Elektronski recepti do kraja godine - B92.net\nElektronski recepti do kraja godine\nBeograd -- Do kraja godine svi domovi zdravlja biæe umreženi, biæe napravljena baza podataka pacijenata i izdavani elektronski recepti, kaže Slavica Ðukiæ Dejanoviæ.\nIzvor: Tanjug nedelja, 31.03.2013. | 14:33\n"Formirana je IT jedinica pri Ministarstvu koja radi na tome da svi domovi zdravlja u zemlji budu umreženi, pa æe mejlom biti omoguæena komunikacija sa lekarima, sa tehnièkim osobljem. Pacijenti æe imati zaštitnika prava koji sedi u opštini, to æe biti pravnik koji æe biti informisan sa pravima", navela je ministarka zdravlja.\nGostujuæi u emisiji "Stav Srbije" na Televiziji Prva, Ðukiæ Dejanoviæ je kazala da je suštinski problem do sada bio to što domovi zdravlja nisu opravdali svoju funkciju, jer se osoblje u njima uglavnom bavilo administritivnim procedurama.\nMinistarka zdravlja je rekla da Srbija ima jako mala izdvajanja za zdravstvo, a da je njeno zdravstvo na praktiènom planu najskuplje.\n"Nigde na svetu nema besplatnog zdravstva. Zdravstvo košta. Iz RZZO po glavi svakog od nas ide 260 evra, ali je realnost da je potrebno više i da se realno izdvaja više. Ono o èemu æe se rasmišljati u RZZO je da ne postoji samo jedan profil osiguranja, veæ razlièiti nivoi, kako bi država u veæem obimu mogla da pomogne pojedincu", rekla je Djukiæ Dejanoviæ.\nOna je dodala da se za zdravstvo nekada izdvajalo mnogo više, a da je danas prisutna finansijska nedisciplina i mali priliv, buduæi da je neuporedivo manje ljudi u radnom odnosu.\n"Slažem se sa tim da je mnogo toga haotièno u zdravstvu. (Institut) 'Batut' nije mogao nekoliko meseci da mi da podatak koliko je zaposlenih u državnom zdravstvu. Direktori zdravstvenih ustanova primali su u neodredjeni radni odnos toliko veliki broj ljudi, i lekara, i sestara i nemedicinskog osoblja, veliki deo troškova je otišao na to, a da to nije u skladu sa kadrovskim planom Ministarstva", navela je ministarka zdravlja.\nOna je ukazala da je problem i u tome što oni koji zaista imaju, funkcionišu i zapošljavaju ljude, ne izdvajaju "zdravstveni dinar".\nUpitana kada æe se sa zdravstvenim knjižicama moæi na leèenje kod privatnika, Ðukiæ Dejanoviæ je podsetila da se sa izjednaèavanjem privatnog i državnog sektora krenulo sa apotekama i da je to ohrabrujuæe.\nOna je navela da je privatna praksa veliki resurs, buduæi da privatnik sam plaæa svoje školovanje, zaopšljavanje kadrova, smanjuje liste èekanja, a zapošljava veliki broj lekara i sestara.\nFronteks: Veæi tranzit migranata u regionu, najèešæe dolaze preko Turske\nNa zgradi Predsedništva Srbije zastava sa Davidovom zvezdom; Video i Netanijahu FOTO\nPatrirajh SPC u Crnoj Gori 26. januara; CG: Niko mu ne brani\nNovine: "Eliot traži jaèe udarce po Srbiji", "Kakva je buduænost DS"\nOprez zbog magle i sumaglice\nANKETA: Da li bi Jugoslavija postojala danas da se nije raspao Savez komunista?\nU Jasenovac srpski ðaci ne idu\nNovine: "Izbacite Boška ili napuštamo savez", "Beograd nije uzdrmao Crnu Goru"\nAMSS: Pojaèan saobraæaj, kamioni èekaju 300 minuta\nBogojavljenje u znaku junaka sa Košara FOTO/ VIDEO\nPravoslavni vernici proslavljaju Bogojavljenje - plivanja za Èasni krst širom Srbije\nIran priznao - Mi smo to uradili\nÐokoviæ saznao kada i protiv koga igra meè drugog kola, Krajinoviæ zatvara program treæeg dana (FOTO)\nDa li æe uskoro biti otkriven lek za rak?\nVuèiæ se sastao sa Plenkoviæem u Davosu\nKrvavo venèanje završeno je kao u horor filmovima! Poginulo sedmoro, pronaðena i beživotna tela dece! (UZNEMIRJUÆI VIDEO)\nZraèenje nas ubi! Ovaj ureðaj u kuæi držite dalje od sebe\nZvezda se "stotkom" protiv Cibone vratila u plej-of zonu! 206 | Sport


UDARNA VEST - BIVŠI ŠEF CIA NAKLONJEN SRBIMA PORUČIO BEOGRADU: Uzmite sever Kosova, otvorite pitanje Republike Srpske, Preševske doline, ali i Makedonije | WebTribune\nHome SPEKTAR UDARNA VEST – BIVŠI ŠEF CIA NAKLONJEN SRBIMA PORUČIO BEOGRADU: Uzmite sever Kosova, otvorite pitanje Republike Srpske, Preševske doline, ali i Makedonije\nPosted date: јул 07, 2019 In: SPEKTAR\nBivši šef CIA za Balkan Stiven Majer rekao je da ne zna koliko će ideja o razgranicenju u dijalogu Beograda i Prištine biti u američkoj vladi, ali bi savetovao vlade ovde da je zgrabe, uzmu i rade sa tim.\n“Iskoristite to da idete napred. Mislim da bi bilo veoma inteligentno, na primer Srbima, da na kraju, posle dve tri godine pregovora, kažu – mi dobijamo sve severno od Ibra, vi dobijate sve južno. Imamo posebne aranžmane za zajednice i istorijske spomenike i sveta mesta na Kosovu. Ali, isto, Preševska dolina treba da bude razmotrena i Republika Srpska treba da bude razmotrena”, rekao je Majer.\nOn kaže da je bilo ljudi u Klintonovoj administraciji koji su govorili u korist razgraničenja.\nDonalda Tramp je rekao da je za razgraničenje ako može da se postigne mirno, Džon Bolton je rekao istu stvar, navodi Majer ali i ukazuje da je problem što Stejt department nije postigao dogovor, Stejt department nije promenio politiku 25 godina.\nOni rade po formuli “to je – što je”, a ta formula ne radi, ističe Mejer.\nVlada Sjedinjenih Država i američki političari zaista ne razumeju probleme ovde, istakao je on i naveo da najvažnija stvar koju je administracija promašila, a mnogi od njih u CIA su to osećali, “jeste dubina i važnost etničkih dimenzija”.\n“To je bilo naročito jasno tokom ratova devedesetih kada su američka vlada, Stejt department i Klintonova administracija odlučile kakva će biti politička budućnost Balkana”, rekao je Mejer.\nOn je istakao da Ramuš Haradinaj ima zahteve koji su nerazumni, od zabrane puštanja srpskih diplomata i zvaničnika Srbije na KiM do taksi od 100 odsto na robu iz centralne Srbije.\n“Mora da shvati da to blokira sporazum putem pregovora. Trebalo bi da budu veoma ozbiljni u međusobnim razgovorima”, kaže Mejer.\nBivš šef CIA za Balkan kaže da je njegova pozicija po pitanju “velike Albanije” uvek bila ista.\n“Zašto Srbiju brine velika Albanija? Kako to može da šteti Srbiji? Srbija je mnogo jača, mnogo moćnija, mnogo važnija, ima bolju ekonomiju. To ne šteti Srbiji uopšte. To čak može da bude i prednost, ako Srbija kaže: ”OK. Mi podržavamo veliku Albaniju, ali i vi morate podržati veliku Srbiju”. Umesto što govorite da se plašite velike Albanije. Pa šta? Kakve to veze ima? To nema nikakve veze sa Srbijom. To čak može da pomogne Srbiji”, smatra Majer.\nMakedonija je, kako navodi, zaista teško pitanje i tu se moraju uključiti posebni obziri i interesi.\n“Istočni delovi Makedonije…bilo bi teško da ti delovi zemlje ne postanu delovi velike Srbije”, smatra on.\nMejer je, kako kaže, predlagao nekakvu federaciju između Makedonije i Srbije – da Makedonija ostane zasebna, ali da ima poseban odnos, specijalnu federaciju, kao što je bilo između Srbije i Crne Gore.\nMejer kaže da Srbija ubuduće može da očekuje sve više pokušaja i Rusije i SAD da uspostave svoj uticaj.\nOn misli da Srbija treba da ima dobre osnose Rusijom, ali i sa Vašingtonom.\nNaglasio je da Rezolucija 12 44 i ceo koncept međunarodnog prava znači da, u slučaju kada uzmete pokrajinu i kada je izdvojite iz države, to je suprotno međunarodnom pravu.\nMejer smatra da se treba vratiti jednom broju tih dokumenata i sporazuma koje su ljudi zgodno zaboravili, naročito u Vašingtonu.\nKako je rekao, Nemci naročito zahtevaju rešenje za Kosovo.\n“To je dobro, dobro je imati dobre odnose sa Nemačkom”, rekao je Mejer navodeći da zna da je nemačkoj kancelarki Angeli Merkel predsednik Aleksandar Vučić omiljeni lider iz regiona.\n“I to je dobro. Treba da ima dobre odnose sa njom. Srbija treba da ima dobre odnose sa Nemačkom. To je velika i važna zemlja u Evropi”, istakao je Mejer.\nPrema njegovim rečima, Evropska unija je prevelika i puna razlika, ima mnogo različitih interesa i zato puca izveštava Tanjug.\nSoroš krenuo otvoreno na Trampa


