na leđa medija i marketinskih agencija. Jednostavno, u nedostatku transparentnog tržišta, svaka analiza se zasniva na pretpostavkama, paušalnim obračunima i zbrajanju istih. Dok u Srbiji postoji ured IAB-a kojeg su mediji i marketinške agencije zajednički osnovali još 2011. i koji brine o standardizaciji u mjerenju digitalnog oglašavanja, promociji i edukaciji oglašivača, medija i agencija, u BiH se nikad nije uspjelo organizovati adekvatno udruženje online medija, a kamo li udruženje svih učesnika u digitalnom marketinškom tržistu.\nAfere poput “Gibraltara” pokazale su svu šupljikavost marketinških agencija koje su trebale biti servisi i produžene ruke međunarodnih i domaćih kompanija, ali su sasvim suprotno poljuljale ionako već klimavo povjerenje oglašivača u tržište BiH. Iako su svi optuženi oslobođeni optužbi, direktni rezultati su masovna povlačenja budžeta iz BiH te njihovo preusmjeravanje na medije iz Hrvatske i Srbije koji imaju određeni doseg među publikom u BiH te na globalne mreže kao sto su Facebook, Google i Youtube.\nTržište bez kvalitetnog mjerenja je potencijal bez realizacije\nRuku na srce, ni mediji se nisu pretjerano potrudili da tržište učine boljim. Dok u Srbiji 60-ak portala sufinancira rad Gemius Audiencea, alata za mjerenje traffica na portalima i demografije posjetilaca koji funcionira u većem dijelu srednje i istočne Europe, u Bosni i Hercegovini su samo tri portala bila spremna da finansijski učestvuju. Također, određeni mediji su kontinuirano vršili pritisak na Gemius u vidu ulazaka i izlazaka iz istraživanja kao i skidanjem kodova za mjerenje jer su rezultati bili drugačiji od onoga što su vlasnici portala smatrali da trebaju biti. S pojavom clickbaita, dominacije facebook traffica i lažnih vijesti, uz već navedene finansijske suficite, poslovanje Gemiusa u BiH više nije imalo smisla i on se ubrzo povukao s tržišta.\nNa njegovo mjesto je stupio Dotmetrics, ambiciozni projekt koji je trebao pružiti kvalitetno istraživanje tržišta na dnevnoj bazi, ali scenarij s plaćanjem se ponovio, kao i kontinuiran trud određenih portala da utiču na rezultate istraživanja i svoje statistike prikažu boljima nego što stvarno jesu.\nKako do napretka i rasta tržišta?\nIz gore navedenog pesimističnog prikaza tržišta možemo zaključiti da su osnovni problemi tržišta digitalnog marketinga u BiH nedostatak podataka potrebnih za analizu i planiranje media planova, netransparentnost medija, koruptivni rad marketinških agencija te needuciranost oglašivača koji svojim neznanjem dozvoljavaju „lov u mutnom“.\nDa bi se uhvatio zalet koji se godinama očekuje i koji je već ostvaren na hrvatskom tržištu, a tržište Srbije ga upravo doživljava potrebno je da se desi više koraka: Među prvim koracima koje bi trebalo ostvariti jest standardizacija tržišta. Ujednačavanje oglasnih formata sa međunarodnim standardima, ujednačene cijene zasnovane na realnim pokazateljima i rezultatima.\nDa bi se to ostvarilo, potrebna je formalna organizacija i mjerenje o kojem ćemo nešto kasnije. Tržištu BiH je prijeko potrebna formalna organizacija kao što je IAB koja će biti ovlaštena i od medija i od agencija da raspisuje tender za mjeritelje tržišta, organizira edukacije i za medije i agencije i oglašivače te ih upoznaje sa trendovima, tehničkim specifikacijama, alatima i pravilima analiziranja podataka. Kad govorimo o mjerenjima moramo imati na umu jednu stvar. Kvalitetno mjerenje košta. Nerazvijeno tržište u početnoj fazi kao što je naše, sigurno nije spremno platiti punu cijenu nekim od najvećih svjetskih istraživačkih agencija, ali bi moralo iskoristiti šansu koja im se pruža u vidu relativno jeftinih, a kvalitetnih istraživačkih alata koji za cilj imaju centralno i istočnoeuropsko tržište kao što su Gemius Audience i Dotmetrics.\nS obzirom da gotovo svi portali sad imaju kakav-takav prihod od Google oglasa, možda je tržište ipak sazrelo za primjenu modela naplate istraživanja i finansiranja udruženja kao što to rade ostala tržišta u regionu. Kao jedan ozbiljan korak koji učesnici u tržištu digitalnog marketinga trebaju uraditi jest interna promjena politike poslovanja. Unatoč tome što je oglašavanje na internetu najmjerljivije i potencijalno pruža najbolji feedback te se u svijetu online oglašavanje provodi rame uz rame s televizijskim oglašavanjem, prema procjenama koje daju analitičari, tržište digitalnog marketinga u BiH učestvuje sa udjelom od 6 do 7%, dok televizija apsolutno dominira sa cca. 60% udjela.\nRazlozi za ovakav omjer su razni, a tri su najvažnija: 1. Televizije učestvuju u kakvom-takvom formalnom udruženju i imaju zvaničnog mjeritelja koji je prihvaćen od svih članica. 2. Televizija je tradicionalni medij pa media planeri već imaju predznanja za kreiranje planova te iako bi digitalni mediji trebali imati mnogo veće učešće u planovima nego što trenutno imaju, nedostatak edukacija planera pogoduje televizijama. 3. Lični interesi i dogovori između vlasnika\nagencija i televizija.\nTakođer bi i portali trebali zamijeniti kratkoročne strategije sa srednjoročnim i dugoročnim. Iz ličnog iskustva znam da veliki dio medija razmišlja na način da je bolje 1.000 KM sad nego 10.000 za pola godine i da su spremni i na dumping cijene. Izjednačavanje mjernih jedinica s međunarodnim standardima, kao i ujednačavanje formata oglasa, i oblikom i tehnički – sve bi to doprinijelo da je i oglašivaču lakše pripremiti oglas za cijelo tržište. Često imam priliku vidjeti media planove koje su pripremile kolege iz agencija, te kako za, uslovno rečeno, isti format moraju pripremiti desetak različitih dimenzija. Tako npr. Za format billboarda često vidimo različite varijetete; 970×250, 960×250, 980×250, 970×200, 960×240 itd.\nOdređeni mediji zahtijevaju click tag skriptu, neki zahtijevaju third party skriptu, treći moraju direktno uploadovati kreativu na svoj server. Oglašivaču koji priprema regionalnu ili globalnu kampanju, a kreativna agencija se nalazi negdje na drugoj strani planete ovo može predstavljati izniman trošak. Pogotovo ako sagleda omjer troška izrade i\nukupnog budžeta za bh. tržište. Transparentni cjenovnici, poštivanje skala popusta kao i naplaćivanje putem fakture trebali bi biti osnovni postulati poslovanja. Kad prvo pometemo u svojoj kući i sredimo interne čimbenike onda možemo očekivati veće povjerenje, i viša ulaganja, a paralelno s tim i rezultate.


Senzacionalna kuća, čista i prostrana. Vrlo dobar kontakt s domaćinom (oni uvijek obavijeste dolazi li netko po svoje stvari). Senzacionalna kuća, čista, prostrana. Vrlo dobar kontakt s domaćinom (oni uvijek obavijeste dolazi li netko po svoje stvari). : zaljubljen:


- Naravno da razmišljam o takmičenju. Situacija je teška, moraju da se steknu svi uslovi, pre svega zdravstveni kako bi eventualno mogli da ozbiljno krenemo u realizaciju Superlige. Nadam se da bi krajem maja moglo da se sveopte stanje poboljša i da se sport, a samim tim i košarka, ponovo pokrene - rekao je Deleon u razgovoru za "MaxBet sport".\n- Svestan sam da svi trenutno gledaju kada će početi Evroliga, Evrokup i ABA liga. Sasvim je realno očekivati da Crvenu zvezdu i Partizan vidimo tek u plej-ofu domaćeg šampionatu zbog termina, a ne u prvoj fazi Superlige. Ostaje da se vidi i da li je to izvodljivo. Mi smo čekali sa terminima i u normalnim okolnostima, a sada će tek da bude komplikovano. Ipak, umereni sam optimista. Verujem da neće doći do potpunog prekida i da ćemo ponovo imati ampiona u normalnim okolnostima - zaključio je Deleon.


Letovanje na Siciliji - popust do 135 evra po osobi | Telegraf - Najnovije vesti\n10. jun 2019 | 10:44 » 22:20\nJedna je Sicilija! I zato zahteva dobru pripremu pre nego što se uputite na ovakvo božanstveno mesto\nSicilija je najveće italijansko ostrvo, ali vas to ne treba uplašiti. Nije moguće za 10 dana obići sve što ono nudi, ali ćete sigurno videti njene najbolje delove. Agencija “Viva travel” već dugi niz godina organizuje putovanje na Siciliju i to veoma uspešno. Kao glavni organizator omogućila je svojim putnicima velike popuste tokom leta. Prvi avionski polazak je 19.06. a cene aranžmana su već snižene i to do 135 evra. Svi hoteli iz ponude smešteni su u letovalištima Đardini Naksos, Letojani i Taormina Mare. Oglikuje ih to što se nalaze u centru mesta na glavnom šetalištu, tako da odlazak na plažu ne zahteva preduga pešačenja. Hotel koji ima sopstvenu plažu je Hellenia Yachting 4*, i 10 noćenja sa polupansionskom uslugom košta 435 evra. Cena avionske karte je 199 evra.\nHotel Sain Pietro 3* u mestu Letojani, uz polupansion i avionskom kartom za polazak 19.06. košta 495 evra, što je više nego odlična ponuda za letnji odmor na Siciliji. Hotel Baia Degli Dei 3* u mestu Đardini Naksos ima cenu od 555 evra.\nNi “m” od mafijaša\nZaboravite na predrasude o Siciliji kao leglu mafijaša. Popularna kultura napravila je od mafije italijanski brend. Članovi Cosa Nostra ne izgledaju danas baš kao što su prikazani u američkim filmovima, pa su male šanse da sličnog sretnete i prepoznate.. Po svoj prilici mafiju nećete ni osetiti. Sicilijanci su razvili zanimljiv turizam na temu legendarnog filma “Kum”. Nikako ne propustite da obiđete sela Forza d’Agro i Savoka u kojima su snimane neke od najpoznatijih scena. Na ulazu katedrale Sv. Lucija prisetićete se venčanja Al Pacina i njegove Apolonije. A nakon obilaska napravite kratak odmor uz kafu ili granitu u čuvenom baru “Viteli” gde ju je i prosio. Inače, statisti u scenama bili su meštani ovih sela što je doprinelo originalnosti i uverljivosti flma.\nSladoled u sendiču?\nZbog drevnih arapskih doseljenika, sicilijanska kuhinja začinjena je citrusnim voćem i mnogo šećera. Njihovo nasleđe je kasata, kolač punjen rikota sirom i dekorisan pastom od badema i kandiranog voća. A od badema pravi se i vino di mandorla koje obavezno ponesite kući kao suvenir za sebe i najdraže. Ukus je sjajan. Suvišno je reći da je italijanski sladoled najbolji na svetu, a nastao je upravo na Siciliji. Dovožen je sneg sa Etne kako bi ga pravili. Ovde sladoled jedu u briošu – slatkom hlebu, i verovali ili ne, savršena je kombinacija. Ukusi su razni, a obavezan je sladoled od pistaća pošto je Sicilija poznata po uzgoju istog.\n- Sicilijanci rade dvokratno, a period između 13 i 14 časova je neprikosnoveno vreme ručka. Zbog velikih vrućina ne jede se obilno tokom dana, a večera počinje od 21h I traje do iza ponoći.\nEtna, simbol Sicilije\nNakit od vulkanske lave? Da, još jedan neobičan poklon kao uspomena na Siciliju. Možete ga naći u svakoj suvenirnici i na uličnim tezgama. Dar je spretnih ruku meštana i Etne, najposećenijeg aktivnog vulkana u Evropi. Etna je simbol Sicilije i imate priliku da se pohvalite fantastičnim fotografijama iz ugašenih kratera na visini do 2000 metara. Agencija “Viva travel” ima organizovan izlet autobuskim prevozom uz pratnju vodiča, pošto je Etna udaljena 60 kilometara od letovališta Đardini Naksos. Od izleta za koje se možete odlučiti dok ste na ostrvu jesu i glavni grad Palermo, beli biser Jonskog mora – Sirakuza, obilazak Eolskih ostrva, krstarenje oko nacionalnog parka Isola Bella…\nSvi aranžmani imaju mogućnost odloženog plaćanja na rate. Više infromacija nalaze se na zvaničnom sajtu turističke agencije www.vivatravel.rs (poslovnice su u Beogradu, tel: 011/78 52 800 i Novom Sadu, tel: 021/21 55 315).\nWimbledon | 23 shares\nTagovi: Letovanje, Odmor, pustovanje, Sicilija, Taomina, Viva travel


Indjija.net | Vesti | Opštinsko prvenstvo u plivanju za osnovne i srednje škole\nU organizaciji Saveza za školski sport opštine Inđija i Ustanove Sportski centar u sredu, 4. septembra, održaće se opštinsko prvenstvo u plivanju za osnovne i srednje škole na gradskom bazenu u Inđiji sa početkom u 10 časova.\nUčenici će se takmičiti u četiri discipline: kraul, prsno, leđno i delfin. Pravo nastupa imaju svi zainteresovani učenici koji poznaju jednu od navedenih stilova plivanja. Prva dva plasirana učenika nastupiće na okružnom prvenstvu u oktobru.\nDodatne informacije i prijave mogu se izvršiti putem telefona na 022557019.