Princeza Norveške Mete-Marit bila je konobarica i pre udaje za Princa ove zemlje već je imala dete iz vanbračne veze sa čovekom osuđivanim za posedovanje narkotika.\nOna i Hokon, prestolonaslednik Norveške, upoznali su se 1999. godine preko zajedničkih prijatelja. Njihova veza, a kasnije i veridba, privukla je veliki broj kontroverzi, budući da je Mete-Marit bila bivša konobarica i da je već imala dete iz vanbračne veze sa čovekom osuđivanim za posedovanje narkotika. Nekoliko dana pre kraljevskog venčanja 2001. godine, buduća norveška princeza javno se izvinila podanicima zbog svoje skandalozne prošlosti.\n"Moj mladalački bunt bio je mnogo izraženiji nego kod većine drugih mladih ljudi. Zbog toga sam vodila prilično raskalašan život", objasnila je tada gospođica Hoibi, misleći na vreme kada je bila redovna na divljim žurkama po Oslu na kojima se konzumirala droga.\n"Na tim zabavama prelazili smo granice", priznala je Mete-Marit, zaplakavši se pred novinarima. "To iskustvo sam skupo platila i trebalo mi je mnogo vremena da se od njega oporavim."\nZa Norvežane nije bio problem ni dete, ni vanbračna zajednica u kojoj je Mete-Marit bila, već to što većina podanika ove kraljevine nimalo ne odobrava konzumiranje droge.\n"Želim da iskoristim ovu priliku da kažem da osuđujem upotrebu droge", izjavila je tada Mete-Marit, ali nije precizirala da li ju je i sama konzumirala.\n"Nemoguće je vratiti vreme kako bih ponovo bila u situaciji da mogu da odlučim o tome, ali bih volela da mogu", dodala je i zamolila prisutne novinare da se više ne bave njenom prošlošću. "Nadam se da više neću morati da govorim o svojoj prošlosti i da će štampa poštovati moju želju."\nSin Mete-Marit neće dobiti titulu, neće moći da jednoga dana postane kralj i princ Hokon ga nije usvojio, ali je prestolonaslednik od prvog dana činio sve da dečak postane ravnopravni član velike kraljevske porodice.\nHokon i Mete-Marit imaju dvoje biološke dece, koji zauzimaju drugo i treće mesto u liniji nasledstva norveškog prestola, a takođe su i u liniji nasledstva prestola Ujedinjenog Kraljevstva i još petnaest država Komonvelta.\nVIDEO: Princeza Beatris


Udruzenje pcelara Visegrad -Specifičnosti stacioniranog pčelarenja\nU dostupnoj pčelarskoj literaturi se uglavnom piše o tehnici pčelarenja u ravničarskim krajevima, gde su uslovi pčelarenja slični ili bar su to približno. Brda i pašnjaci nadmorske visine preko 800 pa i 1.000 metara se retko opisuju. Iako važi krilatica prof. Živanovića, g. Belčića i dr. da med na osovini rodi, što je apsolutno tačno, mnogo je pčelara koji žive i gaje pčele na ovim, a ne retko i daleko većim visinama.\nTo su uglavnom stacionirani pčelinjaci sa zajednicama do tridesetak društava, često i manje, kako bi se reklo uz kuću pretežno košnica tipa DB. Još, ako su u pitanju mladi ljudi, onda im je neophodna pomoć u preporuci izbora tehnike pčelarenja, koja se dosta razlikuje od one ili onih u nižim ravničarskim krajevima.\nU čemu se ogleda ta razlika? Svakako da sve pčele na svetu imaju svoja pravila ponašanja i samoorganizacije, pa bilo da su na planini ili u ravnici. Dakle, tu razlike posebne nema. Ali ogromna razlika je u vremenskim terminima rada sa pčelinjim zajednicama, pripremama za zimovanje, pripremama za glavnu pašu, samo skidanje meda, narojavanje, uzgajanje - proizvodnja kvalitenih matica i dr.\nIskusni pčelari znaju da je u tehnici pčelarenja nekada veliki i jedan sat a kamoli jedan dan, pa bi bilo neophodno (ako ni zbog čega a ono zbog mladih početnika) u pčelarskim publikacijama a naročito na stručnim seminarima, istaći vremensku terminologiju svih radnji pčelara u brdsko-planinskim područjima, kako ne bi doživljavali sudbinu pčelarske 2004, 2005 i 2007. godine, kada su na ovim visinama, a Boga mi i na nižim, zabeleženi ogromni gubici pčelinjih zajednica!.\nOvde pre svega mislim na neophodno poznavanje biološkog kalendara razvoja i života polenarica i nektarica u sopstvenom okruženju.\nU razgovoru sa iskusnim pčelarima brdovito-planinskih područja gde je nadmorska visina pčelinjaka i do 1.500 metara, uočio sam niz radnji na pčelinjacima, koje su specifične i mogu se unificirati, naročito za područja preko 1.000 metara nadmorske visine.\nPoredjenja radi, trebalo bi da se zna da razvoj flore do 200 m/nv omogućava skoro istovetne rokove i termine radnji i zahvata u pčelinjem društvu;\nVisina od 200 do 400 metara, takodje obezbedjuje mogućnost, ako ne istovetnih a ono u kratkom vremenskom intervalu, sličnih zahvata u pčelinjem društvu.\nSve dalje visine na kojima se nalaze pčelinjaci, zahtevaju terminološki i vremenski različite intervencije u pčelinjem društvu!\nDa mi se ne zameri u isključivosti ali smeo bih ustvrditi da na svakih 100 m/nv (iznad 400), vremenski razvoj medonosne flore kasni za oko tri dana.\nOva tvrdnja je na visinama od preko 1000 metara vidno izraženija!\nAko prihvatimo ovako gledanje, onda specifičnosti brdsko-planinskog pčelarenja su izraženije pre svega u Gubicima pčelinjih zajednica u zimsko-prolećnom periodu a značajnije se ogledaju u vremenskim terminima:\npočetka polaganja jaja,\nutopljavanja i ventilacije,\nzahvata i radnji u voćnoj paši,\nproširivanju prostora (delokaciji),\ntretiranju protiv grinja,\nradjanju zimskih pčela,\njesenjoj prihrani i\nNo, u ovom tekstu bih samo kratko animirao pitanja na koja mnogi mladi pčelari, i ne samo oni, traže odgovor. Kada i kako započeti sa intenzivnim pripremama pčelinjih zajednica za uspešno zimovanje? Ovde se naročito javlja dilema, kada sprovesti tretman protiv varoe, kada se vrcanje meda (zbog tihe i duže livadske paše), obavlja kalendarski kasnije, šta učiniti ako heljda i druge medonoše zamede u avgustu, pa se obavi još jedno ceđenje meda?\nDakle, pčelari su upućeni na tretmane raznim hemijskom sredstvima a to u medobranju ne bi nikada trebalo raditi a nisu dovoljno edukovani za mravlju kiselinu (ustvari, više se plaše rada sa istom). Ram gradjevnjak je donekle spas, ali mnogima je žao da maltretiraju - iznuruju pčele , čime čine veliku grešku, jer ovaj način čišćenja od varoe je dosta uspešan, a uz pomoć mravlje kiseline koju mogu nakon ceđenja livadskog meda i pripreme za heljdu dati pčelama, pa eventualno i uz cvetanje heljde, preko nastavaka, u manjem broju tretmana i sa manjom koncentracijom, prateći efekte na mrežnoj podnjači ili preko belog papira, koji pre tretmana stavljaju na podnjaču.\nA pošto je amitraz, odnosno mitak dosta zastupljen kod pčelara koji se nisu osposobili za tretmane sa organskim sredstvima (govorim o brdovito-planinskim područjima), mnogi pribegavaju da obave ovaj tretman odmah, nakon prvog cedjenja a potom stavljaju nastavke za heljdu i kasniju korovsku pašu, sa čime se ne bih složio, jer je karenca u toku.\nPa ako već pčelari rade sa amitrazom (većina ili svi, što je sigurno tačno), kada to učiniti da bi zimska pčela ušla u zimu neoštećena? Dakle, ako urade ram gradjevnjak najamnje dva do tri puta, i jedan dugi tretman mravljom kiselinom, onda amitraz mogu primeniti u drugoj polovini avgusta meseca, ili početkom septembra, o čemu bi se moglo još razgovarati. Ovo samo tamo gde koriste i drugu pašu (heljda , sjeruša, ornjice i sl.).\nPojavom Apiguarda, mnogim pčelarima je laknulo ali to nije slučaj sa pčelarima brdovito-planinskih područja?\nRazlog je što se ne može ovaj lek primeniti u julu mesecu pa nekada čak i do kraja avgusta (zbog specifičnosti njegove primene) a medobranja nisu obavljena!\nO Apiguardu i njegovoj primeni u brdovito-planinskom području trebalo bi uraditi posebnu teorijsku i "iskustvenu" nanalizu.\nZbog velikih nepoznanica po pitanju rađanja tzv. zimskih pčela na brdovito-planinskim prostorima (neki predavači tvrde da se one rađaju još u junu (2004- Šljivić, neki u julu) pa bilo kada da se rađaju, postavlja se pitanje kako i na koji način sa tim pčelama dočekati prolećni razvoj, koji na planini intenzivnije teče u aprilu pa čak i u maju mesecu.\nSve je lako pričati ali praktično ostvariti, e, to se pokazalo na ogromnim gubicima u protekloj pčelarskoj godini, kojoj bi predavači koji dolaze na ova područja, trebalo da priđu sa najvećom mogućom pažnjom.\nOvo je samo načeto pitanje o kojem se na predavanjima koja ja organizujem može čuti detaljna tehnika pčelarenja na brdovito-planinskim prostorima upoređena sa razvojem i sa tehnikom pčelarenja u ravničarskim krajevima (osim na Zlataru, imam pčele i na području Dragačeva 400m/nv)


Katalaksija vas poziva u “Kamp slobode” – Katalaksija\nRedakcija Katalaksije · Objavljeno 25/06/2008\nU Bohinju, Sloveniji, od 14 do 20 septembra održaće se “Kamp slobode”. Katalaksija vas poziva da prisustvujete ovom događaju. Flajer sa svim neophodnim informacijama možete dobiti klikom na ovaj link: Kamp slobode


Komparativna proteomska analiza Staphylococcus aureus spp. sa svojstvom formiranja biofilma | Croatian Digital Theses Repository\nRijeka: University of Rijeka, 2016. urn:nbn:hr:193:417742\nKocijan, T. (2016). 'Komparativna proteomska analiza Staphylococcus aureus spp. sa svojstvom formiranja biofilma', Master's thesis, University of Rijeka, accessed 01 December 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:193:417742\nKocijan T. Komparativna proteomska analiza Staphylococcus aureus spp. sa svojstvom formiranja biofilma [Master's thesis]. Rijeka: University of Rijeka; 2016 [cited 2021 December 01] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:193:417742


Moj zivot u deset slika\nJEDINI Vanserijski pevacki talenat i covek koji decenijama s lakocom gradi imidz prave, mozda i jedine zvezde u Srbiji\nNovi album Zavicaj\nPlanulo 200.000 primeraka\nTiraz od 200.000 primeraka najnovijeg albuma Zdravka Colica "Zavicaj" vec je planuo.Neki kriticari ga dizu u nebesa, te kazu da je rec o njegovom najboljem albumu, drugi opet imaju zamerke i porucuju da je mogao i bolje.\n-Ovo je neki pop - od tvrdih pop pesama do onih sa primesama trube.Tekstovi su pretezno ljubavni, neki mozda vrda levo ili desno.Iako su aranzmani razliciti, trudio sam se da ploca bude zvucno objedinjena u neku celinu - kaze Colic.\nNakon koncerta na Marakani 1978 i 2001. godine, i dva puta zaredom pune Beogradske Arene prosle godine, cini se da za njega vise nema pravih koncertnih izazova.Ipak...\n-Naredni koncert trebao bi da bude na otvorenom prostoru, dal na stadionu ili hipodromu, ne znam.Bice to na prolece ili leto.\nZali se da u to vreme pati od alergije na polen.Iako je poslednje tri turneje odrzao u periodu od aprila do kraja oktobra, priznaje da mu alergija veoma smeta.\n-Jedino me to muci, inace je sve ostalo u redu.Pa, Mik Dzeger skace i u sedamdesetoj.Kad bi se drogirao za svoje nastupe, nista ne bi mogao.Bitno je samo vezbanje, kondicija i normalna ishrana.Moze covek jednom da se napije ili izdrogira, ali sutra ne moze da peva.Moras da imas kondiciju.\nPosle toliko pesama kojima se decenijama ususkava u srce hiljada devojaka, danas kaze da je najponosniji na balade "Sinoc nisi bila tu" i "Ti si mi u krvi", jer one najduze zive.Jednu pesmu bi najrade zaboravio.\n-"Kod te ljubi kad nisam tu" cesto cujem na radiju.U jednom momentu u pesmi kazem Zasto me mucis zivote moj!To je kao najgori narodnjak.Uzas!Ne znam kako se to desilo.Mislim da smo Marina (Tucakovic prim. aut.) i ja radili tu pesmu.Tad sam snimio i "Rodi me majko, sretnog".Verovatno su u to vreme neke zalopoljke bile u modi, cim smo poleteli, pa nam se to omaklo.\nTurneje u Rusiji\nLos pocetak, slavan zavrsetak\nSedamdesetih godina u Rusiji je imao tri veoma uspesne turneje.Ni Ruskinje nisu ostale ravnodusne prema njemu, a medju tamosnjim muzickim kriticarima vazio je za coveka koji ce naslediti Djordja Marjanovica.\n-Odusevili smo Ruse.Tu je bio i pokojni Davorin iz Indeksa.Secam se da smo lose krenuli, nismo bili uvezbani.I Goca, sestra pokojnog Ipeta, pevala je sa nama.Sada je u grupi "Makadam" u Podgorici.Tu je bila i Sarajka Alma Ekmecic, seks-bomba, secate se nje?Ljudi i dalje pamte moje pesme iz tog doba.Uz malo reklame, par spotova i neku pricu, mislim da bih ponovo mogao da nastupim u Rusiji.Samo da im malo vratimo secanje.\nPrva velika turneja\nMole me da pevam a ja necu\nCuvao je glas uoci koncerta u okviru prve velike turneje po celoj Jugoslaviji sa Indeksima, 1976.godine.Nije prihvatao recept tadasnjih kolega - popiti jaje na prazan stomak - vec mu je bilo dovoljno da se odmori pred nastum.Ali, ne lezi vraze...\n-Secam se da sam prvi solisticki koncert imao u Zagrebu, a dan pre toga trebalo je da pevam na nekoj igranci.Nisam hteo da pevam jer sam sutradan imao najvazniji, prvi koncert u zivotu.U nekom selu blizu Poreca svi su me molili da pevam.Ja sam pobegao u jednu kafanu, narucio prsuta i belog vina, digao sam noge pored kamina i nisam hteo da odem da pevam.Svi su pokusavali da me ubede, ali ja nisam hteo da se trosim i zamaram pred veliki koncert.Ali, sazalio sam se, otpevao dva skracena seta i pobegao da se odmorim.\nCuvena lumperajka s Ciganima\nSvoj 27. rodjendan, sticajem okolnosti, proslavio je u Vrnjackoj banji.Danas porucuje da je rec o najvecoj lumperajki koju je ikad napravio u poslekoncertnim delatnostima.\n-Rec je o privatnoj fotografiji na kojoj je i Jaca iz Lokica, moja tadasnja devojka.Prilicno vesela atmosfera.Tu je i drug Tito, gore na slici.To je cuveni rodjendan koji ljudi u Vrnjackoj banji i dan danas pamte.Secam se da smo se gadjali nekim picem.Prskali smo se.Bilo je mnogo prijatelja, novinara, nekih starleta iz Beograda...Cigani su svirali.Bila je bas razjarena atmosfera, koju nismo imali cesto.Svi smo se bas opustili, ali bez ikakvih incidenata.\nRodjendane je nastavio da slavi, ali ne kao nekad.Samo uz trubace i poneku razbijenu casu.\n-Tada je biilo lomnjave ali u poslednje vreme sve redje.Verovatno smo postali mnogo ozbiljniji.Danas slavim u krugu prijatelja.Devedesetih mi je bio merak da slavim s trubacima.Kad je pocelo ludilo rata, svi smo pokusali da kroz druzenja pobegnemo od toga.Tada smo, uz trubace, izbacivali svu negativnu energiju.\nEvrovizija i Nemacka karijera\nSta ima, stara?\nPobeda na festivalu u Opatiji omogucila mu je ucesce na Evroviziji 1973.Iako je bio pretposlednji, kako sam kaze, ta pesma mu je jedna od najvaznijih u karijeri.\n-Nisam bio slavno plasiran, ali su me zapazili.Bili smo najzodnija ekipa.Voleli smo da masovno pevamo dok Klif Ricards svira klavir.Kako je on rekao, pesmu Gori vatra, koja se sastoji iz tri dela i ima neka zavijanja, Evropa nije razumela.\nNa Evroviziji je upoznao i Fridu, tamnokosu pevacicu grupe ABBA.Kako je priznao, nakon te kratke afere, osetio se upotrebljenim poput instant-supe.Sve mu je izgledalo proracunato i hladno.\n-Za klavirom je palo to poznanstvo.Tu su padali neki osmesi, neka prostacka bosanska namigivanja, pitanja Sta ima, stara...