iz stripa "Suche"\nNjemačke škole od ove sedmice uvode u škole stripove kako bi djecu naučili što se u njihovoj zemlji i svijetu dešavalo u vrijeme vladavine Adolfa Hitlera. Iako su njemačke škole već puno toga uradile na edukaciji mladih generacija u vezi s nacionalističkom prošlošću, pojava neonacizma i rasizma nagnala ih je na novu akciju. Bio je to povod da u našem programu progovorimo o tome što se u balkanskim zemljama radi na denacifikaciji, nakon ratova koji su prošle decenije prohujali tim područjem. Kako djeca u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Crnoj Gori i Srbiji uče svoju, ne tako davnu prošlost.\nStrip pod imenom „Suche – Istraživanje“ kreirao je nizozemski karikaturista Eric Heuvel. Priču o Esther koja je preživjela Holokaust, djeca u Nizozemskoj već čitaju, a berlinski centar Ana Frank, koji podržava projekat mišljenja je da će biti zanimljiva i korisna i djeci u Njemačkoj:\n„Strip je napravljen tako da crtežom i živim dijalogom uspijeva prikazati svu patnju koju su prošli Židovi u Hitlerovo doba. Nadamo se da će naći put do mladih.“\nKnjiga ima 61 stranicu, dostupna je na nekoliko evropskih jezika, a za razliku od drugih zemalja, gdje je u slobodnoj prodaji, Nijemci su odlučili uvesti je kao sastavni dio nastave iz istorije. Projekat starta ove sedmice. Najprije u berlinskim i školama pokrajine Sjeverna Rajna Vestafilija. Biće to u narednih šest mjeseci test da li se strip može uvesti i u učionice na nivou cijele savezne države.\nNije riječ o tome da mladi Nijemci imaju različite udžbenike povijesti u odnosu na školarce iz drugih EU zemalja, riječ je o pokušaju da se na prihvatljiv način dođe i do djece koja ili ne uče najbolje ili nisu zainteresirani. Među učenicima različiti stavovi o tome je li strip pogodna forma za učenje zločinačke prošlosti:\n„Mislim da je u redu za one koji nisu puno o tome čitali.“\n„Previše je to grozno da bi se objašnjavalo stripom.“\nGlavna junakinja stripa Esther je izmišljeni lik, priča je međutim bazirana na činjenicama i stvarnim događajima iz perioda četrdesetih godina prošlog stoljeća, kada je nacistička Njemačka porobila Evropu i ubila šest miliona Židova. Uključena je i Kristalna noć iz novembra 1938. godine, kada su Židovi istjerani iz svojih domova, kada su im sinagoge spaljene, firme oduzete, izlozi na dućanima smrskani, a ljudi deportirani u Auschwitz.\nRolf Bruetting, predstavnik Saveza nastavnika Sjeverne Rajne Vestfalije kaže:\n„Mi smo više za učenje s preživjelim učesnicima tog vremena, logoraše koji nam mogu ispričati kako je to bilo. Takav pristup je snažniji i upečatljiviji.“\nNo svjedoci nažalost lagano izumiru, a djeca moraju naučiti što se dešavalo u mračnim naci-vremenima. Možda strip i nije najbolji medij, ali je najvažnije da poruka stigne do mladih, kaže jedna berlinska Židovka, koja podržava ovaj projekt:\n„U istoriji moje porodice Holokaust je igrao veliku ulogu, moja majka je preživjela Auschwitz. Podržavam ovaj projekat i mislim da to ne vrijeđa osjećaja preživjelih.“\nNjemačka danas ima najbrže rastuću židovsku zajednicu u svijetu. Više od šest decenija po okončanju II svjetskog rata, kada su bili skoro istrijebljeni, u toj zemlji danas živi 220.000 Židova. Posthitlerova Njemačka prošla je dug put denacifikacije, zakoni ove zemlje rigorozniji su od drugih evropskih kada je nijekanje zločina ili Holokausta u pitanju. Ponekad pušu i u hladno, reklo bi se na Balkanu. Ali činjenica da su istraživanja pokazala kako nove generacije ponovno ujedinjene Njemačke malo znaju o tamnoj strani svoje istorije, nagnala je vlasti da nešto konkretno preduzmu. Tako su se Hitler, Goebbels i Himller, u obliku stripa, našli kao obavezni dio časa istorije za učenike nižih razreda, djecu od sedam do 10 godina starosti.\nKakvo je stanje u zemljama bivše Jugoslavije kroz koje su, u posljednjoj deceniji XX stoljeća protutnjali novi ratovi, a da se ni onaj II svjetski nije završio kako treba.\nMitove je moguće razbijati, kaže naš novinar Enis Zebić, navodeći hrvatska iskustva. Udžbenici povijesti za osnovnu školu početkom devedesetih doživjeli su ozbiljnu reviziju, ali stvari se posljednjih godina vraćaju u normalu:\nUdžbenici povijesti dobar su primjer za odnos vlasti i znanosti prema nedavnoj povijesti. Jedan od osnovnih problema je u tome što dobar dio povjesničara cijelo vrijeme osluškuje što bi se moglo dopasti aktualnim vlastima, a što ne, kaže izvanredni profesor na Odsjeku za povijest Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu Tvrtko Jakovina. Evo primjera:\n„Mislim da je svijest o tome da je Tuđman s jedne strane bio zaljubljen u Josipa Broza zapravo Broza izvukla iz onih najgorih napada kakvi su se objektivno mogli dogoditi. Što zapravo najbolje govori o slabosti historiografije, o prilično dominantnom ispolitiziranom korpusu hrvatskih povjesničara.“\nNakon 1990. godine u školskim se udžbenicima više govorilo o zločinima partizana nego o zločinima ustaša. Zločini ustaša su se spominjali, ali pretežniji je naglasak školskog poučavanja o NDH bio na slobodi stvaralaštva i velikoj kulturnoj produkciji u te četiri godine. Predavačica metodike nastave povijesti na zagrebačkom Sveučilištu Snježana Koren:\nImate pet udžbenika povijesti, od kojih će dva direktno govoriti o genocidu nad Srbima, Židovima i Romima u NDH, u dva ćete to naći definirano kao teror ustaškog režima, strahovlada i zločini, a jedan će govoriti o represivnoj politici.\n„Zločini su se na neki način relativizirali time što ste imali puno toga o kulturi i gospodarstvu. Zločini su se spominjali u jednoj rečenici. E toga više nema. Sada se puno otvorenije govori o zločinima ustaškog režima, ali još uvijek tu postoji određena ambivalentnost, u smislu da danas imate pet udžbenika povijesti, od kojih će dva direktno govoriti o genocidu nad Srbima, Židovima i Romima u NDH, u dva ćete to naći definirano kao teror ustaškog režima, strahovlada i zločini, a jedan će govoriti o represivnoj politici.“\nS tim zaključkom se slaže i profesor Jakovina:\n„Ja bih rekao da je stanje sa udžbenicima u Hrvatskoj bitno bolje posljednjih sedam-osam godina. Već možda koncem Tuđmanove vladavine su se pojavili prvi paralelni udžbenici. A onda svaka generacija koja se pojavljivala – imamo ih dosta na tržištu, po pet-šest udžbenika za osnovu školu – bila je doista sve modernija. Ono što je šteta i što je žalosno za struku, poticaji nisu došli iz struke, nego su poticaji došli iz politike.“\nTretman nedavne povijesti ovisi od udžbenika do udžbenika, kaže profesor Jakovina. Kako to izgleda na primjeru akcije „Oluja“ i civilnih žrtava:\n„Jedan je pristup da se vrlo isprano govori o onome što su negativno činili pripadnici Hrvatske vojske. Ili, u jednom udžbeniku se posebno govori o ratnim operacijama, a posebno i na sasvim drugom mjestu o zločinima. Tako da imate sačuvanu sliku čistoće ,Oluje‘, mada se zločini ne prešućuju, ali su obrađeni u drugom dijelu. A imate i pristup da se u istom tekstu kaže što se nakon ,Oluje‘ događalo.“\nUdžbenici nisu sve. Mnogo toga u objektivnom sagledavanju prošlosti i razbijanju mitova može politika. I tu Hrvatska ima svijetao primjer predsjednika Mesića. U Hrvatskoj važnu ulogu imaju i domaća suđenja za ratne zločine. Evo što je nedavno za naš radio izjavio predsjednik Građanskog odbora za ljudska prava Zoran Pusić:\n„Vratimo se korak unazad i sjetimo se kako je počelo s onim procesom oko Norca – sa govorima na Rivi i sa parolama ,Svi smo mi Mirko Norac‘. Suđenje u Rijeci jeste doprinijelo da ljudi koji su čak sudjelovali u toj drami ili koji su bili neutralni odjedanput ustuknu pred neupitnim dokazima kao što su svjedočenja ljudi koji su u tome sudjelovali i da kažu – čekaj malo, ipak ja nisam Mirko Norac.“\nServiranje probranih činjenica\nJedna od stvari koje BiH nije savladala u poratnom periodu jeste i način na koje treba prezentirati istorijske činjenice koje bi dovele do razmišljanja ili potakle spoznaju o svemu što se događalo tokom krvavog rata protiv tog društva. Stvari se rješavaju serviranjem probranih činjenica, kaže na početku svoje priče Dženana Halimović:\nSmilja Mrđa, profesorica istorije, bavi se kontroverzama u ovoj naučnoj oblasti. Iako je, kaže, Bosna i Hercegovina mnogo napredovala, i dalje su prisutne tenzije koje datiraju od posljednjih krvavih obračuna:\n„Još uvijek nekako postoje monopoli nad historijom. Historija je previše u funkciji politike. Čija je vlast, njegova je i historija. Ja imam običaj reći da je udžbenik iz historije lična karta neke zemlje. Ali mislim da je ovo sad što imamo jedan ogroman iskorak u odnosu na udžbenike iz kojih smo učili u ratu.“\nZa razliku od na primjer Njemačke, Bosna i Hercegovina nije raščistila na sa činjenicama iz II svjetskog rata, a o najnovijima da se i ne govori, smatra književnik i novinar Ivan Lovrenović:\n„Sve važne društvene snage u Njemačkoj su se prema tom razdoblju njemačke povijesti zajednički odredile, kritički i jednako negativno. Značajno je da je unutar njemačkog društva postignut najviši mogući konsenzus, i historijski i ideološki i politički. Kod nas je sve obrnuto. Kod nas nema tog društvenog, ni intelektualnog, ni političkog, konsenzusa ni oko čega. Društvo je toliko fragmentirano da se kod nas sada pojavljuje, u najsirovijim i najekstremnijim oblicima, revizionizam u odnosu na ono što je bilo prije 60 godina. A u odnosu na ono što smo mi proživljavali prije 10-15 godina, tu je tek potpuni kaos.“\nS male vremenske distance nije moguće posvetiti se činjenicama, pa se nerijetko dogodi da umjesto nauke, interpretaciju istorijskih događaja daju autori udžbenika koji se kasnije povlače iz upotrebe, smatra Mrđa:\n„Često se neke stvari koje ne prođu naučno-historijski sud nađu u udžbenicima. A djeca onda često kažu – naravno da je tako, to piše u udžbeniku.“\nDenacifikacija je, smatra profesorica Mrđa, proces koji teče paralelno s procesom demokratizacije:\n„Denacifikaciju smatram kao uspostavljanje demokratskih vrijednosti, koje podrazumijevaju relaciju prema čovjeku, a ne prema naciji kojoj on pripada. Ako su neki ljudi krivi za zločine, sasvim je svejedno koje su oni nacije, treba da im se sudi zato što su te zločine počinili, a ne zato što pripadaju određenoj naciji.“\nNo, Bosna i Hercegovina je zemlja koja ima tri naroda, tri istorije i potrebu da se svaka od njih prikaže, pa makar i na štetu, ističe Mrđa:\n„Veliki je pritisak da se to obrađuje. Postoje smjernice za pisanje udžbenika. Prva smjernica nam je bila da će se u udžbenicima obuhvatiti period do 1992. godine. Međutim, sva tri ministra su insistirala da se piše i o ovim zadnjim događajima.“\nZemlja stoga zapada u opasnost da mlade generacije opravdavaju zločine počinjene na drugima i da veličaju zločince, kaže Lovrenović:\nPedagoška ideologija ili ideološka pedagogija, kako hoćete, na djelu je u naša tri nacionalna ambijenta.\n"Pedagoška ideologija ili ideološka pedagogija, kako hoćete, na djelu je u naša tri nacionalna ambijenta. Već sada je kod nas u punoj snazi to da se zločini takozvane svoje strane opravdavaju, a da se sva krivica svaljuje na onu drugu i tako dalje. To mi već živimo. Generacije koje sada izlaze recimo iz osnovne ili srednje škole, već punim plućima dišu takav zagađeni zrak.“\nJedini mogući put je, kažu eksperti, pratiti smjernice koje daju stranci, i to upravo oni koji su svoju mračnu stranu iznijeli na površinu. Iako se na njega dugo čekalo, na kraju se pojavio njemačko-poljski udžbenik. Očekivati je da se jednom pojavi i zajednički stav Bošnjaka, Srba i Hrvata o njihovoj zajedničkoj istoriji i zločinima.\nPrvo priznanje, a onda suočavanje\nBez obzira što je ranih devedesetih potonula u velikosrpski nacionalni talas, Crna Gora zvanično istoriju o II svjetskom ratu iliti priču o partizanima i četnicima nije mijenjala, samo ju je nakon reformskog zaokreta 1997. godine, kada je Đukanović rekao ne Miloševiću, oslobodila nepotrebnog balasta jednopartijskog tumačenja. Prednost je data činjenicama. Tako se u reformiranim udžbenicima odnosi i prema nedavnoj prošlosti. Što se pak suštinske denacifikacije perioda devedesetih tiče, činjenice govore da je, osim deklarativnog zalaganja, malo toga učinjeno na planu suočavanja sa sopstvenom ulogom u krvavom raspadu SFRJ. Bilježi Biljana Jovićević:\nGodine 1998. započela je revizija školskih programa za istoriju u crnogorskom obrazovnom sistemu. Istoričar Radovan Popović, u Ministarstvu prosvjete zadužen za reformu, kaže da su prvo istorijske udžbenike oslobodili jednopartijskog tumačenja istorijskih događaja. Ostavljene su samo činjenice i dodati neki događaji, prije svega vezani za crnogorsku istoriju između dva rata i II svjetski rat, ranije redovno zaobilaženi:\n„Četničko-partizanski odnosno komunistički odnos. Tu je bio i federalistički pokret Krste Popovića. Mislim da su se tu po prvi put djeca srela sa temama kao što je podgorička skupština, koja je tretirana na mnogo višem nivou, božićna pobuna, vlada i kralj u emigraciji i neke ličnosti i događaji o kojima su djeca do tada dobijala informacije uglavnom preko djedova ili roditelja.“\nNova reforma istorijskih udžbenika koja, kako kaže Popović, ujedno predstavlja i kamen temeljac promjena u obrazovanju, nastupila je nakon 2000. godine. Novija istorija se tretira na sljedeći način:\n„Posebno mjesto je određenu raspadu SFRJ. U sklopu te teme je kriza jugoslovenskog društva, stvaranje novih država i sve ono što je pretpostavljalo nestanak te države. Naravno da se tu nije moglo kvalitetnije ulaziti u analizu, prosto zbog metodološke distance, koja je bila isuviše mala da bi se moglo donositi čvrsti stavovi i kriterijumi na osnovu kojih bi se to radilo. Ali, u svakom slučaju, apostrofirani su svi značajniji događaji iz tog perioda od 1990. do 2000. godine odnosno do smjene Slobodana Miloševića.“\nOsim faktografije, tu su i fotografije:\n„Fotografije Tita u odlasku, onda Ante Markovića, Podgorica januarskih događaja 1989. godine, ruševine Vukovara, bombardovanje Dubrovnika, kolona izbjeglica iz Kninske Krajine, Srebrenice, dejtonska konferencija, bombardovanje Beograda…“\nOsim suočavanja sa nedavnom neslavnom prošlošću i istorijskoj ulozi u njoj u istorijskim čitankama, aktualna vlast, fizički nepromijenjena od tih devedesetih, formalno je započela istrage za ratne zločine počinjene na njenoj teritoriji ili na tuđim, od strane njenih građana. Međutim, nijedan od brojnih slučajeva – deportacija bosanskih izbjeglica iz Crne Gore, logora Morinj gdje su državni hrvatski zarobljenici uhvaćeni na dubrovačkom ratištu, samo dubrovačko ratište, Kaluđerski Laz, Bukovicu, Štrbce – nije okončala, niti se kraj nadzire. Donedavno državna tužiteljica, a sada na funkciji predsjednice Vrhovnog suda, Vesna Medenica, nedavno je naložila da se sve istrage za ratne zločine moraju okončati do ljeta. Ali, imajući u vidu dosadašnje iskustvo i javno mnijenje, prilično je skeptična. Miodrag Živković, lider Liberala:\n„Sudi se nekim ljudima za Bukovicu, sudi se nekim ljudima Konavle, to je jedna obična farsa. Svi mi znamo da su naredbodavci svega toga sjedili na drugim mjestima i da se sudi sporednim akterima.“\nNovinar i književnik Andrej Nikolaidis:\n„Mi prvo moramo detektovati da je vladajuća ideologija u Crnoj Gori 1990. godine bila fašistička. Dok to ne priznamo, mi imamo problem da uopšte protumačimo što se to nadalje dešavalo.“\nKada se nešto suštinski pokrene što bi, poput Zakona o lustraciji, koji je predložila Liberalna partija, podrazumijevalo i određene konsekvence, vladajuća većina se ispriječi, uz razna obrazloženja. Miodrag Živković:\n„Moram da priznam da je odnos aktuelne vlasti prema Zakonu o lustraciji na nivou one priče – da bježe kao đavo od krsta. Mi Liberali smo to očekivali. Ali kao i mnoge stvari u Crnoj Gori, i ovu smo pokrenuli da bi umirili svoju savjest, jer smo ubijeđeni da to tako treba.“\nSlično je i iskustvo Koče Pavlovića, danas poslanika opozicionog Pokreta za promjene, koji je kao novinar 2002. i 2003. godine prikupljao novinsku i televizijsku arhivsku građu za film „Rat za mir“, koji govori o crnogorskoj dubrovačkoj epizodi, sa namjerom i uz prvobitni dogovor da ga – kao na najrelevantnijem mjestu – emituje na javnom servisu Televizije Crne Gore. U tom dokumentarcu akcenat je stavljen na političku, ali i medijsku odgovornost Crne Gore za ono što se događalo. Kada je film završen i nakon što je dobio pozitivne kritike na nekoliko festivala, Televizija Crne Gore ga više, pod raznim obrazloženjima, nije željela. Koča Pavlović:\n„Ono što se meni dešavalo sa mojim filmom prije četiri ili pet godina, dešava se i danas s filmovima mojih kolega. Znači, svaki film koji se bavi temama suočavanja, biva tretiran na isti način. Istog trena kada smo završili naš film i kada je bilo jasan naš odnosno moj autorski pristup u tom filmu, aktuelna vlast je odmah obezbijedila sredstva da se uradi jedan veći, bolji i tako dalje film o istoj stvari. To je jedna od strategija koja je tada bila primijenjena prema mom filmu i koja se primjenjuje i danas. Mislim da će biti primijenjena i prema filmu ,Karneval‘.“\nPonovilo se i sa filmom ,Karneval‘ Alena Drljevića, rađenom po knjizi ,Kobna sloboda‘ Šekija Radončića, što je svjedočanstvo o deportaciji bosanskih izbjeglica iz Crne Gore Radovanu Karadžiću. Iako je prvo uvršten u selekciju Barskog televizijskog festivala, prošle je godine naknadno izbačen pod obrazloženjem da nije zadovoljio umjetničke kriterijume. Film ,Karneval je prikazan na Sarajevskom i mnogim drugim filmskim festivalima i osvojio je nekoliko nagrada. Književnik i novinar Andrej Nikolaidis:\nAko je nakon 45 godina ideološkog drila o bratstvu i jedinstvu eksplodirao fašizam, šta možemo očekivati od generacija koje su edukovane u fašističkom okruženju?\n„Ovdje ljudi kao da ne razumiju šta je bilo to što su oni prihvatili 1990. godine. Potom ne razumiju koje su sve užasne implikacije toga. Društvo apsolutno nije spremno, politička elita nije spremna i rezultat je grozomoran. Ja sebi neprekidno postavljam pitanje, koje bih sad i vama postavio – ako je nakon 45 godina ideološkog drila o bratstvu i jedinstvu 1990. godine eksplodirao fašizam u ovoj zemlji, šta možemo očekivati od generacija koje su edukovane u fašističkom okruženju?“\nMiodrag Živković, lider Liberala:\n„Potrebna je ukupna denacifikacija, pored lustracije. A to je da pokušamo da spriječimo da oni ljudi koji su činili zla, ljudi koji su kršili ljudska prava ne budu na državnim i javnim funkcijama. Jako je potrebno povesti računa o obrazovanju, o suočavanju najširih slojeva građanstva s onim što se desilo i sa poukama koje treba izvući iz svega toga. U Crnoj Gori do danas od svega toga nema nažalost ništa. Najveći broj građana Crne Gore izbjegava priču o tome. Ja neki put kad se šalim kažem da nažalost većina građana ima smekšalu moždanu masu i da njihovo sjećanje seže unazad samo nekoliko mjeseci.“\nJe li to zaboravnost ili stid?\n„Mislim da je i jedno i drugo. Najveći broj svakog čovjeka je da se suoči sa istinom. A bez suočavanja s istinom nema izgledne budućnosti.“\nRelativizacija svega vezanog za moral\nU Srbiji, kažu istoričari, proces denacifikacije nije ni započet. Čak su i neki sporadični pokušaji završili u banalnosti, prenosi iz Beograda Iva Martinović:\nSrbija se u poslednje vreme suočila sa rastućom pojavom neonacističkih grupa, koje izazivaju čak i nasilne incidente. Portret Adolfa Hitlera našao je svoje mesto u jednom beogradskom hotelu. A srednjoškolci u Beogradu došli su na ideju da svoju fudbalsku ekipu nazovu „Hitlerovci“. Prema mišljenju istoričarke Olge Manojlović proces denacifikacije, koji podrazumeva složeni proces suočavanja sa prošlošću i analizu uloge sopstvene nacije u II svetskom ratu, u Srbiji još uvek nije ni započet:\n„Čini mi se da ti neki osnovni podaci, koji se serviraju javnosti, zapravo ne otkrivaju pravu suštinu ovih problema i ne pokazuju na pravi način da ono što se dogodilo u prošlosti nije nešto o čemu se priča kao o nekoj priči, nego je upravo važno i zbog toga što nerazumevanje prošlosti može da dovede do njene potpune banalizacije u sadašnjosti.“\nIako su protiv njih podnete krivične prijave, fizički obračun pripadnika neonacističke organizacije „Nacionalni stroj“ sa građanima koji su se okupili na antifašističkom skupu u Novom Sadu, ali i drugi incidenti koje su izazivali, nisu naišli na jasnu osudu od strane srpskih vlasti.\nI dok neonacisti šire uznemirenost i strah, portret najpoznatijeg diktatora i najvećeg ratnog zločinca svih vremena, u poznatoj uniformi iz perioda nacističke Nemačke, dočekuje goste u apartmanu jednog hotela u samom centru Beograda. Direktor ovog hotela Dušan Zabunović kaže za naš program da Hitlerov apartman izaziva veliko interesovanje gostiju:\n„Rezervisan je maltene cele godine. Tako da s te strane mi ne mislimo da smo napravili pogrešan potez. Prva gošća u Hitlerovom apartmanu je bila Nemica, koja je jasno rekla da uopšte nije nikakav fašista, niti neonacista ili bilo šta slično, ali da joj je veoma interesantno da sa firerom provede noć. A to može kod nas.“\nČinjenicu da je ovde reč o čoveku kojeg istorija pamti po najmonstruoznijim zločinima, ovako komentariše:\n„Mi se ne bavimo politikom i ne procenjujemo, niti biramo te predsednike. Mi ih samo evidentiramo, stavljamo u sobe i gledamo kako se to odražava na popunjenost hotela. Mi njega ne štitimo, mi ga samo evidentiramo kao takvog.“\nOno što bi, međutim, trebalo najviše da zabrine i privuče pažnju javnosti jeste pitanje koliko, pre svega mladi ljudi u Srbiji znaju o ovom periodu. Posebno ako spomenemo nedavni incident u jednoj beogradskoj srednjoj školi, gdje su učenici svoju fudbalsku ekipu nazvali „Hitlerovci“, a na majicama iscrtali kukasti krst. Olga Manojlović:\nČinjenica da u udžbenicima nije objašnjena suština nacizma, da nije objašnjena suština holokausta, dovelo je do toga da se nama ovde, na kraju 20. veka, dogodi Srebrenica.\n„Očigledno nepostojanje nikakvog sistema vrednosti, koji bi jasno ukazao koje su to vrednosti koje ni na koji način ne mogu biti dovedene u pitanje, relativizovalo je apsolutno sve što je vezano za moral u ovoj sredini. Svaka aktivnost je kontekstualizovana i objašnjena činjenicom da je za to odgovorno nešto što se desilo pre toga. U ovom društvu je moguće koketirati sa tako groznim epizodama i ličnostima iz istorije kao što je bio Adolf Hitler. Neke osnovne činjenice se nalaze u udžbenicima – podaci o brojevima stradalih, o posledicama II svetskog rata… Ali činjenica da nije objašnjena suština nacizma, da nije objašnjena suština holokausta, da nije objašnjena jedinstvenost holokausta i činjenica da je, u krajnjoj konsekvenci, svako stradanje u ratu svedeno na isti nivo, dovelo je do toga da se nama ovde, na kraju 20. veka, dogodi Srebrenica.“\nOlga Manojlović nije optimista kada je reč o pitanju kada će Srbija biti spremna da se u potpunosti suoči sa svojom prošlošću i preuzme odgovornost za ulogu koju je imala u posljednjim balkanskim ratovima:\n„Činjenica je da ovde i političke stranke opstruiraju bilo kakvo upoznavanje javnosti sa onim što se ovde dogodilo. Izveštaji koji se šalju sa suđenja Specijalnog suda, Haškog suda i tako dalje nemaju rezonancu. Sagledani su od strane jednog uskog kruga ljudi koji u njima vidi veoma važne elemente sadašnje politike. Čini mi se da dolaze izuzetno turbulentni dani za našu javnost i za naše društvo. Mislim da će biti potrebno mnogo političke hrabrosti i mnogo velikih rezova koji će tako nešto omogućiti. Sa ovakvom politikom, čini mi se da se Srbija dugo neće suočiti sa svojom prošlošću, što će je odvesti u neki novi mrak sopstvene budućnosti.“\nKada se na Balkanu, u – nazovimo ih intelektualnim krugovima –započne priča o denacifikaciji, o čišćenju otrova iz posljednjih ratova, onima koji na bilo koji način pravdaju nečinjenje ili presporo odvikavanje od ratnih truba, posljednji argument je uvijek Willy Brandt. Njemački kancelar koji je u istoriju ušao kao političar koji je kleknuo u Varšavskom getu, simbolički označavajući traženje oprosta za njemački grijeh, za počinjeni Holokaust i sve zločine svoje zemlje iz II svjetskog rata. Desilo se to, reći će pomenuti, tek u decembru 1970. godine, dakle 25 godina poslije kapitulacije Hitlerove Njemačke.\nTačno, ali se jedno zaboravlja. Tih 25 godina iskorišteno je da se u njemačkim i austrijskim školama sistematski odradi nauka o nacizmu. Tih četvrt stoljeća Nijemci su širom svijeta tiho izgovarali svoje nacionalno porijeklo, jer su ih učili, i naučili, da je iz njihove zemlje poteklo najveće zlo XX stoljeća. Bez obzira što su pripadali generacijama koje, ne da se nisu sjećali rata, nego su rođene nakon njega. Pred Balkanom stoje godine učenja i proučavanja fenomena nastajanja individualne i kolektivne „slike prošlosti“. Što se prvi korak prije napravi, prije će se proces i okončati.\nAutori: Sabina Čabaravdić, Dženana HALIMOVIĆ, Biljana JOVIĆEVIĆ, Iva MARTINOVIĆ i Enis ZEBIĆ