\nIako ga je evrovizijski uspeh mimoisao, taj nastup mu je otvorio vrata nemacke muzicke industrije.\n-Uradio sam singl i dobio ponudu da ostanem da zivim u Nemackoj.Nisam prihvatio jer sve je bilo neizvesno, a ovde sam imao velike uspehe.Saradjivao sam s Ralfom Zigerom, najvecim nemackim producentom.Slika je iz njegovog studija.\nVojnik, Valjevo 1978.\nDobijao sam 300 pisma dnevno\nNakon nezapamcene turneje i euforije, nakratko je odlozio mikrofonda bi se u vojsci oduzio drzavi.Iako je vec cvrsto stajao na estradnom tlu, kao vojnik nije bio povlascen.\n-Bio sam obican vojnik, sto sam i hteo.Mada, nije mi bilo drago da pevam mnogo.Puno su me cimali za pevanje.Imao sam srecu da tada pevam Titu i celom diplomatskom koru na Brionima.Kao vojnik sam tri puta pevao Titu.Bio sam dobar vojnik, imao sam odlicne ocene.Voleo sam da idem na obuku, samo da se rasteretim od pevanja i tih cuda.To mi je doslo kao kec na jedanaest.\nSekira mu nije bas upala u med.Oficiri i staresine jedva su docekali vojnika koji ume da peva.\n-Potpukovnik nije razumeo da ne mogu da pevam dok ne probam sa orkestrom,"Jeste na Marakani mozes da pjevas, a ovde nama neces", govorio je.Ja kazem: "Ali druze potpukovnice, nemojte me pogresno razumeti.Sto me niste pozvali dan-dva ranije da ja uvezbam s orkestrom?Ljudi znaju tri-cetiri pesme, a vi ocekujete da ja tu celo vece pevam".On se ne da:"Ne!Ti da hoces, ti bi mog`o.Tri, cetiri, sad!I oni odmah sviraju, ali ti neces, zbog ponizenja, a tamo pred 100.000 hoces.E, evo ti jedinica".Tako je prva ocena koju sam dobio bila jedinica.Ali, sutradan smo, posle vezbanja, uspeli da dodjemo do nekih 14-15 pesama.Dobio sam peticu, a na kraju sam prosao s trojkom.Suti, dobro je i tako bilo.\nNjegovi tadasnji drugovi iz vojske ni danas ne mogu da zaborave osecaj gorcinekad su im posetu dolazili rodjaci, a retkima i devojka, dok su Colu obozavale desetine, stotina devojaka.\n-U Valjevu je bila katastrofa.Trista pisama dnevno sam dobijao.Mozes misliti!Posle te popularnosti odes u vojsku...\nTurcizam je bio trend\nNa svecanosti Vece Bate Kovaca 1993, jednog od njegovih kljucnih saradnika, pojavio se s Lepom Brenom i Biserom Valetanlic.Kaze da je to bilo ratno doba, te da je uglavnom nastupao po inostranstvu, i to na matricu.Posle duze pauze, na nagovor Gorana Bregovica, vratio se etno albumom "Kad bi moja bila".\n-Brega je garantovao da je promena dobra, pa makar vukla na taj turski melos.U brzim pesmama osecao se turcizam, ali to je tada i bio trend.Iako sam osecao strah kako ce sve to da izgleda, uspeli smo da devet puta napunimo Sava Centar.\nDeceniju nakon raspada SFRJ smatralo sa de ce ponovo morati da osvaja trziste koje je odavno pokorio.No stari, verni obozavaoci jedva su docekali njegov povratak, cak i publika koja je tek stasala u tim ratnim vremenima.\nS Lokicama je najbolje\nKoncert na Marakani 5.septembra 1978, predstavljao je vrhunac najvece turneje na ovim prostorima svih vremena.Putujuci zemljotres zavrsen je pred 60.000 ljudi, a Zdravko je postavio jos jedan standard - postao je prvi pevac kome je dodeljena dijamantska ploca Jugotona.\n-Na slici je detalj s moje prve Marakane.Tu sam s Dadom Topicem i grupom Mama Koko, koja me je pratila i, naravno, s Lokicama.Nekada nije bila potrebna reklama za turneju.Stavis jedan poster i nastane ludilo.Nekadasnji jedini pokzatelj za kretenje na turneju bila je prodaja ploca.Nije bilo piratskog trzista, pa ako si imao tiraz od 250.000 primeraka, dvorane bi mogle biti pune.Danas je daleko od toga.\nPrvi album "Ti i ja"\nMnogo sam se nasekirao\nBio je jedan od retkih pevaca koji je tek posle desetak singlova snimio prvi album.Nakon uspesnog debija Bijelog Dugmeta, cini se da je bilo krajnje vreme da i Cola to ucini.Ali, neko ga je preduhitrio...Bez njegovog znanja, na policama tadasnjih prodavnica PGP-a pojavio se njegov prvi samostalni album, ali kao B strana ploce Sanje Ilica.\n-Mnogo sam se sekirao.U PGP-u su skupili moje stare snimke, izmedju ostalih i neke vojnicke pesme, i to su izdali.Bio sam mnogo ljut na tadasnjeg direktora PGP-a jer su to objavili pre mog solistickog albuma koji sam pripremao.Napravio sam skandal u PGP-u, bio sam jako nepristojan.\nIako prodajom prvog albuma nije bio zadovoljan, uspesno je okoncao turneju, a horde tinejdzerki su, pokusavajuci da dodju do ploce, Zdravka i autograma, izlomile izloge Jugotonove prodavnice ploce.\n-Ovo je slika iz vremena mog prvog albuma.Secam se da su na naslovnoj strani bile dve manekenke, od kojih je jedna kasnije postala Mis sveta.Jednostavno, iznajmili smo dve ribe, jednu crnu, drugu plavu, i napravili jedan sesn.Bio sam vrlo ambiciozan, to je bilo vreme veoma raskosnih omota za album, s nekim posterom unutra - ja do pasa go, bez majce, s rukama u dzepovima, u satenu i velikim cipelama - otkriva Colic.\nZaboravljao sam da zakljucam vrata\nTitulu zavodnika ostavio je iza sebe upoznavsi suprugu Aleksandru, koju je tek nakon 12 godina odlucio da odvede pred oltar.Tvrdi da postoji mnogo anegdota s obozavateljkama, vecinu je otkrio, neke i zaboravio.U toku velikih turneja, ispred hotela u kojem bi prenocio, cesto je bilo opsadno stanje.\n-Devojke bi se probile do soba, sobarice bi se bacale na njih da ih sprece...U hotelu Dalmacija sam pretrnuo.Iako smo bili na sedmom spratu, devojke je uspela da s njenog preskoci na moj balkon.Odmah sam pozvao recepciju.Nisam smeo da joj otvorim vrata i da se bacim na nju i da je najlepsa na svetu.Bilo je cudnih situacija.Jednom, dok sam spavao, a nisam zakljucao vrata, kuvarica iz hotela u Sibeniku je upala u moju sobu.Odjednom, budim se i vidim da neko pada na mene.Vidim da mi se neko unosi u lice, ali nisam bio siguran da li sam budan ili sanjam.Nije vazno sta je dalje bilo...Poklopila me zena, to nikad necu da zaboravim - kaze Cola, a na pitanje da li je posle toga zakljucavao vrata odgovara:\n-Pa zavisi, skiljio sam kroz kljucaonicu...\nTvrdi da danas obozavateljke drugacije reaguju jer nema vise toliko koncerata po malim mestima.\n-Nazalost, sada vise nema toliko koncerata.Vole da me sacekaju na stadionima posle koncerta, pa me grle, ljube.Na velikim koncertima je i veliko obezbedjenje, pa su i koncerti s publikom tezi.Nema velikog ludila.Sad me prihvataju kao uspesnog, zrelog pevaca, a ne kao trenutni hit.Ranije je bilo vatreno obozavanje.Sada osecam vece postovanje.