Idealno & Pragmatično: Cantwait & Freeman - Sex i nasilje vol. 1 (Besplatan download)\nCantwait & Freeman - Sex i nasilje vol. 1 (Besplatan download)\nAko ćemo po bilo čemu iole dobrom pamtiti ovu, po svemu ostalom godinu za zaborav, to je, bar u muzičkom smislu dobrodošla smena generacija u domaćim hip hop krugovima. Već nekoliko godina unazad srpski rep je najvitalniji pravac u ovoj zemlji, ali nekako je sve ove godine padao na ispitu permanentnog stvaranja novih imena. BS, 43-23 i Bassivity senke kao da su bile prejake za artikulaciju svežih poetika i estetika, a ruku na srce, ni etablirana imena nisu posvetila previše pažnje daljem razvijanju svojih izraza (čast izuzecima).\nOva godina je u svakom pogledu dobrodošli demanti, a uz Gazda Paju i trio koji predvodi Ill G, najjače argumente za optimizam pruža Beograđanin Cantwait koji je za potrebe svog dugosvirajućeg prvenca udružio snage sa bitmejkerom i emsijem Freemanom. Prvi nastavak Sexa i nasilja je tehnički izbačen na net još prošle godine, tačnije njenog poslednjeg dana, što već samo za sebe govori o samodovoljnosti domicilnog hip hopa u kojem najzad kvantitet daje kvalitativne plodove.\nAko ikad odem\nKompleksnost Cantwaitovog izvođenja udmah upada u uši. U tradiciji globalnog hip hopa, on ne samo da je vešt liričar i story-teller sa izraženom sinematičnom crtom, već zapanjuje i oduševljava njegova blago ironična, duhovito kreirana distanca koja doprinosi opuštajućem tonu njegovih pesama. To nikako ne znači da je Cantwait u liričkoj stilizaciji operisan od stavova, već ih samo obrazlaže na posve originalan i neobičan način. Fantastična Phone Call, Zalazak, Ako ikad odem, naslovna i Crnje dovoljno su ubedljivi primeri koji to potvrđuju.\nDruga strana novčića veoma jasno ukazuje na pitak, gotovo pop potencijal ovog repera (mnogo veći od Marchella, recimo), koji začudo, zasad nimalo ne šteti percepciji njegove pripadnosti sa ove strane barikada, koja bi u bližoj budućnosti mogla da bude temelj zbilja izuzetnih stvari, onih za svačije uši. Ako bismo morali da nađemo neku manu ovom momku rođenom u Aleksincu, to je mestimična nefokusiranost i tematska neizoštrenost nekih pesama, ali s obzirom da je reč o momku koji je tek prevalio 21. godinu, vreme je svakako na njegovoj strani.\nFreemanove melodične matrice studiozno pripremaju pozornicu za majstora ceremonije koji ima sasvim dovoljno duha u šteku da slušaoce nauči kako je npr. "afekat u stvari aperkat iz nehata" i njoj slične blic definicije koje dovoljno govore o Cantwaitovoj intelektualnoj visprenosti i osećaju za vic. Sudeći po ovom izdanju, srpski hip hop ne mora da brine za svoju budućnost.