PROIZVODNJA I POTROSNJA MEDA | Макроекономија\nHome » 0 Branislav Gulan\t» PROIZVODNJA I POTROSNJA MEDA\nSeptember 30, 2015 Posted by Administrator under 0 Branislav Gulan\nŠansa da Srbija postane slatka\nCilj: 10.000 tona i 20.000 proizvođača\nU organizaciji Akademijskog odbora za selo u Kruševcu je od 24.do 26. septembra 2015. godine održani interdesciplianrni naučno-stručni skup Pčelarstvo u Srbiji na kome su se kroz naučne i stručne referate iskristali zaključci i i predlozi koji se predočavaju široj društvenoj javnosti i upućuju nadležnim državnim organima\n1. Pčelarstvo u Srbiji danas je organizovano preko pčelarskih udruženja po gradovima kioja povezuje Savez pčelarskim organizacija Srbije (SPOS) koji su, zajedno sa Ministarstvom za poljoprivreedu i ekologiju životne sredine, posle popisa poljoprivrede 2012. godine, registrovali 673651 košnicu u posedu 15.020 pčelara. Godišnje se u Srbiji proizvede od 5.000 do 9.000 tona meda, od čega se poslednjih godina izveze od jedne do dve trećine ukupne proizvodnje u zemlje Evropske unije, Severne Afrike, Indije i Japana. Procenjuje se da devizni priliv od izvoza meda može biti veći od onog koji Srbija ostvaruje od ivzoza mali i mesa, ne računajući posredni fenomen – efekat medonosne pčele u savremenoj biljnoj proizvodnji, koja je umnogim slučajevima nezamenljiv oprašivač.\nU Evropi je registrovano oko 620.000 pčelara koji prosečno proizvedu oko 220.000 tona meda, dok je u Severnoj Americi registrovano 212.000 pčelara koji poseduju oko 2.500.000 košnica. Najveći svetski proizvođač meda je Kina u kojoj se proizvede 450.000 tona, a u Evropi to je Španija gde se proizvede 30.000 tona meda. Najveći potrošač meda u Evropi je Nemačka sa prosečnih 1.100 gram po čoveku godišnje, zatim sledi Francuska sa 600, Italija i Srbija sa po 300 grama po žitelju. Upotreba meda u ishrani je valjan pokazatelj njegovo kvaliteta i stanja zdravlja stanovništva.U Srbiji je potrebno što više raditi na edukaciji provođača meda, a posebno na povećanju potrošnje meda.\n2. Med proizveden u Srbiji je izuzetno kvalitetan i tražen u Norveškoj i zemljama EU, a od nedavno je za njegovu potrošnju primećena velika zainteresovanost arapskih zemalja. Srpski med je veoma kvalitetan i u svet možemo izvesti sve što se proizvede! Pčelarstvo u Srbiji postaje sve profitabilniej zanimanje, pa stoga niej višpe samo hobi već i profesionalno zanimanje. Osnivanjem i registracijom izvoznih obejakta za prodaju meda u zemljama EU, raste potražlja za ovom hranom proizvede3nim u Srbiji. Cena mada u EU je višestruko veća nego u Srbiji, tako da je realno očekivati da će i u buduće ona da raste. Zato se i s rpavom ističe da med predstavlja veliku izvoznu šansu Srbije. Da bi se to realizovalo potrebni su dodatni sistemski i finansijski podsticaji za razvoj i unapređenje pčelarstva u Srbiji.\n3. Na naučno-stručnom skupu nekoliko radova se bavilo i bolestima koje napadaju pčelinje zajednice u svetu i kod nas. Kako je izneto, bolesti medonosnih pčela svake godine nanose ogromne gubitke pčelarstvu. Zbog njih velike količine proizvedenog meda i drugih pčelinjih proizvdoa se smanjuju, ali istovremeno dolazi do manjeg oprašivanja biljaka kojima su pčele glavni prenosioci polena. To donoisi i veliku ekonosmku i ekološku štetu koaj se povećava iz godien u godinu. Obolenja pčela virusne etiologiej su mnogo češća nego što se misli, ali je ve3liki problem njihova dijagnostika. Bolesti bakterijske etiologije su znatno češće i nanose značajne gubitke pčelinjim društvima. Najznačajnije su američka kuga lega. Evropska kuga lega i majska bolest pčela. Gljivična obolenja imaju posebnu ulogu u poatologiji pčela s obzirom da mogu inficirati i čoveka. Parazitske bolesti se najčešće sreću na pčelinjacima, a kao najznačajnije se izdvajaju: varooza, akaroza, tropileloza, etinoiza, amebna bolest i brauloza (pčelinja vaš). Da bi pčelari sačuvali zdravlje pčelinjih društava potrebno je da budu obrazovani o biologiji pčela i informisani kako da postupe kada se postavi sumnja na obolenje, kako uzeti i gde poslati uzorak radi postavnjanja dijagnoze, a zatim kako i čime lečiti pčelinje zajednice.\n4. Razvijeno pčelarstvo utiče ne samo na zdravlje nacije, nego i na bolji rod voća, a znatno doprinosi povećanju proizvodnje suncokreta, uljane repice i svih nekaronosnih biljnih kultura. Zato je potrebno ostvariti bolju saradnju pčelara sa voćarima i ratarima, poljoprivrednim savetodavnim službama, školam a i fakultetima, sa zdravstvenim ustanovama, privrednim komorama, izvozno-uvoznim preduzećima i trgovačkim lancima. To su najvažniji zaključci i glavne prepeopurke više autor4a podnetih radopva koji se predočavaju samim pčelarima, navedenim institucijama, a nmaročito nadležnim državnim organima od kojih se očekuje da sistemskim finansijskim, organizacionim i svim drugim podsticajima pomognu da pčelarstvo u Srbiji dodbije ono mestu u ekonomskio0j, ekološkoj, zdravstvenoj i razvojnoij poolitiki koje odavno zaslužuje i kako vima u razvijenim evroppskim zemljama. Na osnovu prezentovanih referatga i diskusioje, mogu se izvesti i sledeći akcioni zadaci:\nŠirom društvenom akcijom potrebno je napraviti plan da se u roku od pet godina poveća broj pčelinjih košnica na jedan milion i proiizvodnja meda da se stabilizuej na 10.000 tona godišnje;\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine, kao i međunarodne organiazcije koej pomažu razvoj pčelarstva u saradnji sa pčelarskim organizacijama Srbije, treda ba podsticajinim merama stimulčišu zapošljavanje mladih ljudi u pčearstvu kako bi se povećala zaposlenost, a posebno u seoskim sredinama i tiem formirao beći broj robnih proizvođača meda;\nObrazovanju pčelara treba posvetiti posebnu pažnju, kako bi ove aktivnosti poprimile permanentan zadatak. Potrebno je napraviti akcioni plan koji bi raz vijao ljubav prema pčelama od prvog razreda osnvone škoel pa do univerziteta;\nPotrebno je kadrovskio ojačati naučno-stručni kadar u srednjim školama i na odgovarajućim fakultetima (poljoprivredni, veterianrski, biološki…);\nTreba obezbediti veću angažovanost stručnih poljoprivrednih službi u Srbiji kako bi bili u što većoj funkciji razvoja pčelarstva;\nPošto je nestajanje pčela globalni problem, treba obezbediti veće učedšće naših stručnjaka kroz međunarodne projekte u rešavanju ovog problema zajedno sa stručnjacima iz sveta;\nRazviti koordinirani sistem kontrole bolesti pčela, kojim će biti obuihvaćene sve pčelinje košnice u Srbiji. Potreban je sistem preventivnog delovanja, i on treba da bude domin antan u sprečavanju bolesti pčela. Izvršpiti optimlana izbor lekova za suzbijanje bolesti i razviti njegovu primenu;\nPosebnu pažnju treba posvetiti u selekciji pčela na otpornost prema bolestima. Neophodno je formirati referentni nacionalni istraživački centar za selekciju sa dovoljnim brojem naučno-stručnog kadra, koji će moći uspešnoi da rešava probleme i stvara nove sojeve pčelinjih društava. Pored postojećih izvora finansiranja, potrebno je doneti odluku da se kroz cenu meda obezbede dodatna sredstva, izdvajanje odredđenbgo iznosa od svakog prodaljtog kilograma meda;\nNužno je osmišljeno prići po regionima pošumljavanju odredđenih površina sa medonosnim drvećem (lipa, bagrem…). Zatim treba povećati udeo medonosnog bilja na pašnjacima i livadama kroz uvođenje novih medonosnih biljaka;\nFormirati referentnhu nacionalnu laboratoriju koja bi se bavila ocenom kvaliteta meda i druih pčelinjih proizvoida,a posebno onih količina koej idu u izvoz;\nObezbediti potpuno horizontalno i vertikalno udruživanje svih pčelara u Srbiji, kako bi oni postali prepoznatljiv partner u razvoju pčelarstva;\nFormirati naciobnalnbu organiazciju koja će se baviti marketinogm, plasmanom i reljalizacijom pčelinjih proizvdoa na domaćem i međunarodnom tržištu;\nUraditi i sve druge oblike udruživanja u funkciji osmišljenog razvoaj pčelarstva, kao važnog privrednog subjhekta. Istovremeno značajno je razviti i sve oblike međunarodne saradnje, a posebno na projektima selekcije i zaštite pčela od bolesti;\nJedan komentar na PROIZVODNJA I POTROSNJA MEDA\nCilj 10.000 tona meda – AgroSmartApril 17, 2019 at 2:25 pm\n[...] (Makroekonomija) [...]\nLeave a Reply to Cilj 10.000 tona meda – AgroSmart Cancel reply\n« Novi rekord u noćenjima stranaca, VIII 2015\nNakon hrvatsko-srpskih sankcija: ofanzivno u svinjogojstvo! »