Iran zabranio uvoz "luksuzne" robe iz inozemstva\nIranske vlasti zabranile su uvoz stranih automobila, laptopova i druge "luksuzne" robe, u\npokušaju da uštede milijarde dolara.\nDnevnik IRAN objavio je listu na kojoj je 75 proizvoda, od satova i mobilnih telefona, do kave i toalet papira, koji se više ne mogu uvoziti iz inozemstva.\nTim jerama Iran pokušava ublažiti posljedica sankcija u naftnom i bankarskom sektoru koje su zapadne zemlje uvele Teheranu zbog spornog nuklearnog programa.\nDirektor iranske državne agencije za trgovinu Hamid Reza Safdel rekao je da je zabrana stupila na snagu u srijedu.


Porodica Archives - Page 142 of 142 - Moj pedijatar | Page 142\nJedna od definicija roditeljstva jeste omogućavanje deci korena i krila.\nDete na zimovanju\nIdealno bi bilo svakom detetu priuštiti boravak na planini. Za to ima mnogo dobrih razloga.\nAko tražite recept…\nAko tražite recept: 2 kašike pohvalnih reči 4 kašičice upornog prećenja ½ šolje jasnih zahteva 1 velika kašika vere u sebe Sve sastojke uporno mešajte i začinite dobrom voljom! Prijatno!\nOvo ste očekivali poslednjih nekoliko godina - vaše dete prelazi iz osnovne u srednju školu. Budite svesni činjenice da je ovo kritični period i zahteva posebnu pažnju s vaše strane. Vaš sin ili kćerka mogu izgledati veoma mladi, ali njihovo novo okruženj...\nKuda i čime na letovanje\nKada vodite dete na letovanje treba da odaberete što bezbedniji i prijatniji način putovanja. Većina mama i tata mora da pravi kompromis između idealno udobnog i finansijskih mogućnosti, pa smo odlučili da vam ponudimo nekoliko korisnih saveta za udobno i...\nPraznici… čarobno doba godine. Mirisi kolača, osvetljen i okićen grad, pokloni, druženja… sve to u većini nas izaziva osećanje radosnog iščekivanja i uzbuđenja. Onu posebnu čar osećaju samo deca. Većina ljudi svoje najlepše uspomene iz detinjstva veže upr...\n« Previous 1 … 137 138 139 140 141 142


Neki ljudi stvaraju super-lekoviti izmet koji može da izleči neke ozbiljne bolesti | Telegraf - Najnovije vesti\n10. februar 2019 | 10:21 » 09:46\nMedicina toliko napreduje, a očigledno i ljudski organizam\nNaučna istraživanja idu u nedogled, a sada se ispituje da li postoji dovoljno sterilan izmet kako bi bio upotrebljen kao lek protiv mnogih bolesti. Evo o čemu je reč.\nGrupa mikrobiologa se upustila u "svoju Odiseju" i tvrde da su na putu da pronađu savršen izmet koji može da služi kao lek.\nU ponedeljak je objavljena studija u časopisu "Frontiers in Cellular and Infection Microbiology" koja dokazuje da može da dođe do transplantacije fekalnih mikrobiota tako da oni imaju pozitivan efekat na organizam u celini.\nNe čini vam se, transplantacija upravo i znači da će se mala crvena zrnca iz vašeg izmeta naći na primer u vašoj utrobi. Ideja je da se crevna flora oplemeni bakterijama koje su potrebne za ispravno varenje i poboljšanju apsorpciju hrane. Crevni mikrobi osim ove uloge u varenju, imaju ulogu u poboljšanju ukupnog imunog sistema, odnosno u onemogućavanju nastanka infekcije.\nNa ovaj način bi bili spaseni svi oni ljudi koji imaju probleme sa stomakom, oni koji su osetljivi na virusne i bakterijske infekcije tog tipa.\nNajbolji primer za to koliku beneficiju za zdravlje ima transplantacija fekalnih mikrobiota izlečenje infekcije klostridijom, opasnom bakterijom koja potpuno uništava pre svega floru tankog creva. Naime, pojačanom probiotičkom florom se pre svaga stabilizuje sistem kako bi lekovi mogli da deluju. Činjenica je da se u 80 odsto slučajeva ova bolest vrati ili iskomplikuje. Ipak, ukoliko bi se primenjivala ovakva transplantacija, onda bi taj procenat pao na 20 odsto.\nIako još nije dovoljno istraženo transplantacija fekalnih mikrobiota bi mogla da pomogne kod sindroma nervoznih creva, iritabilnog kolitisa, alergijskog kolitisa i nekih neuroloških oboljenja.\nOno što je još značajnije nalazi pokazuju da bi ovaj tretman bio uspešan i kod čak 75 odsto pacijenata koji pate od ulceroznog kolitisa, bolestii za koju se smatra da ima genetičku pozadinu.\nPostoji studija iz 2017. koja je pokazala veliku uspešnost kada je ovaj tretman u pitanju, a kada se rasi o hroničnoj upali creva. Naime, zahvaljujući samo jednom donoru izmeta izlečeno je čak 27 pacijenata\nKada su naučnici istraživali na ovom području, optkrili su da neki ljudi imaju mnogo bogatiju stolicu pozitivnim bakterijama i da je njihov izmet daleko efikasniji u lečenju bolesti. Ovaj termin je poastao uvrežen među mikrobiololzima i odmah se zna da je vezan za fekalne materije.\nOno što brine je to da transplantacija slabije deluje kada su manje bolesti u pitanju, jer se genomi dobroih bakterija grupišu oko većih infekcionih tačaka, te onda manje kolonije lođših bakterija imaju priliku da "prave haos" u organizmu. Naućčnii smatraju da je to paradoks ove studije i da sigurno postoji logičnpo medicinsko objašnjenje za takvu pojavu, te će se zbog toga istraživanja nastaviti.\n(Telegraf.rs / arstechnica.com)\nTagovi: Bolest, Bolesti, Izmet, kolitis, Lečenje, lek\nKunda 11.02.2019 20:42\nJa sam već odavno to izmilio i evo ga doslo doba da se govna probaju a i vec odavno sam reko da ce se dlakave zene vrate, a isod miske ce da pletu kikice jos malo bili zivi pa videli\nDebeljko 10.02.2019 17:23\nJa sam živa fabrika takvih lekova 😂\nMiki 10.02.2019 13:12\nO ovavkvim eksperimentima sam citao pre 5-6 godina. Transplantacij a g****a je pokazala poboljsanje u blagim slucajevima dijabetesa.


Kosovski premijer u ostavci Ramuš Haradinaj objavio je da je kasno sinoć stigao iz Haga u Prištinu i da će nastaviti sa aktivnostima u vladi.\nHaradinaj je na Fejsbuku napisao da njegova nevinost ne može da se dovodi u pitanje i da nikakva zloupotreba ne može da uzdrma suvereno pravo Kosova.\n"Granice Kosova ne smeju da se tiču nikoga. Kosovu se ne može nametnuti Dodik Republika. Bezuslovni dijalog, odmah", objavio je Haradinaj.\nDo njega su, kaže, stigle glasine da obavljanje vladinih dužnosti nakon ostavke nije ustavno, ali navodi da ne može da se usudi da ostavi vakuum, jer Kosovo ne može da snosi posledice vakuuma u vlasti.\nOn je pozvao stranke koje misle drugačije da se obrate Ustavnom sudu i istakao da će poštovati odluku tog suda.\nIz njegovog kabineta za danas u 14 časova zakazana je redovna sednica kosovske vlade.\nHaradinaj od Ustavnog suda tražio tumačenje svoje ostavke i poručio Tačiju da sve pripremi za vanredne izbore\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas je u telefonskom razgovoru sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel ponovio da je za prevazilaženje zastoja u dijalogu neophodno da Priština ukine takse na robu proizvedenu u centralnoj Srbiji, zamolivši kancelarku da pomogne da se nastavi slobodan protok robe i trgovina.


Evgeny Novikov - Hanna Kulenty Saxophone Concerto No. 1 - Adolphesax\nby saxo 11 de octubre de 2020 0259\nHanna Kulenty. Saxophone Concerto No. 1\nNizhny Novgorod Philarmonic Orchestra\nLive Recording – A. Sakharov International Art Festival (Nizhny Novgorod)\nNovikov – Makovsky Sound Project (live electronics) Gaudeamus Festival


Početna Proizvodi Knjige Književnost Ostalo 145 SJEĆANJA NA LJUDE\nZa razliku od tolikih zlopamtila, Branislav Glumac odlučio se pisanjem odužiti mnogima kojih se sjeća pretežno po dobru. Njegova najnovija knjiga je čuvstveni obračun s ljepšom prošlošću, ali proveden evokacijom dragih susreta, prizivanjem značajnih i bliskih osobnosti što su ga pratile na životnom, a ponajprije na njegovu literarnom putu. Ne nedostaju sjetni tonovi, dapače oni su i te kako logični u specifičnoj »Enciklopediji mrtvih«, ali nije slučajna ni dominanta (o)smijeha, registriranje načina na koji su mili pokojnici reagirali na izazove humora, a pogotovo linija praćenja hedonističkih ili epikurejskih napasti (pušenja, pića, erotskih izazova)… Kao evokator svojih mrtvih (naših mrtvih), Glumac nam je pružio podsjetnik na minulu epohu, melankoličnu panoramu uspomena koje paradoksalno žive u dobro odabranim detaljima vitalnih reakcija i razumljivih poroka. Kao da je vinskom parom i dimom lula i cigareta ocrtao duhove koji traju s onu stranu izostale tjelesnosti. Tonko Maroević


Za rezanje voća u valjevskom kraju dnevnica do 4.000 dinara: A ko ume sa motikom, isto može dobro da zaradi | Telegraf - Najnovije vesti\n11. april 2019 | 22:21\nZa rezanje voća u valjevskom kraju dnevnica do 4.000 dinara: A ko ume sa motikom, isto može dobro da zaradi\nOve godine u valjevskom kraju za rad u poljoprivredi nema dnevnice ispod 2.000 dinara\nKo dobro barata sa motikom može da zaradii do 3.000 dinara dnevno, a slično je i sa rezidbom voća, gde dnevnica rezača ide i do 4.000 dinara. Ova dva posla su u valjevskom kraju među najplaćenijima, bar što se tiče radova u poljoprivredi.\nOve godine u valjevskom kraju za radove u poljoprivredi nema dnevnice ispod 2.000 dinara. Vlasnici seoskih gazdinstava kažu da je do radnika je sve teže doći, a da dnevnice stalno rastu. Iz tog razloga među plaćenije poslove u poljoprivredi spada i kopanje gde je dnevnica od 2.500 do 3.000 dinara ''jer je očigledno da više niko neće da kopa''.\nDnevnica rezača voća ove sezone kretala se od 3.000 do 4.000 dinara, rezidba vinove loze 3.000, dok za poslove sređivanja malinjaka ili kupinjaka, a potom i berbu proizvođači plaćaju najmanje 2.000 dinara, uz obezbeđen obrok i prevoz, što dođe skoro 3.000 dinara.\nZa poslove kupljenja šljiva ili berbu grožđa sezonski radnici mogu da zarade 2.000 na dan. Ko je, pak, angažovan na tresačima dnevnica mu je 2.500 dinare, kao i na drugim zahtevnijim poslovima, gde se od radnika traži da malo bolje poznaje tehnološki postupak.\nTežak posao, a dobra zarada, Foto: S.S.\nGodinama unazad, od kako je u selima sve manje stanovnika, poljoprivrednici radnike najčešće angažuju iz drugih mesta. Radnici se traže i putem oglasa, a plaćanje je po danu, satu ili kilogramu ubranog ploda. Kata Ilić iz osečanskog sela Lopatanj, koja se na porodičnom imanju sa suprugom bavi proizvodnjom i preradom voća i povrća, kaže da sezonske radnike angažuju u sezoni branja maline, kupine i pri kupljenju šljiva i to najčešće iz Valjeva.\n- Na imanju radimo suprug, ćerka i ja, dok se svekrva bavi i preradom, pa nemamo mnogo izbora, jer je u selu jako teško naći radnu snagu. Minimalna dnevnica je 2.000 dinara, ispod toga niko neće ni da priča o poslu, a kamoli da dođe da radi. Uz to ide prevoz i tri obroka. Nije to ni puno, jer ne bih ni ja išla da radim za manje novca. Mi često sa radnicima nađemo neko rešenje pa umesto novca to bude ogrev - kaže Kata Ilić.\nVoćar iz valjevskog sela Donje Leskovice Predrag Savić smatra da će se površine pod malinom smanjivati, jer je radne snage sve manje.\nDnevnice idu od 2.000 do 4.000 dinara, Foto: S.S.\n- Berača platite 2.000 dinara, a za hranu i prevoz to je 3.000 dinara. On nabere 50 kilograma, a 'odnese' 30 kilograma. Gde je tu proizvođač? Njega, njegovih ukućana i rada nema nigde - kaže Savić.\nOsim što u sezoni moraju da plaćaju radnu snagu, oni koji nemaju sopstvenu mehanizaciju, prinuđeni su da plate i obradu zemljišta. Pa tako uslugu oranja jednog hektara zemljišta treba platiti 100 evra, setva je 40 evra, dok je žetva 120 evra po hektaru. Košenje jednog hektara livade košta 50 evra, dok cena siliranja jednog hektara kukuruza zavisi od broja traktorskih prikolica, što se kreće od 15 do 20 evra po prikolici.\nValjevski kraj terorišu psi lutalice: Domaćinu Obradu Adžiću zaklali 19 jagnjadi (FOTO)\nNASLOVNE STRANE SUTRAŠNJIH NOVINA: Prelistavanje štampe za petak, 12. april 2019. godine\nVozač BMW se zakucao u banderu u Sarajevu, a ona se srušila i pala na drugo vozilo (FOTO)\nMalinari neće ni otkupnu cenu od 150 dinara: "Država mora da uredi tržište"\nAgro Biz | 0 shares\nKao da su zlatne: Divljaju im cene jabuka, potrošači ih sve manje kupuju\nAgro Biz | 1 shares\n"Interes Srbije je da šalje meso, mleko i voće u Kinu"\nAgro Biz | 5 shares\nGospodske reči Novaka na prozivke Kirjosa\nNervozna Kija Kockar samouverena: Ne vidim ko bi mogao da nadmaši mene iz Zadruge\nIzreka "naduvan da hoće da pukne" ima novo značenje... bukvalno\nNovi dokazi kako hrvatska policija maltretira migrante: "Tukli su ih, pucali, pa ih lovili u šumi"\nAlpinisti na garaži "Obilićev venac"\nPronađeno telo Željka koji je nestao u zabranjenom jezeru pre 4 dana, ronioci ga izvlače iz vode\nTagovi: Branje, Kopanje, Kupljenje, Maline, Režanje, Sezonski poslovi, Šljive, Valjevo, Vinova loza, Voće\nstvarno? 12.04.2019 06:05\najd neka mi neko objasni kako ovaj sa motikom i 2000 dinara da napravi prosek plate od 500 evra. i r3dakcija pri tom kaze ,,dobro zaradi... motika treba da se drzi danas naj manje 10 sati. radnichki hleba ima 9 kora\nMilano 12.04.2019 00:53\nAjmo Beogradjani sto kukate da radite za 30,000, evo izvolite.......\nCole 12.04.2019 00:49\nPo kojoj ceni bi gazde htele da im neko bere maline, posto im se na 2.000din ne isplati, jer odnese 30 od 50kg. Da li je realno da to neko treba da radi za 1.000din....ko je ovde lud. Ako se vec bavite malinama, valjda u svim racunicama treba da se racunaju i beraci istih, kao trosak, a ne odneo mi 30kg. Pa onda druze beres sam i ne odnese ti niko nista, ali zato ako beres sam propasce ti bar 40 od 50kg.\n7 dana će sevati i pucati, izdato novo upozorenje RHMZ: Izbegavajte opasna mesta, ovo su crvene zone\nOvo su rešenja iz kombinovanog testa na maloj maturi (FOTO)\n"Rekla mi je: Miljana, procurili su testovi!" Dokle će nam mala matura biti velika sramota?\nLisica izašla u šetnju, u centru Pančeva: Prolaznici je snimali i čudili se otkud ona tu (VIDEO)\nDevojka (20) kod Bujanovca se naslonila na ogradu terase i pala: Hitno prebačena u bolnicu\nPočeo kombinovani test malim maturantima: Šarčević kaže da je bezbedan\nNestabilno vreme ne posustaje: Danas nas očekuju pljuskovi, grmljavina, grad i sparina\nNastavnici tukli bolesnog dečaka u Jagodini, dok je on povraćao: Majka sve prijavila policiji\nPljusak potopio Suboticu, automobili "jahali" talase (FOTO)\nTrudnu Snežu sa 7 dece je ostavio muž: Sin ima cerebralnu paralizu, gladni su i ne znaju šta ih čeka\nBeograd goreo od munja: RHMZ izdao hitno upozorenje, kritično je bilo sat vremena (VIDEO)\nNASLOVNE STRANE DANAŠNJIH NOVINA: Prelistavanje štampe za sredu, 19. jun 2019. godine\nTri ženske osobe učestvovale u lancu curenja testova iz matematike: Šarčević o aferi mala matura\nProtesti malih maturanata širom Srbije: Šetaju u Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu i svi traže isto\nDirektor policije osudio incident u Nemanjinoj: Nedopustivo je da neko gađa jajima policiju\nSrbija najmirnija zemlja u regionu, odmah ispod Albanija: Izveštaj vodećeg svetskog istraživanja\nOtac stradalog radnika u Namenskoj razgovarao sa Vučićem\nKako je ovim putem pored drakonskog obezbeđenja, kodova i ključeva procurio test? (INFOGRAFIKA)\nPrasak, prekid programa i kolutanje očiju: Šta se desilo u programu uživo TV Prva\nTužilaštvo ispituje ženu za koju se sumnja da je kriva za otkrivanje testova iz matematike\nPala odluka: Polaganje male mature nastavlja se sutra, a 15 škola je pod lupom zbog "provale" testa\nPoložen kamen-temeljac Instituta "Dedinje 2", Vučić poručio: Snaga države počiva na zdravstvu (FOTO)\nOtkrivamo odakle je krenuo haos sa testom: Đaci na Vajberu delili zadatke, BIA i policija češljaju\nPreminuo Ivan Janjić, organizator WB žurke: U poslednjim statusima radovao se jednoj, ali nije došao\n"U toku je školska hajka": Svi se pitaju da li je i test iz srpskog procurio i da li će ga ponoviti\nČim pogledaju dole dok voze ovuda, u Valjevu počinju da pevaju: "Napileee se ulice"\nTest iz matematike ukraden je i prodavan za 2.000 dinara pre 6 godina, a to se dogodilo i danas\n"Provaljen" i kombinovani test za malu maturu?\nUz pasoš spremite i bezbednosni plan: Odgovor na pitanje da li je sigurno letovati u Hrvatskoj i CG\nMinistar Šarčević potvrdio: Test iz matematike za malu maturu je "provaljen"\nPoznato zašto su odloženi testovi iz matematike\nPolaganje matematike odloženo za četvrtak: Ne zna se da li su zadaci za osnovce procurili\nNevreme nas neće zaobići ni danas: Srbiji prete grad, grmljavina i velike količine padavina\nVeče pred polaganje matematike među decom kružili zadaci: Oni veruju da je to test za danas (FOTO)\nNASLOVNE STRANE DANAŠNJIH NOVINA: Prelistavanje štampe za utorak, 18. jun 2019. godine\nOluja kotrljala kontejnere po Beogradu, uništeni usevi u Prijepolju, centar Zaječara pliva (VIDEO)\nHilandar iznutra: Kako izgleda kelija, a kako stena kod koje se pričestila vojska pre Kosovskog boja\nNajezda zmija u Leskovcu: Puze po centru grada, Zoohigijeni samo stižu pozivi uznemirenih građana\nRešenja testa iz srpskog jezika: Odgovori na svih 20 pitanja sa male mature\nOvo su pitanja sa testa iz srpskog jezika za malu maturu. Koliko biste poena vi skupili? (FOTO)\nOsmaci se preznojavali na pitanju o Kosovskom boju: Jedan zadatak iz srpskog najviše ih je namučio\nPočelo polaganje male mature: Danas provera znanja iz srpskog jezika (VIDEO)\nUšao sam u najmračniji deo Viminacijuma, skriven pod zemljom: "Rimljanin" mi je otkrio velike tajne\n"E, Srbijo, zar vas nije sramota": Reke nam se dave u smeću. Ovaj snimak sa Đerdapa boli\nĐorđe u starosti dočekuje posetioce Zejtinlika, otkrio nam je i tajnu o ocu Miše Janketića (VIDEO)


Ostale vesti, 21.10.2010, 01:31 AM\nViše od 20% klikova na PPC oglase (pay-per-click, engl. - plaćanje po kliku) u poslednja tri meseca su bili ili slučajni ili zlonamerni, što znači da je novac oglašivača protraćen na posetioce web sajtova koji uopšte nisu bili zainteresovani za reklamirane proizvode ili usluge, niti su imali nameru da ih kupe.\nPrema globalnom istraživanju koje je u sredu objavila kompanija Click Forensics, oko 22,3% ovakvih slučajeva čine takozvane "klik prevare", što predstavlja porast od 8% u poređenju sa istim periodom prošle godine.\nKlik prevare utiču na efikasnost PPC reklamnih kampanja, u kojima oglašivači plaćaju po kliku, odnosno svaki put kada posetilac sajta klikne na njihov oglas. PPC oglasi su obično kratki, tekstualni i sa linkom ka sajtu oglašivača. PPC oglasi se obično nalaze pored rezultata pretrage pretraživača i na web stranicama povezanim sa njihovom tematikom.\nPPC oglasi su najpopularniji vid internet oglašavanja, kojem pripada uobičajeno 45% do 50% budžeta oglašivača namenjenog online marketingu. Google je svetski lider u prodaji i distribuciji PPC oglasa, od kojih kompanija ostvaruje najveći deo svog profita.\nDo klik prevara dolazi kada se na PPC oglase klikne ili greškom ili zlonamerno. Slučajni klikovi se dešavaju kada korisnici nenamerno kliknu na oglas. Zlonamerni klikovi obično potiču od vlasnika web sajtova koji nastoje da povećaju naplatu svojih PPC oglasa.\nKompanija Click Forensics, koja kvartalno objavljuje izveštaje počev od 2006. godine, je za porast klik prevara okrivila automatizovane napade pomoću bot mreža i nove izvore oglasa koje prevaranti koriste, kao što su mobilni telefoni, društvene mreže i video.


Stanković: Svaka utakmica je test za sve nas, da li smo dostojni dresa ili nismo\n09. maj, 2021.\nBeogradska Crvena zvezda u okviru 36. kola Linglong Tire Super lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Čajetine, ekipu Zlatibora.\nŠef stručnog štaba crveno-belih Dejan Stanković ističe da je predstojeći meč dobra priprema za finale Kupa Srbije i da očekuje od svojih igrača da nastave sa maksimalnim zalaganjem:\n’’Nadam se efikasnoj i otvorenoj utakmici, imamo cilj da se dobro pripremimo i budemo spremni do 25. maja, da svako stigne i da odmori, ali i da odigra onoliko minuta koliko je potrebno da bude u perfektnoj formi za finale Kupa Srbije. Ova godina je bila zaista iscrpljujuća za sve momke, kao i sve nas, tako da i pad koncentracije i sve što je posledica toga je normalno. Sutra očekujem jednu lepu utakmicu za oko. Svaka utakmica je test za sve nas, da li smo dostojni dresa ili nismo, bar ja tako gledam na život u Crvenoj zvezdi, jer je ona ispred svih i niko ne sme da se šali sa ovim dresom i da ga potcenjuje. Alergičan sam na to i prvi sam tu da reagujem, za sada sve ide kako treba, momci daju maksimum, ove sezone su se dali stopostotno i rezultati se vide. Ovo je istorijska godina za Crvenu zvezdu zahvaljujući njima, Evropa, prvenstvo, imamo mogućnost da osvojimo duplu krunu, tako da smo izvukli maksimum iz ove sezone.’’\nMeč 36. kola LInglong Tire Super lige Srbije između Crvene zvezde i Zlatibora igra se u nedelju 09. maja 2021. godine, sa početkom u 18:45 časova. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na prvom programu TV Arena sport.