5 osnovnih principa zdrave ishrane za decu | Nestlé\nZdrava ishrana se formira u detinjstvu. Kao roditelj, svom detetu uvek želite da date najbolje, od obrazovanja do ishrane i tako izgradite čvrste temelje za srećan i zdrav život. Bombardovani informacijama, roditelji su često zbunjeni i zabrinuti.\nNaša preporuka za roditelje je da potraže savet stručnjaka ako imaju problema sa ishranom svog mališana.\nKao pomoć vam dajemo nekoliko jednostavnih saveta.\n1. Zdrava ishrana za celu porodicu\nDeca često preuzimaju mnoge navike koje vide u porodici. Ako želite da dete jede povrće s apetitom, svi članovi porodice trebalo bi da imaju povrće na tanjiru da bi jeli prirodno. Ne preporučuje se stavljanje posebnog naglaska na povrće, ne smete da kažete „Koliko je ukusno ovo povrće!"\n2. Uključite ih u kupovinu i kuvanje\nDeca od malena moraju da razumeju odakle dolazi naša hrana i kako se priprema. Uključite svoje dete u sve što uključuje kupovinu, čuvanje i kuvanje hrane. Kao rezultat toga, poznavaće mnogo bolje raznolikost namirnica, znaće kako da ih bezbedno skladišti i razumeće koje su najprikladnije kombinacije za zdravu ishranu. Pokušajte detetu da objasnite dok zajedno spremate, koja je uloga garnirunga, salate ili deserta. Sve ove akcije pomoći će mu da formira zdrave navike do odrasle dobi. Hrana treba da ostane jedno od najvećih životnih zadovoljstava, ali to zadovoljstvo treba da dolazi iz rituala posvećenih pripremi obroka i posluživanja, a ne iz vrste i količine hrane koju jedemo.\n3. Ne mora da se pojede sve sa tanjira\nVećina dece oseća glad i sitost mnogo bolje nego mi odrasli. Kod mnogih od nas su se "deformisale" ove fiziološke potrebe zbog drastičnih dijeta, prekomernog jela ili lošeg upravljanja stresom. Odgovornost roditelja je da spreme kvalitetnu hranu, a deca da jedu u skladu sa osećajem sitosti. U današnje vreme „jesti sve sa tanjira“ predstavlja nagon za gojaznst. Kada se primete odstupanja od normalne težine (višak ili nedostatak), treba konsultovati specijalistu koji će sa većom tačnošću da utvrdi količinu namirnica pogodnih za svaki obrok, u zavisnosti od starosti deteta i težine koju ono mora da ga dostigne.\n4. Slatkiši imaju svoje mesto u ishrani\nSvako dete voli poslastice, slaniju ili masniju hranu ili sve na jednom mestu. U optimalnoj ishrani za decu, OptimiX, čije su smernice definisane u Nemačkoj, nalazi se ova manje zdrava hrana, ali ne sme da predstavlja više od 20% dnevnih energetskih potreba deteta. 80% dnevnih potreba mora da potiče od hranljivih namirnica (integralnih žitarica, voća, povrća, mleka, mesa sa manje masnoća, ribe, orašastih plodova, semenki).\nDeca moraju da se pridržavaju rasporeda obroka ravnomerno iz dana u dan. Kod odraslih, nutricionisti se još nisu složili da li će preporučiti tri obroka i dve užine, ili samo tri glavna obroka dnevno. Vezano za dečiju ishranu preporuke su preciznije i predviđaju češće i manje kvantitativne obroke. Tri glavna obroka, od kojih su najmanje dva u porodici (doručak i večera), plus 2-3 užine idealni su tokom perioda rasta. Zašto? Jer u detinjstvu proces rasta troši puno energije, ali dečiji stomak je još uvek mali. Jedina opcija za pokrivanje potreba za energijom su česti obroci, ali u malim količinama. Međutim, velika je greška „izolovati“ decu i staviti ih na program obroka odvojeno od ostatka porodice. Imajte na umu da je porodični obrok uvek zdraviji, bez obzira na meni, nego najzdravija hrana kada deca jedu sama. Ovaj princip važi podjednako za decu i odrasle i predstavlja osnovu zdrave ishrane.


Greška u sistemu: 'Propuštena' 31.000 pozitivnih slučajeva\nIzvor: B92, 16.Jun.2020, 21:37\nGreška u sistemu: "Propuštena" 31.000 pozitivnih slučajeva\nGreška u kompjuterskom sistemu u Čileu dovela je do propusta više od 31.000 potvrđenih slučajeva koronavirusa.\nTo je gotovo šestina dosadašnjeg ukupnog broja, rekli su danas zdravstveni zvaničnici.\nSlučajevi, otkriveni tokom pregleda baza podataka ministarstva zdravlja, potvrđeni su sredinom marta, kada je epidemija počela u Čileu, saopštile su vlasti.\n"Otkrili smo da postoji značajan broj ljudi koji nisu obavešteni ili čiji status nije procesuiran", >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << rekao je novinarima doktor Rafael Araos, član stručnog odbora koji savetuje vladu, prenosi Rojters.\n"Ova grupa neprijavljenih slučajeva ima pozitivne PCR testove pa se stoga ubrajaju u potvrđene slučajeve", rekao je Araos. Do konfuzije je došlo usled velikog povećanja broja slučajeva kojih je prosečno preko 5000 dnevno.\nJužna Amerika postala je novi epicentar globalne epidemije korona virusa, a Čile, Peru i Brazil su posebno teško pogođeni. Čile je juče produžio vandredno stanje koje traje od sredine marta za dodatnih 90 dana.


Najmanje struje za crnogorsku platu\nU SRBIJI I BIH JEFTINIJE, A U HRVATSKOJ VEĆE ZARADE\nU Hrvatskoj postoji više ponuđača koji daju dodatne povoljnosti. U Crnoj Gori, BiH i Srbiji to tržište još nije zaživjelo\n138 pregleda\t5 komentar(a)\nNaplata struje, Foto: Luka Zeković\n14.04.2015. 06:05h Ažurirano: 14.04.2015. 06:05h\nGrađanin Crne Gore za prosječnu platu može kupiti najmanje struje u odnosu na komšije u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj.\nPrema kalkulatorima potrošnje sa sajtova energetskih kompanija u regionu, struja u Crnoj Gori je skoro duplo skuplja u odnosu na Srbiju, a cijena je značajno niža i u oba entiteta BiH. U Hrvatskoj je skuplja za oko 20 odsto nego u Crnoj Gori, ali je prosječna zarada zapadnih susjeda veća za 55 odsto.\nKada se u ove kalkulatore unesu podaci o potrošnji u skupoj i jeftinijoj tarifi dobije se konačan iznos računa sa porezom. Na primjeru potrošnje od 400 kilovata u skupljoj i 200 u jeftinoj tarifi, konačni račun u Crnoj Gori je 61,2 eura. Kada se podijeli sa brojem potrošenih kilovata ispada da je jedan koštao 10,1 cent.\nPotrošač Elektroprivrede Srbije za istu potrošnju dobiće račun od 4.090 dinara što je 34 eura. To znači da kilovat košta 5,6 centi.\nU Hrvatskoj postoje četiri snabdjevača domaćinstva koji kupcima nude različite pakete. Prosječno potrašnja 400 kilovata u skupoj i 200 u jeftinoj tarifi iznosi oko 550 kuna, što je 72 eura.\nTo znači da je cijena jednog kilovata 12 centi. Neki snabdjevači u Hrvatskoj daju popuste ako potrošač potpiše sa njima ugovor na duži rok ili pređe od drugog snabdjevača kod njih. U Crnoj Gori, BiH i Srbiji ta liberalizacija tržišta nije zaživjela iako je zakonski moguća od 1. januara ove godine.\nU Republici Srpskoj se za istu potrošnju dobije račun od 74 konvertibilne marke, što je 38 eura, ili 6,3 centa po kilovatu.\nVećinski snabdjevač u drugom entitetu - Federaciji BiH, Elektroprivreda BiH, značajno je skuplji i ukupan račun iznosi 104 marke ili 53 eura. Kod njih kilovat iznosi 8,8 centi.\nKada se iznosi prosječnih zarada u ovim državama, prema podacima sa sajtova njihovih zavoda za statistiku, podijele sa dobijenim iznosom cijene kilovata, najmanje se može kupiti sa crnogorskom platom 4.782 kilovata.\nIako je prosječna plata u Srbiji manja za 127 eura za nju se može kupiti za trećinu veća količina struje - 6.357 kilovata.\nU Hrvatskoj je cijena duplo skuplja nego u Srbiji, ali kako je i plata za toliko veća ove komšije za prosječnu zaradu mogu kupiti 6.225 kilovata.\nProsječne plate u entitetima BiH su skoro iste, ali u RS za nju mogu kupiti 6.777 kilovata a u FBiH značajno manje 4.931.\nStruja Crna Goracijena strujeEPCG\n22.05. 07:50 h\t34338\n22.05. 07:15 h\t33779\n22.05. 07:30 h\t32997\n22.05. 10:06 h\t31081\n22.05. 13:29 h\t19431