Nećemo fašiste u Sarajevu! Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nNećemo fašiste u Sarajevu!\nObjavljeno: 23.07.2012. u 13:24h\nZamislite da dođete u goste i domaćin vam na rastanku poruči kako će uskoro uzvratiti posjetu. Pritom vas istuče, obeća kako će vam zapaliti kuću i izvrijeđa vam sve živo i mrtvo. Na to se vi nasmiješite i kažete: “Ma, samo izvolite, mi vas s radošću očekujemo. Bosansko gostoprimstvo je u pjesmama opjevano!”.\nPrvo što vam pada napamet je da je autor ovog teksta idiot. Niko sebi ne bi dozvolio ovakvo ponižavanje. Ipak, i to se događa...\nProteklog četvrtka u Sofiji su fudbalski klubovi Sarajevo i lokalni Levski odigrali pretkvalifikacionu nogometnu utakmicu Eurolige. Levski je pobijedio, uzvratna utakmica se igra u četvrtak, i sve bi bilo krasno da se na tribinama stadiona u Sofiji, među domaćim navijačima nisu pojavili transparenti koji veličaju Ratka Mladića i Željka Ražnjatovića Arkana, uz nezaboravnu fašističku ikonografiju i parole “Nož, žica, Srebrenica”. Onako uz put, gostujući navijači su dobili batine, zamalo da im zapale autobus a nekoliko ih je zatvoreno zbog, kako se navodi, napada na policiju.\nIsta ova dva tima, ovog četvrtka na stadionu Asim Fergatović Hase igraju uzvratnu utakmicu. Iz Sofije je najavljeno da dolazi 300 navijača Levskog. Kažu da dolaze oni najgori. Kako bi opravdali taj epitet, navijači su najavili da će zapaliti Sarajevo, uz neizostavno “Nož, žica, Srebrenica” i fotografiju zapaljene zgrade Skupštine BiH.\nTradicionalno gostoprimljivi Bosanci se adekvatno spremaju za dolazak gostiju. Policija će biti na najvećem stepenu pripravnosti. Angažirat ćemo na stotine policajaca. Vjerovatno će doći pojačanja iz drugih gradova BiH. Obezbijedit ćemo gostima sve potrebne uslove da se komotno osjećaju u olimpijskom gradu. Mogu do mile volje da uzvikuju kako vole zločince, da negiraju genocid, ponižavaju Sarajlije... Policija će brinuti za njihovu sigurnost, zadužena da ne dozvole sukobe domaćih navijača i gostiju. Pa kakvi bismo mi to bili domaćini kad bi napadali sve one s kojima se ne slažemo?! Pa šta će svijet pomisliti o nama?\nVjerovatno će pomisliti da smo idioti.\nModerna povijest Bosne i Hercegovine obilježena je zločinima i genocidom. Sarajevo i Srebrenica su toponimi tih stradanja, a Mladić i Arkan temeljiti izvođači najmasovnijih zločina u Evropi nakon Drugog svjetskog rata. Aušvic ili Jasenovac su decenijama simboli holokausta i stradanja Jevreja, a zločinci poput Hitlera, Himlera ili Pavelića imaju svoje mjesto u nacrnjoj povijesti svijeta i njihova imena su upozorenje šta nas čeka ako se ne suprostavimo fašizmu.\nZamislite da neko, u ciliviziranom dijelu svijeta najavi kako će zapaliti London, ili Pariz, ili Drezden možda, sve uz parole “Nož, žica, Aušvic” i “Hitler i Luburić su naši heroji”... Vjerovatno taj nikada ne bi prišao ni Londonu, ni Parizu, ni bilo kom normalnom gradu na planeti. Klub za koji navija snosio bi posljedice a svjetski mediji bi mjesecima razvlačili priču o opasnosti nacističkih pokreta i njihovim vezama sa fudbalskim navijačkim skupinama. Iskreno, tako i treba. Jednako kao što treba reagirati na najavu fašizma u glavnom gradu Bosne i Hercegovine.\nVlasti u Sarajevu moraju zabraniti najavljeni fašizam u glavnom gradu Bosne i Hercegovine. Svoj stav mogu iskazati samo na jedan način i to tako da uskrate gostoprimstvo navijačima koji su najavili da će zapaliti Sarajevo i koji negiraju genocid, slaveći zločince Mladića i Arkana.\nUkoliko se gradske vlasti u Sarajevu ne stave u odbranu osnovnih ljudskih vrijednosti i borbe protiv fašizma onda ne zaslužuju naše povjerenje. Sarajevo se 1992. godine suprostavilo fašizmu jednako kao i 1941., i niko nema pravo da to umanjuje. Sarajevo ničim ne zaslužuje da ga ponižavaju grupice fašista.\nInertnost, uspavanost, briga za fotelje ili nešto četvrto ne mogu biti opravdanje. Ništa i niko ne može da stoji ispred borbe protiv fašizma.


Dijaspora Uživo - 16.05.2014 - Dijaspora TV\nTVDijaspora Uživo – 16.05.2014\nDijaspora Uživo – 16.05.2014\nIlić Svetlana, direktorka BUM Media koja će predstaviti „ 4 bečku nedelju integracije“; Amela Mirković iz savetovališta „Transkulturalni rad“; Igor Mioković student u Beču i već uspešan dizajner; Mag. Dunja Tot, režiserka i profesorka scenske umetnosti najaviće novu predstavu „List za list“ – Devet žena jedan život Sophie Scholl“. Jedna od najpoznatijih muzičkih zvezda Balkana, Dragana Mirković govoriće o svojoj 30-njoj karijeri i životu u Beču. Voditeljka emisije Vesna Dimitrijević.


Zaustavljeni autobusi sa Kosova - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Zaustavljeni autobusi sa Kosova\nZaustavljeni autobusi sa Kosova\nKosovska policija na administrativnom punktu kod Končulja nije dozvolila prolazak nekoliko stotina Srba u deset autobusa, koji su krenuli u Beograd na miting „Buducnost Srbije“, javlja RTS.\n1Piše: Fonet 19. aprila 2019. 16.20 Izmenjeno: 23. aprila 2019. 04.03\nDirektor gimanazije u Gnjilanu Zoran Stojanović potvrdio je za RTS da su među vraćenim autobusima i zaposleni te škole, dodajući da policija autobusima nije dozvolila prolazak zbog navodno nekompletne dokumentacije.\n„Zaposleni gimanzije su se nakon nekoliko sati čekanja vratili svojim kućama, a isto su učinili i zaposleni u drugim institucijama“, rekao je Stojanović. Sedam vraćenih autobusa prevozilo je ljude iz opštine Gnjilane, a u tri su bili žitelji opštine Vitina.\nStojanović je dodao da su jedan autobus vratili pripadnici MUP Srbije zbog osiguranja. Portparol kosovske policije u regionu Gnjilana Ismet Hasani preneo je RTS da je iz Kosovskog Pomoravlja put Beograda jutros krenulo 17 autobusa. On nije mogao da potvrdi koliko ih je vraćeno, jer se radi o nadležnosti granične policije.\nDobro je uradila policija Kosova. I oni sa Kosova koji su hteli na navodni Vucicev miting „buducnost odn sa AV, proslost Srbije“ su\nse ovome vracanju autobusa obradovali. Nece morati da dokazuju da je Milosevic umro i da dirigovano valjanje srbskog naroda po ulicama Beograda pripada proslosti. . .


Hotelski smeštaj Kruševac | Profi asfalt\nHotelski smeštaj Kruševac\nDostojevskog bb, 37000 GORNJI STEPOŠ, KRUŠEVAC\n...... konaci... Prikaži\n"KONAČIŠTE DABI" je jedinstveno mesto gde se susreću tradicionalne ugostiteljske vrednosti, ljubaznost osoblja i savremeni trendovi poslovanja. Smešten je nedaleko od centra grada, u mirnoj kruševačkoj četvrti u neposrednoj blizini Sportskog centra i na samo deset minuta hoda od svih gradskih atrakcija. Osnovan je 2007. godine i za kratko vreme je uspeo da postane jedan od uglednijih ugostiteljskih objekata u Kruševcu i okolini. Raspolaže sa 2 apartmana, 16 jednokrevetnih, 17 dvokrevetnih, 10 trokrevetnih soba, caffe barom i restoranom, kongresnom salom kapaciteta 80 mesta, salom za svečanosti kapaciteta 220 mesta, perionicom veša i parking prostorom. Sobe se odlikuju komforom i praktičnošću. Restoran nudi bogatu kartu pica kao i jela nacionalne i internacionalne kuhinje. Profesionalno i ljubazno osoblje vam je uvek na usluzi.


Turska pomaže modernizaciju severnomakedonske vojske - Sputnjik Srbija\nTurska pomaže modernizaciju severnomakedonske vojske\n22:09 03.04.2019 Preuzmite kraći link\nTurska će nastaviti da podržava Severnu Makedoniju, naročito kada je reč o modernizaciji i obuci vojske, izjavio je danas turski ministar odbrane Hulusi Akar u Skoplju.\nOn je istovremeno na zajedničkoj konferenciji za novinare sa ministarkom odbrane Radmilom Šekerinskom upozorio da strukture organizacije Feto, koje postoje u Severnoj Makedoniji, štete odnosima dveju zemalja i na neki način sabotiraju dugotrajne prijateljske i bratske odnose, prenosi MIA.\n„Imamo imena nekih vođa te terorističke organizacije i razmenili smo te informacije. Uveren sam da će narednih dana institucije u Severnoj Makedoniji preduzeti sve neophodne mere u tom smislu“, rekao je Akar.\nŠekerinska je izrazila očekivanje da će Turska ratifikovati protokol o pristupanju Severne Makedonije NATO-u, preneo je Tanjug.\n„Turska nije naš neposredni sused, ali se uvek ponaša kao više od suseda. Turska nam je ponudila pomoć i podršku kad je to našoj zemlji trebalo i mi to nećemo zaboraviti“, rekla je ona.