1 - 10 / 1046 >\nOKRUGLI STO - Upravni sporovi u Bosni i Hercegovini - predstavljanje Izvještaja o postojećem stanju i preporukama za njegovo unapređenje\n(Sarajevo, 21. februar 2020. godine) – Jednodnevni okrugli sto na temu Upravni sporovi u Bosni i Hercegovini - predstavljanje Izvještaja o postojećem stanju i preporukama za njegovo unapređenje, održan je jučer u Sarajevu.\nVisoko sudsko i tužilačko vijeće Bosne i Hercegovine (VSTV BiH) je tokom drugog dana sjednice, koja se održava 12. i 13. februara 2020. godine u Sarajevu, donijelo odluku o imenovanju nosilaca pravosudnih funkcija u Bosni i Hercegovini.\nDruga posjeta ekspertnog tima nizozemskih sudija Općinskom sudu u Travniku i Kantonalnom sudu u Novom Travniku\nPredstavnici Sudske administracije Norveške i Sudskog vijeća Nizozemske posjetili Bosnu i Hercegovinu\nPredstavnici Sudske administracije Norveške i Sudskog vijeća Nizozemske boravili su od 3. do 7. januara u BiH gdje su se sastali s predstavnicima VSTV-a BiH i predstavnicima sudova.\nPrimjena Smjernica za imenovanje predsjednika sudskih odjeljenja donijela višestruku korist sudovima u BiH\n(Sarajevo, 3. februar 2020. godine) – Visoko sudsko i tužilačko vijeće Bosne i Hercegovine (VSTV BiH) je, u decembru 2018. godine, usvojilo Smjernice za imenovanje predsjednika sudskih odjeljenja (Smjernice)\nSaopštenje za javnost predsjednika VSTS-a BiH\nMilan Tegeltija pozvao sve sudije i tužioce u BiH da dobrovoljno objave svoje imovinske kartone\nIN MEMORIAM - Sadeta Krilašević\nSa žaljenjem obavještavamo pravosudnu zajednicu da je Sadeta Krilašević, šefica Odjela za imenovanje Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine (VSTV BiH), preminula 22.1.2020. godine u Sarajevu


[es] - htc HD2 i mts sim kartice\nhtc HD2 i mts sim kartice\n[es] :: PDA Uređaji :: htc HD2 i mts sim kartice\nhtc HD2 i mts sim kartice 02.06.2010. u 22:24 - pre 123 meseci\nNaisao sam na jedan interesantan problem. Kupio sam HD2 i telefon je stvarno fenomenalan, za klasu bolji od svih htc-ova koje sam do sada imao. Ali, pojavio se jedan cudan problem, naime, ne mogu da saljem sms poruke! Poruke uredno primam, mogu da saljem MMS poruke, ali SMS poruke ne mogu da posaljem. Ostanu mi u outbox-u i izbaci poruku "unable to send message". Sve ostalo radi uredno, sva podesavanja su ok, proverio sam. A sada najveci zez, kada u tel ubacim karticu moje zene(isto mts) , poruke idu bez problema, a isto je i sa karticom mog drugara! Neverovatno, hteo sam da poludim!\nPosle sam na jednom sajtu nasao isto pitanje, ali odgovora nije bilo. Ljudi pretpostavljaju da se ne slazu softver telefona i sim kartica, morali su da menjanju karticu i cak i operatera!\nDakle, sta ja sad da radim, da idem u mts i trazim novu sim karticu? Ocigledno da druge rade u istom telefonu ali moja ne.\nMozda sam trebao na drugom mestu da postavim pitanje, ali ovde su valjda poznavaoci PDA uredjaja, pa se nadam da ce neko imati konstruktivan prelog!\nRe: htc HD2 i mts sim kartice 02.06.2010. u 23:26 - pre 123 meseci\nDa, najjednostavnije ti je otici i traziti novu karticu.\nRe: htc HD2 i mts sim kartice 03.06.2010. u 14:16 - pre 122 meseci\nProblem resen. Nije bio problem u telefonu i kartici, vec na njihovom serveru, koji nije imao podesen dobar service message number za moju karticu. Tako mi je objasnila sluzbenica mts-a, nesto cacnula u svom kompu i sada radi ok. Pozdrav\nRegistrovani: 13 ( Miroslav Jeftić, Joja82, DUSKEZ, ZAS011, test1234, X Files, pajapop, dusans, gilopile, gogi100, whitie2004, rafiki, Shadowed )


Projekat vredan 160.000 evra za sistematizaciju podataka opštinske imovine -\n3 децембра, 2018 Kovačica info\t0 Comments\tgis, imovina, kovin, opstina kovacica, projekat, sajt, sistematizacija\nPodaci o javnoj imovina opštine Kovačica biće sređeni i dostupni na jednom mestu, a čitav projekat u vrednosti oko 160.000 evra, koji se finansira iz sredstava Evropske unije i realizovaće se u partnerstvu s opštinom Kovin, tokom godinu dana, u okviru programa „Eksčejndž 5”.\nRukovodilac Odeljenja za privredu i lokalni ekonomski razvoj opštine Kovačica, Danijel Magdu, kaže da će imovina opštine, koja je već popisana, biti sistematizovana na jednom mestu, na jednom softveru, odnosno GIS internet sajtu.\nSvi zainteresovani građani i privredni subjekti će tako moći korišćenjem internet sajta da dobiju željene informacije od interesa za rešavanje svojih potreba i obavljanje neke komercijalne delatnosti, ili da kada dođe u opštinu sve poslove obave na jednom mestu u vezi kompletne administrtaivne procedure, koja je neophodna.\nMagdu napominje da će, takođe, ljudima iz Opštinske uprave koji budu radili i bavili se opštinskom imovinom, biti olakšan posao, jer će uz pomoć tog softvera na jednom mestu imati sve neophodne informacije potrebne za upravljanje opštinskom imovinom. To će omogućiti i da se svake godine adekvatno utvrđuje vrednost opštinske imovine i blagovremeno svi podaci ažuriraju.\nOpština Kovačica raspolaže značajnom imovinom, od stambenih i drugih objekata, pa do građevinskog i drugog zemljišta. Najinteresantnije su parcele u građevinskom rejonu i u radnim zonama, koje se mogu ponuditi investitorima. U mestima kovačičke opštine ima i dosta lokala koji su u vlasništvu opštine ili im je imovinski status nedefinisan, a mogu se davati u zakup i budžet opštine može tako ostvarivati prihode.\nRad na ovom projektu će trajati godinu dana, da se sistematizuju podaci i nađu na jednom mestu, da se precizno zna čime lokalna samouprava raspolaže i da se može na najbolji način upravljati tom imovinom, racionalno i ekonomično, a i da se u tom pogledu olakša i građanima i opštinskoj administraciji, naglašava Magdu.\nNosilac ovog projekta je opština Kovačica, a partner joj je opština Kovin u kojoj će obaviti istovetne aktivnosti na sređivanju podataka o imovini opštine. Danijel Magdu napominje da opština Kovačica već ima iskustva u sprovođenju projekta „Eksčejndž 4” u okviru kojeg je već rađeno na sređivanju podataka o opštinskoj imovini, pa će se posao na sistematizaciji podataka nastaviti da bi oni bili dostupni i upotrebljivi za zainteresovane građane, preduzetnike i druge institucije, kako ne bi nepotrebno gubili vreme u komunikaicji s opštinskom administracijom.\n← Obeležavanje 135 rođendana Vladimira Fijata uz promociju knjige Ovejani Srbin zakazano danas\nI ove godine bogati paketići stigli specijalno za naše mališane iz Slovačke →\nHumana misija ličnih pratilaca za buduće velike ljude\n13 новембра, 2018 13 новембра, 2018 Kovačica info\t0