HEDONISTIČKO POPODNE NA KAPRIJU | kofernjača\nHEDONISTIČKO POPODNE NA KAPRIJU\n27. маја 2017. 27. маја 2017. ~ kofernjača\nDobar dan svima, koliko vas tamo ima.\nVidim da vam se post o Zanzibaru prilično dopao, što je i mene okuražilo da napišem novi posle poduže zimske pauze. Nadam se da mi nećete zameriti i da ću svojim prvim postom u ovoj 2017. godini da ponovo zaokupim vašu pažnju i čitanje.\nOva putnička godina me odvela na neka lepa mesta u Srbiji, kao što je na primer, Vrnjačka banja, a prva evropska destinacija za koju sam ove godine hitro spakovala svoj kofer je bila Italija. Nema lepše zemlje da otvori još jednu putničku sezonu i avanturu od ove. Zemlja u koju se ja iznova zaljubljujem kadgod otkrijem neki njen novi komadić i regiju koja je specifična po nečemu svom.\nIako sam sa više strana čula da kao prijatelji Italijani nisu baš na vrhu lestvice i da se doživljaj ove zemlje umnogome razlikuje iz perspektive turiste i stranca koji tu živi, ne dozvoljavam da mi to utiče na moju percepciju i ljubav koju od malih nogu gajim prema Italiji.\nDivim se njihovom hedonizmu i talentu da od svega naprave umetnost i brend. Bilo da je reč o pršuti, sladoledu, pasti, cipelama ili nekom osvežavajućem piću, ovaj narod zaista ceni sve što mu domovina pruža zahvaljujući i geografskim i kulturološkim predispozicijama. Mnogo se toga bazira na tradiciji, predanom radu, ljubavi, osećaju za lepo. Zaista mi je želja da obiđem sve čarobne delove ove božanske zemlje, ali sam srećna što mi se nakon ovog putovanja jedna želja već ispunila, a to je da obiđem jug Italije gde pre svega mislim na Napulj. Ova kratka ali naporna i dinamična tura je standardni primer tura koje su jeftine i nude mogućnost obilaska brojnih gradova za kratak period i samim tim je vreme u svim tim mestima prilično ograničeno i praktično grebanje po površini.\nNo, ne možete imati i jare i pare. Sa bazom u Napulju, svaki dan smo se zahvaljujući fakultativama, oduševljavali nekim novim mestom u blizini, barem na sat ili dva.\nPrvi fakultativni dan nas je odveo do kaskadnog, brdovitog Pozitana, koji možemo slobodno proglasiti gradom stepenica i koji ću zasigurno po tome i pamtiti ali i po neverovatnoj panorami sa vidikovca kojom dominira mnoštvo načičkanih belih kućica u brdima na različitim visinama i na najneobičnijim pozicijama kao i pogled na more i plažu. Potom smo se uputili ka slatkom primorskom mestašcetu Amalfi koje ću pamtiti po izvanrednom kolaču baba, punjenim limunćinom.\nSLIKE POZITANO :\nSLIKE AMALFI : Drugog dana nas je put odveo do još jednog lepog mesta na moru, Sorento, kao i do mondenskog letovališta, koje je ovoga puta u glavnoj ulozi ovog posta, potpuno zasluženo, Kaprija. Trećeg dana smo rešile da preskočimo izlet do Pompeje i neko vreme provedemo u zbližavanju sa Napuljom.\nSLIKE SORENTO :\nSLIKE KAPRI : Da to nismo učinile, teško da bismo spoznale raznoliki temperament ovog grada, njegov ubrzani, strastveni ritam juznjačkih srca ali i lepote skrivenih ulica, prelepih crkvi i palata, beskrajno šetaliste pored mora, nervozne vozače vespi i Fiata, nezaboravni ukus margarite u jednoj od najstarijih picerija i još mnogo toga o čemu će biti reči u nekom od narednih postova jer Napulj to sigurno zaslužuje.\nKraj naše mini italijanske avanture nas je odveo i do Toskane i njenog središta Sijene. Obzirom da mi je prva poseta Sijeni ostala u kišnom sećanju, sada sam se baš obradovala Suncu koje nas je dočekalo i prepunom glavnom trgu gde su ljudi u opuštenom raspoloženju jednostavno uživali u lepom danu. Zasigurno ću se potruditi da Napulj još nekad posetim s tim što bih ovoga puta bila samo tu i na pravi način, bez žurbe udahnula miris i atmosferu ovog grada. A sada ukratko o safiru italijanske obale, ostrvu mornarskih boja, Kapriju.\nDa se odmah razumemo, nema mesta ni ostrva kao što je Santorini, ali recimo da bi Kapri mogli svrstati na neko zavidno treće mesto po lepoti, ali ne i cenama hehe. Dakle, do ovog ostrva smo se uputili brodom iz Sorenta, koji nas je nakon kratke polučasovne vožnje iskrcao na tle ostrva kojim su nekada koračale Grejs Keli, Liz Tejlor i mnoge druge zvezde nekih lepših, prošlih vremena. Divan je osećaj biti ponovo u dodiru sa morem i mediteranskim duhom, pogotovo kada dolazite iz zemlje koja ga nažalost nema ni na vidiku. Za razliku od prethodnih fakultativa, ovde nas je agencija počastila čak sa četiri sata boravka i u prvom momentu, ne znate šta biste pre da vidite ili radite, ali ubrzo ono lepo mediteransko Sunce umiri nestalni turistički duh i rešite da ne radite nista specijalno i glamurozno sem da uživate u nestvarnim prizorima koji se polagano smenjuju pred vašim očima, a u kojima su more i nebo glavni akteri. No, uvek postoje neke aktivnosti koje su u sklopu samog izleta.\nU ovom slučaju je to bila vožnja uspinjačom (il funicolare) od luke Marina Grande do najviše tačke na ostrvu tokom koje možete uživati u brojnim vinogradima i stablima limunova koji vas hrabro vode ka vrhu. Karte za uspinjaču se kupuju na mestu odakle ona i kreće, a kada se nakon brze vožnje popnete na vrh, kao nagrada vas sačeka bajkoviti pejzaž okupan Suncem koje je na ovom ostrvu, verujem stalni gost. Gore imate i kafiće, vrtove, restorane, uličice, taksi stanice koje krase luksuzna kabriolet vozila i šarmantni taksisti za koje se priča da su izuzetni vodiči tokom vožnje i da rado pričaju o lepotama ostrva i skrivenim mestima.\nTu staju i mini busevi koji vode do obližnjeg Anakaprija, što se takođe preporučuje ali je nama promaklo ovoga puta. Konobar iz kafica u blizini uspinjače je pokušao da nas ubedi da odemo na neku od primamljivih tura čamcem koje vam otkrivaju magiju čuvene Plave pećine rajski lepe, no mi smo umesto toga sele u jedan restoran koji nas je primamio pogledom na more i sjajnim eneterijerom ali i menijem. Šta čovek više da poželi pored vrhunskih njoka i čuvene kapreze salate uz pogled ko iz najlepših snova na jednom od najlepših ostrva. Sa godinama nam na putovanju i takvi trenuci mira i čistog uživanja budu dovoljni na pravom mestu, u pravo vreme, u dobrom društvu. No, jedino za čim priznajem žalim je što nisam obišla vilu San Mikele.\nNakon tog nezaboravnog ručka smo se uspinjačom vratile dole i uživale u šetnji plažom ulazeći u obližnje radnjice u potrazi za pogodnim suvenirom za drage osobe. Iako se zna da je Kapri papreno letovalište, ipak postoje radnjice u kojima se možete počastiti nekom lepom mornarskom jaknom ili majicom za 10, 15 eura, što je dobra vest za nas obične smrtnike turiste. Verujem da leti u špicu sezone, ovo ostrvo deluje potpuno drugačije u očima turista i znatno življe i primamljivije. Ovako možete videti po kojeg kupača, u brodu dosta slobodnih mesta, a samo ostrvo deluje malo uspavano, iako prelepo. Kada sam gore pomenula kapreze salatu koja u sebi ima naziv Kapri i boje italijanske zastave, treba probati i kapreze tortu koja takođe može biti punjena limunćinom ili čokoladom, a ono što nikako ne smete propustiti je kremasti, slatkasti liker od dinje Meloncino. Fantastično piće, naročito kada je rashlađeno, za sve ljubitelje ili ljubiteljke slatkih alkoholnih napitaka. Uskoro mi dolazi brod da me vrati u Napulj, pa moram stati u red, a vi dotad priželjkujete moj naredni post i napravite brzinski kapreze salatu ili neku laganu pasticu, uspite čašu belog vina, pronađite na Internetu italijanske hitove i za čas ste maštom u Italiji. Nekad se i tako može otputovati na mesta koja su vam lepa i draga i za koja ste posebno vezani.\nPoslednji poziv za ukrcavanje Kofernjače.\nBaci e saluti!\nP.S. Častim vas mini vodičem o zanimljivostima ostrva.\nMonte Solaro je najviša tačka na ostrvu (589m) odakle se pruža nestvaran pogled i panorama.\nU avgustu najviše turista poseti ostrvo, čak negde oko 20.000 dnevno.\nČuvena Plava pećina (Blue Grotto) se prostire na nekih 50m površine a dubina joj je 150m i ima peščano dno.\nKapri je naziv celokupnog ostrva, ali zapravo se istočni deo tako zove, a zapadni deo je Anakapri.\nKapreze salata je svoje ime dobila po salati Kaprija koja od sastojaka sadrži paradajz, mocarelu, bosiljak, uz dodatak soli i maslinovog ulja.\nKapri sandale su 1946. postale poznate baš zahvaljujući Džeki Kenedi, Liz Tejlor i Grejs Keli koje su ih otkrile i poručivale ovde.Koštaju od 100-380 evra.\nPosted in Ostrva\tAmalfiEvropaItalijajugkapreze salataKaprilimuncinomeloncinoNapuljpicaPozitanoSorentoVezuv\n< Previous Zanzi za Nindzi\nNext > Vedi Napoli e poi muori\n8 thoughts on “HEDONISTIČKO POPODNE NA KAPRIJU”\n27. маја 2017. у 17:14\nVedi Napoli e poi muori ! To je zaista jedno posebno mesto, kao komad neba koji je pao na zemlju, kako to kazu Italijani !\nSlazem se, Napulj i obala Amalfi sa biserom Kapri sigurno treba obici i doziveti ! Posebno me odusevila ta opustena atmosfera i vedri i nasmejani ljudi ! Uzivala u tekstu i fotografijama 🙂 Molto grazie Kofernjaca\n27. маја 2017. у 17:24\nSvaki put kada ti procitam post zakljucim kako imamo slicne turisticke afinitete. I meni je Italija na vrhu moje liste a o Kapriju mastam od kada sam prosle godine krocila na njega. I treba da ti bude zao za Anakapri i vilu San Mikele ( ma ceo Anakapri) a primecujem da ne spominjes ni Augustosovu bastu i via Krupp koja je takodje fascinantna. Pozdrav od Jadranķe\n13. августа 2017. у 14:43\nHvala na komentaru Jadranka, izvinjavam se sto kasnim sa odgovorom. Verujem da su sva ta navedena mesta magicna i lepa i da cu ih neki drugi put bolje upoznati i videti. Sta reci, Italija je biser sa mnogo carobnih mesta. Meni su Grcka i Italija dve najvece ljubavi bez premca. Puno je gradova i ostrva koje zelim da obidjem ali polako. 😉 Nadam se da ce ti se i danasnji post o Napulju dopasti. Pozdrav\n30. маја 2017. у 13:49\nfenomenalan prikaz jednog malog dela Italije, ali prepunog lepota. Samo nastavi da putuješ na lepa mesta i da svoje impresije deliš sa nama.\n13. августа 2017. у 14:38\nHvala najlepse Ema. Ovakvi komentari mi bas znace. :)) Trudicu se a Italija je moja ljubav zauvek. 😉\n30. маја 2017. у 14:54\nHvala najlepse Ema, ovakvi komentari su bas vetar u ledja. :)) Potrudicu se za vikend da objavim post o Napulju, takodje magicnom mestu u Italiji a naravno da cu nastaviti svoje impresije da delim sa vama, vernim pratiocima, kadgod se ukaze prilika. Pozdrav 🙂\n14. јуна 2017. у 13:58\nKoliko lepote na jednom mestu! Prelepo!\n13. августа 2017. у 14:46\nHvala halotravel, slazem se. Pozdrav\nОставите одговор на kofernjača Одустани од одговора\nSARDINIJA - ostrvo osmeha i smaragdnih plaža\nKofernjačina lisabonska priča\nKofernjača u epizodi Kikladska avantura


Fitness sprave | Wellneo\nVrlo lako je provoditi večeri sjedeći na kauču i predati se buljenju u serije i filmove ili još gore mobilni telefon – ali, ukoliko želite da se brojka na vagi pomjeri naniže, možda je vrijeme da stvari malo prodrmate u večernjim satima. Držite se sljedećih savjeta kako biste sebe makar malo približili kilaži o kojoj toliko maštate.\nModerno doba osim brojnih tehnoloških prednosti sa sobom nosi i brojne negativne posljedice koje na svojoj koži počinjemo osjećati tek s godinama. Najveći čovjekov neprijatelj zasigurno je stres koji može uzrokovati brojne psihosomatske tegobe. Međutim, u borbi protiv nakupljenog stresa može vam pomoći meditacija...\nBaš kao što su u zvijezdama zapisane i osnovne karakterne crte svakog horoskopskog znaka, tako bi vam ti podaci mogli pomoći da pronađete oblik vježbanja od kojeg nećete odustati.\nNe radi se samo o tome da ti se sviđa tvoja vrsta tjelovježbe, već i da radiš nešto pomoću čega ćeš pronaći mentalnu ravnotežu, zajedno uz fizičku.\nIz zabave ili čiste dosade nastali su neki od najvećih svjetskih izuma, igara ali i sportova.\nDa li ste ikad ronili u blatu ili pokušali uhvatiti kotrljajući sir? Ovo je spisak najčudnijih sportova na svijetu, neki od njih imaju čak i svoje šampionate.\nTrening u prirodi budi optimizam i jača volju. Ukoliko za trening pod vedrim nebom izaberete park ili igralište blizu kuće kao rekviziti mogu da posluže klupe, drveće, grane, panjevi, dječje penjalice... Uvijek razmišljajte o treningu cijelog tijela, i koristite složene vježbe koje zahtjevaju aktivaciju većih mišićnih partija poput nogu i leđa.\nJoš jedna fitness sprava u nizu. Ili ne?\nRijetko ko je u potpunosti zadovoljan svojim tijelom. Bilo da se radi o samo 2 suvišna kilograma, uvijek želimo izgledati savršeno. Savršena prilika za to je upravo sada...\n10 najčešćih zabluda u fitnessu\nDa li vam se dogodilo da ste se teškog srca odlučili da ipak odete na trening, a kada ste se vratili kući, niste se osjetili ništa bolje, samo još umornije i potpuno slomljeno. Nije ni čudo da ne volite da vježbate! Šta drugi vide u tome? ili je možda Vaša situacija potpuno obrnuta..


Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija) | 6. strana | Forum Krstarice\n24.06.2014 u 20.08 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\n....na dresu treba da mu piše "Pazi ujeda"....ubuduće.......\nAlitalia i Croatia Airlines objavljuju zajednički let na liniji: Rio de Janeiro - Roma - Zagreb.\n24.06.2014 u 20.10 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nTo su vam urusi...voleo ih neko ili ne, spavali su decenijama sad se vracaju na staro.....1950 igraju pred 200.000 neprijateljski raspolozenih navijaca sa timom kome je dovoljan bod da osvoji SP i koji je vec vidjen na mestu osvajaca, primaju gol pa posle daju jos dva u zavrsnici utakmice....nikako ne treba opravdavati potez Suareza ali treba uci u pozadinu toga - on bi bukvalno poginuo za pobedu....Gatuzo je bio lud ali ovaj je prava kamikaza...\nIsto su pitali i Englezi 1986. ali Maradona je ostao Maradona\nU svakom slucaju, ako je neko nepravedno prolazio n puta na prvenstvima, onda su to Zabari i nikada mi nije zao kada ispadnu.\n24.06.2014 u 20.13 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\n24.06.2014 u 20.14 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\n24.06.2014 u 20.15 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nIdemo Uruuuuuuuuuuuuuuuuuuuuuuuuuuuguiaaaaaaaaaaay !!!!!\nUh kako mi je drago zbog Urugvaja , isao bi sad na trg da slavim\n24.06.2014 u 20.16 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\n24.06.2014 u 20.17 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nCiganin kakvog jos nisam video, i posle te situacije 2010. i posle ovog danas Urugvaj ipak prolazi, pa gde je tu pravda?\nPa nema puno pravde. Evo pogledaj samo šta je Baloteli uradio a dobio (verovali ili ne) samo žuti karton\n24.06.2014 u 20.25 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nOvo je meni na granici, nek je i crveni opet je bila borba za loptu, ovo sto Suarez radi je cisto nesportsko ponasanje.\nJos jedna o pravdi i Italijanima i dosta je.\nBio sam dete, ali mi je matori pricao da su svi iskreni ljubitelji fudbala na svetu plakali kada je Italija 1982. pobedila Brazil u polufinalu. Ekipu Brazila za koju kazu da je igrala najlepsi fudbal ikada i koji vise nijedna ekipa nece igrati. I to tako sto su grupu prosli sa tri neresene. Taj dan je proglasen ``danom kada je umro fudbal``.\n1994. kao pubertetlija, doslo mi je da placem kada su u osmini izbacili Nigeriju posle nepostojeceg penala.\n2006. bio sam besan kada su izbacili Australiju u 96. minutu iz nepostojeceg penala.\n2006. bilo mi je zao Zidana kao rodjenog, koji se oprasta od fudbala u finalu SP osramocen zbog usranih Zabara.\nDa se ja pitam, svakoj bih ekipi, kada igra protiv Zabara na SP, dao, ne da grizu, nego bih im spakovao po srafciger u sorts da ih ubadaju u bubrege, grizu, lome noge.\nI gledao bih to s uzivanjem.\n24.06.2014 u 20.31 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nOvi igrači Urugvaja su mi baš nešto antipatični.....na stranu to, očajno su odigrali ove tri utakmice.....očekivao sam da će biti mnogo bolji..... glup mi je onaj crveni skroz....tu je bilo gotovo , Italijani bi lipsali da su ostali i sa svih jedanaest na terenu..... meni je skroz očekivano što su poispadale evropske reprezentacije, vidi se da ne mogu da dišu....\n24.06.2014 u 20.37 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nJa ih gotivim, imaju tu neku fudbalsku harizmu, a i volim defanzivan fudbal, ali dobro sve je to objektivno, razumem i tvoje razloge...\n24.06.2014 u 20.56 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nOk je. Ja, recimo, ne razumem ljubitelje fudbala koji gotive defanzivu. Sta cu, sentimentalac sam. Volim da gledam nesto u cemu cu da uzivam, yebes rezultat. ``Pamti se rezultat, oni hoce da umru u lepoti itd.`` To su obicno recenice onih, bez ljutnje, koji ne gledaju fudbal zbog fudbala, nego zbog rezultata.\nZato, jedino finale LS, na primer, koje nisam gledao, bilo je ono izmedju Milana i Juventusa 2003.\nVerujes li da sad ne mogu da odgovorim ko je osvojio LS te godine? Bitan je rezultat? I jos jednom, yebes rezultat.\nUostalom, stariji ljudi i danas se setom secaju Zika, Sokratesa, Edera, Falkaa, i pamte ih sa radoscu. Od Italijana secaju se samo da je golove davao Rosi i da je kapiten bio Zof. Nikoga nije bolela qita te 1982. ko ce na kraju da osvoji to prvenstvo.\n24.06.2014 u 20.59 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nOsvojio je Milan. Ševčenko realizovao odlučujući penal. Poništen mu bio čist gol u regularnom delu utakmice. Morao sam da kažem.\n24.06.2014 u 21.04 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nDefanziva je taktika. Tale mogu igrati ofanzivno i to fantasticno, i preko krila i kroz centar odbrane. Fantasticni su tehnicki. Pa vidjeli ste kako se dodaju i drze loptu.\nAli usro ih je Prandeli sa taktikom. Fino su krenuli protiv Engleske. Bolje bi bilo da su izgubili tu prvu utakmicu. Ne bi se Prandeli zatvorio.\nSto se tice Brazila 82, to je bila jedna od losijih Brazilskih ekipa. Taj Eder i Ziko su igrali nesto sto je vise nalicilo na evropski fudbal nego brazilski. Te godine je Argentina trebala proci umjesto Italije jer su Talijani uzasno ostro igrali, specijalno protiv maradone, ubili su boga u njemu a sudija zatvaro oci, i ta ostra igra se ogadila ljubiteljima fudbala te godine.\n24.06.2014 u 21.22 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nZa ljubitelja defanzive, sasvim mi je razumljivo tvoje misljenje.\nKao sto rekoh, ne branim ja vama da volite ``defanzivu`` i ``taktiku``. Ja cu i dalje voleti fudbal\n24.06.2014 u 21.36 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\n24.06.2014 u 21.37 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nMeni je ovo vise bila jajarska "taktika" Italiana nego defanzivna.\n24.06.2014 u 21.40 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nJajarska dabome, pa Prandelli je priznao da je ukakio i dao ostavku.\n24.06.2014 u 21.45 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nBar ima muda da prizna gresku i dostojanstveno ode.\nDa Sampdorija nije uletela kao princ na belom konju jos bi gledao Mihajlovica na klupi kako uvezba trecu strofu himne.\n24.06.2014 u 23.00 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nfifa odlučila da suarez mora da nosi brnjicu u nastavku svetskog prvenstva...\n25.06.2014 u 00.03 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nMa nema Italija kvalitet, nema tamo ko da da gol ili kreira, pošto i Pirlo i Verati sa svoje polovine organizuju igru ... Fali tamo jedan Toti ili Del Pjero, a takvog ni na vidiku ... Poslednja dva SP-a ispadaju u grupi, tako da neko ozbiljno mora da porazmisli šta i kako će dalje sa ligom i repkom ...\n25.06.2014 u 00.10 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)\nSad gledam svoj post i vidim da sam napisao "objektivno" umesto "subjektivno". Ali nema veze, razumeli smo se, a to je najvaznije Inace, ne iskljucujem puno golova i atraktivnost kad kazem defanzivni fudbal. Pod tim podrazumevam "prvo brani svoj gol, a napred kad se ukaze prilika". Dobri primeri su Bajern protiv Barse u polufinalu pre godinu dana, ili sad Real protiv Bajerna isto u polufinalu. Vise volim gledati direktniji fudbal i kontranapade, brzi prenos lopte, to mi dize adrenalin, a ne iskljucivo posed lopte po svaku cenu.\nPotpuno se slazem, nisu nista konkretno prikazali danas.\n25.06.2014 u 00.29 - Grupa D (Urugvaj, Kostarika, Engleska, Italija)


JAM 2017 | Jazz Art Association\nNaše jedanaesto izdanje manifestacije Mjesec poštovanja džeza – JAM 2017, odvija se pod generalnim motom “Jazz for All Ages” /Džez za sve uzraste/. Vođeni idejom da se džez približi mlađim generacijama, te da se odrasli i djeca druže u stvaranju i slušanju muzike, džeza i bluza, osmislili smo našu godišnju – aprilsku manifestaciju džeza u duhu igre, modernog sentimenta, i tradicije.\nCrnogorska produkcija džez mjuzikla “Poruka sa Saturna” njujorškog kompozitora Ilaja Jamina (Eli Yamin) je prvi događaj koji doprinosi našoj temi, i uključuje veliki broj djece, mladih i odraslih u njegovom stvaranju. Pod vođstvom kompozitora lično, na mjuziklu rade učenici i nastavnici Umjetničke škole za muziku i balet “Vasa Pavić”. Premijera je planirana za 8. april (repriza 9. aprila) u KIC-u “Budo Tomović”. Poruka sa Saturna je priča o tinejdžerima koji traže način da spasu galaksiju od sigurnog uništenja, a jedini lijek je da nauče da sviraju bluz. U mjuziklu se pojavljuju vokalne grupe djece i tinejdžera – Sazvježđa, Asteoridi, Zvijezde, Veliki Prasak, praćeni džez ansamblom i gudačkim kvartetom.\nJAM nastavljamo koncertnim dijelom programa sa atraktivnim gostima iz regiona. Pjevačica Bojana Stamenov, širom poznata kao predstavnica Srbije za Pjesmu Evrovizije 2015, je pasionirani izvođač džez, soul i fank muzike, a istovremeno dio svoje karijere posvećuje mladima, i gostuje u predstavama za djecu u pozorištu “Boško Buha” u Beogradu. Uz pratnju uglednih muzičara: saksofoniste Gabora Bunforda i pijaniste Aleksandra Banjca, izvešće repertoar omiljenih džez standarda koje su izvodile Etta James, Aretha Franklin, Dianne Warwick, Ella Fitzgerald, Chaka Khan i druge. Ovim koncertom istovremeno podržavamo temu “Žene u džezu”, koju je plasirao Nacionalni muzej američke istorije kroz svoj program obilježavanja Mjeseca džeza. Raskošni talenat Bojane Stamenov i njehih iskusnih kolega moćiće da čuje publika u Podgorici (Capital Plaza, 11. aprila) i Titvu (Porto Montenegro 12. aprila).\nPružila nam se takođe lijepa prilika da predstavimo novi album “How Far Is the Moon” međunarodnog trija Morten Ramsbøl-kontrabas, Pippo Corvino- gitare, i Anıl Bilgen-klavir. Za one kojima je ovaj trio nov, podsjećamo da u triju učestvuje crnogorski gitarista Filip Gavranović (alias Pippo Corvino), koji je pronašao svoj put do džeza u Austriji, gdje je završio svoje džez obrazovanje i kreira svoju muziku u saradnji sa srodnim kolegama – muzičkim sagovornicima. Sva trojica su dali svoj doprinos ovom moderno izbalansiranom zvuku kamernog džeza, ne samo kroz umjetnost interpretacije, već i kao talentovani kompozitori. Njihova turneja, polovinom aprila, obuhvatiće Podgoricu, Kotor i Cetinje (14, 17. i 18. april).\nU završnom dijelu manifestacije, vibriraće zvuci diksilend muzike, a u izvođenju Belgrade Dixieland Orchestra, ekskluzivnog ansambla koji jedini njeguje diksilend muziku u regionu. Sastavljen od osam izuzetnih muzičara-solista, koji doprinose razigranoj atmosferi i duhu tradicionalnog džeza, koji je vezan za igru i pjesmu multikulturne sredine grada u kojem je rođen – Nju Orleans. U želji da podsjetimo na početke džeza, kada se uz njega veselilo i plesalo, njegovu dinamičnost i raznolikost, mješavinu muzičkih stilova-bluza, gospela, regtajma i vojne muzike, večernji koncert u Tivtu (29. aprila) i matine na Cetinju (30. april), veselo će ići u susret globalnoj proslavi UNESCO Međunarodog dana džeza.\nBelgrade Dixieland Orchestra, nastup u Akademiji 78\nPored produkcije mjuzikla, raznolikih koncerata, ostajemo vjerni filmskom programu koji radimo u saradnji sa Američkim uglom u Podgorici. Ciklusom Jazz na filmu obilježićemo 100 godina od rođenja velikana džeza: Thelonious Monk, Dizzy Gillespie i Ella Fitzgerald. Dugometražni dokumentarci o velikanima, stvaralaštvu i životnim sudbinama, osvjetljavaju ne samo njihove živote, već cijelu jednu epohu. Sa ovim filmovima, bićemo takođe bogatiji za jedno novo iskustvo.\nVeliko hvala svim partnerima koji su prodržali ovogodišnji JAM: KIC “Budo Tomović”, Umjetnička škola za muziku i balet “Vasa Pavić”, Američka ambasada u Crnoj Gori, Američki ugao u Podgorici, Porto Montenegro, Crnogorska komercijalna banka, Crnogorska nacionalna komisija za UNESCO, Turistička organizacija Podgorice, Kraljevsko pozorište Zetski dom, Prijestonica Cetinje, Kulturni centar “Nikola Đurković u Kotoru, Turski kulturni centar Yunus Emre u Podgorici i JazzDenmark.


Xi Jinping: Kina mora biti spremna na teška vremena / Bljesak.info | BH Internet magazin\nVijesti / Svijet | 22. 05. 2019. u 18:16 Fena\nFoto:Fena / Kineski predsjednik Xi Jinping\n''Kina mora biti spremna na teška vremena, jer se međunarodna situacija ubrzano komplicira'', izjavio je u srijedu kineski predsjednik Xi Jinping, u vrijeme kada se njegova zemlja suočava s povećanim carinama u žestokom trgovinskom ratu sa SAD-om.\nDvije zemlje zapele su u začaranom krugu uzajamnog podizanja carina nakon što su propali pregovori o rješenju trgovinskog spora, javlja Al Jazeera.\nNapetosti su dodatno porasle kada je Washington prošlog tjedna uvrstio kineskog tehnološkog diva Huaweia na listu kompanija koje ne mogu kupovati komponente i tehnologiju američkih kompanija bez dozvole vlade.\n''Danas, u vrijeme novog Dugog marša, moramo prevladati brojne velike rizike i izazove u domovini i inozemstvu te ostvariti nove pobjede socijalizma s kineskim specifičnostima'', rekao je Xi, prenosi Hina novinsku agenciju Xinhua.\n''Naša je zemlja još uvijek u fazi važnih strateških razvojnih prilika, no međunarodna se situacija ubrzano komplicira. Moramo biti svjesni dugoročne i složene prirode različitih nepovoljnih faktora u nas i izvan zemlje i u skladu s njima pripremiti se na teške situacije'', dodao je.\nU izvještaju agencije ne precizira se koje su to teškoće niti je izravno spomenut trgovinski rat sa SAD-om.\n''Samo ako imate vlastito intelektualno vlasništvo i tehnologiju možete proizvesti konkurentne proizvode i samo tada možete postići stabilnu poziciju u oštroj konkurenciji'', rekao je kineski predsjednik.\nU jeku trgovinskih tenzija s Pekingom, Donald Trump zabranio je prošlog tjedna američkim kompanijama da trguju sa stranim telekomunikacijskim tvrtkama koje su procijenjene kao opasne za nacionalnu sigurnost.\nKompanija se nalazi na popisu sumnjivih kompanija koji je izradilo ministarstvo trgovine, a s kojima se ne može surađivati bez zelenog svjetla američkih vlasti.\nSAD je početkom svibnja više nego udvostručio carine na uvoz kineske robe u vrijednosti od 200 milijardi dolara, s 10 na 25 posto.\nXi Jinping Huawei tehnologija trgovina


U PONUDI 12 POLOVNIH LETJELICA! SAD ponudile Hrvatskoj eskadrilu F-16 za 140 miliona dolara! - GlobalCir\nU PONUDI 12 POLOVNIH LETJELICA! SAD ponudile Hrvatskoj eskadrilu F-16 za 140 miliona dolara!\nU utakmicu za nabavku višenamjenskog borbenog aviona u Hrvatskoj uključila se ponuda iz SAD-a sa polovnim letjelicama F-16.\nPrema ekskluzivnim navodima portala Obris ponuđena cijena za letjelice po komadu je 11,5 do 14 miliona dolara za F-16A i 12,5 do 15 miliona dolara za F-16B. To znači da bi eskadrila od 12 polovnih F-16 Hrvatsku koštala između 140 i 170 miliona dolara.\nPrema nedavnoj izjavi hrvatskog ministra odbrane Maria Banožića Hrvatska ima tri mogućnosti za nabavku borbenih aviona. Prva je nabavka novih letjelica od SAD-a ili Švedske. Druga je nabavka polovnih evropskih lovaca – italijanskog Eurofightera ili francuskih Rafala. Treća opcija su polovni F-16 od Norveške, Izraela i Grčke.\nSada se pojavio ponuđač F-16 iz SAD. Prema navodima Obrisa riječ je o ponudi kompanije ProAeronautics koju vode američki vojni veterani. Firma se bavi vazduhoplovnim i logističkim uslugama i podršci klijentima iz javnog i komercijalnog sektora.\nU ponudi ProAeronautics nudi se 12 polovnih F-16, od čega deset jednosjeda Blok 20 i dva dvosjeda Blok 15. Riječ je o letjelicama koje mogu da se modernizuju na verziju Blok 50.\nOva kompanija nudi godinu dana od prve isporuke još 16 borbenih aviona F-16 koji mogu da se unaprijede na verziju Blok 50. Potencijalno su dostupna i još četiri F-16B navodi Obris.\nU ponuđenu cijenu nisu uračunati troškovi modernizacije na nivo Blok 50, što zahtijeva dodatne pregovore.\nPrema navodima Obrisa, ponuda Hrvatskoj iz SAD povoljnija je od paketa koji je ponudila Grčka koji vrijedi 180 miliona dolara.\nIako je za dugoročno obezbjeđivanje hrvatskog vazdušnog prostora optimalno rješenje kupovina novih letjelica direktno od proizvođača, riječ je o skupljem pristupu.\nZbog toga bi za Hrvatsku u slučaju izbora polovnih letjelica iz SAD-a najprirodnije bilo da se one kupe iz zemlje porijekla, makar bilo riječ i o ponudi privatne kompanije koja se sprovodi pod okriljem vlade SAD-a.\nTime bi se u startu otklonio problem usklađivanja opreme sa partnerima iz SAD-a, uklonili bi se dodatni troškovi prijevoza letjelica u SAD za sertifikaciju i modernizaciju, a olakšala bi se i obuka personala i uvođenje opreme u operativnu upotrebu sa osloncem na partnere.\nOVDJE SE DESIO DOMAĆI TEROR, A NE PROTESTI! Tramp obišao Kenoshu: ‘Da bismo zaustavili političko nasilje, moramo se suočiti i s radikalnom ideologijom koja ga inspiriše’\nKCUS: 45 novozaraženih, najviše u Sarajevu