/VIDEO/ INDIREKT SHOWCASE U BEOGRADU: Program festivala otvara zagrebački Detour, evo spiska izvođača – Urbancube\nBojana Vunturišević, Marčelo, Ana and The Changes, Detour, Porto Morto, Ljubičice i Turisti samo su neki od ukupno 38 izvođača koji će nastupiti na petom izdanju festivala Indirekt Showcase, koji se od 2. do 4. oktobra održava u Beogradu, najavili su organizatori.\nFestival će se održavati na 10 lokacija u Beogradu, među kojima su Elektropionir, Beogradski market, Sprat, SubBeerni centar, Dom omladine Beograda, Božidarac, Polet, Yugovinil i klubu Knap, uz dodatne tajne koncerte na tajnoj lokaciji. Kao poseban program održaće se i Konferencija Indirekt, koja će ugostiti preko 40 predavača iz celog sveta.\nFestival će 2. oktobra otvoriti hrvatski sastav Detour uz podršku švedskog sastava Tiny Fighter. Istog dana u Spratu nastupaju Ilija And The Gemini, zatim Weird Fishes i Manu.\nNovina u odnosu na prethodna izdanja festivala Indirekt Showcase je Label Night u klubu Knap, gde će izdavači predstaviti svoje bendove i izdanja, pa će se tako prve večeri predstaviti Jelena Andonović, Kika i Harlekin.\nU petak 4. oktobra, u Božidarcu će nastupiti Marčelo sa Napetim kvintetom, a u Domu omladine Ana and The Changes, kao i rumunski sastav Byron. Istog dana, poslednjeg na ovogodišnjem festivalu, u Elektropioniru će nastupiti Glib, Moušaka, Ljubičice i hrvatski bend Porto Morto, u Spratu će biti Ivan Jegdić, Željko Markuš Pacifik i Dimitrije Simović, dok su Rampa, Olivera Popović, Paper Animals i Ksenija Kuljača u Knapu.\nPrepoznatljiv deo međunarodnog festivala nezavisne muzike i umetnosti je i Indirekt konferencija, koja je besplatna i biće održana u Beogradskom marketu. Pored domaćih porfesionalaca, predstaviće se i gosti iz zemalja regiona, kao i iz Nemačke, Belgije i Austrije.\nIzmeđu ostalih, poseban program je kreiran u saradnji sa sajtom Balkan Rock, koji će imati radionice i Superstar sešion, na kojem će gostovati Srđan Gojković Gile iz Električnog orgazma, Momčilo Bajagić Bajaga i Jovan Matić iz Del arno benda.\nIndirekt Showcase Belgrade je prvi “showcase” muzički festival u Srbiji, na kome buking agenti, organizatori festivala, producenti, izdavači i drugi profesionalci muzičke industrije, kao i ljubitelji muzike, mogu otkriti novu muziku i mlade i sveže izvođače iz Evrope. Organizator Indirekta 5 je Ammonite uz podršku Long Playa.


Komšije evropski rekorderi, imaju dva puta više mobilnih nego stanovnika | Kamatica\nIndikativni kurs Evra na dan 30.10.20. :: 117.5668 rsd\nPočetna > analiza > Komšije evropski rekorderi, imaju dva puta više mobilnih nego stanovnika\nKomšije evropski rekorderi, imaju dva puta više mobilnih nego stanovnika\nTekst objavljen: 24.11.2019 13:00\nNa kraju septembra broj korisnika mobilne telefonije u Crnoj Gori iznosio je 1.294.942 što odgovara penetraciji od 208,85 odsto, i predstavlja rekord u Evropi\nOd ukupnog broja korisnika 53,6 odsto su pripejd korisnici, dok je postpejd korisnika 46,4 odsto, navodi se u Izveštaju o razvoju tržišta elektronskih komunikacija koji je juče razmatrala Vlada Crne Gore.\n"U septembru 2019. godine, u odnosu na septembar prethodne godine, registrovan je rast broja korisnika od 4.9 odsto", ističe se u izveštaju.\nKada su postpejd korisnici u pitanju, cene SMS poruka kod svih crnogorskih operatera su na nivou od 0,03 evra i značajno su povoljnije od prosečnih cena u EU (0,07 evra) i nešto povoljnije od onih u zemljama regiona (0,04 evra).\nInače, najviše registrovanih mobilnih korisnika bilo je 2008. godine kada je zabeleženo čak 1,3 miliona.\nU prvih devet meseci ove godine je pisanim putem podnešeno 13.850 prigovora korisnika na sve EK usluge u Crnoj Gori, što je šest odsto manje u odnosu na isti period prošle godine.\n"Prigovori su se odnosili na sve aspekte pružanja usluga (iznos računa, smetnje i prekidi u radu servisa, zloupotrebe, zahtevi za raskid ugovora i slično)", ističe se u izveštaju.\nBroj korisnika koji je u prvih devet meseci 2019. godine, nezadovoljan rešenjem operatera na podnešeni prigovor, podneo žalbu Agenciji je 463.\n"Od ovog broja 97 žalbi je odbijeno, 104 žalbe su usvojene, dok je 164 postupka obustavljeno, jer su nakon podnošenja žalbi i zahteva Agencije da se po njima oparteri izjasne, isti preinačili svoje odluke, odnosno u naknadnom postupku usvojili prigovore korisnika. Dakle, pozitivno po korisnika je rešeno 58 odsto žalbi koje su podnešene Agenciji, dok je 21 odsto žalbi odbijeno", navodi se u izveštaju.\nNa ostale žalbe je odgovoreno pisanim putem ili su prosleđene Upravi za inspekcijske poslove na dalje postupanje.\nKada su u pitanju tužbe na odluke Agencije, u izveštajnom periodu, Upravnom sudu Crne Gore je podnešeno 13 tužbi.\nevropski rekord Crna Gora mobilni telefoni region


sreda, 16.06.2021. ✝ Vеrski kalеndar\n☦ Sveti mučenik Lukijan i drugi\n18.11.2020 u 13:50\nU Vukovaru završeno obeležavanje Dana žrtve\nVUKOVAR - Učesnici vukovarske Kolone sećanja, nakon pređenih 5,5 kilometara od zgrade bolnice do Memorijalnog groblja, počeli su da se razilaze. Hina je prenela da je, uprkos preporukama epidemiologa, u vukovarskoj Koloni sećanja, kojom je obeležena 29-ta godišnjica od ratnih događaja, okupilo se „na hiljade domoljuba”. Policija nije želela da iznosi procenu prisutnih, a prema procenama novinara u Koloni je bilo oko 10.000 ljudi.\n17.11.2020 u 12:52\nDelegacija SNV, bez Milasa, položila venac u Dunav\nVUKOVAR – Delegacija Srpskog narodnog vijeća odala je danas poštu žrtvama, koje su građani i građanke Vukovara podneli u ratu 1991-1995. Delegaciju SNV čine Boris Milošević, potpredsednik hrvatske vlade, Veran Matić, specijalni izaslanik predsednika Srbije, Radojka Mrkšić, članica udruženja „Protiv zaborava” i sekretar tog udruženja Veljko Makšić, kako i Milorad Pupovac, predsednik SNV i poslanik u hrvatskom saboru. Delegacija je položila venac za stradale Vukovarce i Vukovarčanke srpske nacionalnosti u Dunav, nakon toga i venac na farmi Ovčara, gde su stradali branitelji i civili deportovani iz vukovarske bolnice. Na kraju komemorativnog programa za sve žrtve Milorad Pupovac će sa delegacijom zapaliti sveće u Sabornoj crkvi sv. Nikole u Vukovaru, prenosi Tanjug. Komemoraciji\n16.11.2020 u 16:56\nZamenik gradonačelnika Vukovara neće učestvovati u Koloni sećanja\nZamenik gradonačelnika Vukovara Srđan Milaković ni ove godine neće učestvovati u Koloni sećanja u Vukovaru, a razlog tome je, kaže, što nema suštinskih promena ni u odnosima ni u komunikaciji, pa ni u odavanju pošte srpskim žrtvama. „Pozicija srpske zajednice se nije ništa promenila. Kada je u pitanju sam narativ stradanja u Vukovara, on je ostao isti. Ne uvažava stradanja Srba. S jedne strane imamo pijetet prema jednom delu žrtava, ali nema spremnosti da se isti takav pijetet pokaže prema žrtvama srpske zajednice”, rekao je Milaković za zagrebačku N1 tv. Kaže da nije spreman da učestvuje u obeležavanju Dana sećanja za žrtve Vukovara na način i u obliku kojem se to čini i radi. Prema njegovim rečima, stradanje Srba je isključeno, pa je reč o isključivo jednostranom prikazu\nZAGREB – Zbog napada na dvojicu Vukovaraca srpske nacionalnosti pritvoren je mladić (27) i određen mu je jednomesečni pritvor, dok su za ostalim napadačima raspisane poternice, saopštila je danas vukovarsko-sremska policija. Pritvoreni mladić je osumnjičen da je nedelju nešto iza ponoći ispred ugostiteljskog objekta u Ulici slobode u Vukovaru fizički napao 36-godišnjaka i 31-godišnjaka, koji su pritom lakše povređeni, javlja Tanjug. Za drugim supočiniocima, čiji identitet je poznat policiji, raspisane su poternice, prenela je Hina. Prema nezvaničnim informacijama, iza napada stoje pripadnici jedne od hrvatskih navijačkih grupa.\n22.09.2020 u 11:22\nMladić uhapšen zbog napada na dvojicu Vukovaraca srpske nacionalnosti\nZbog fizičkog napada na dvojicu Vukovaraca, za koje se nezvanično saznaje da su srpske nacionalnosti, uhapšen je 27-godišnjak kojem je određen jednomesečni pritvor, dok su za ostalim učesnicima napada raspisane poternice, saopštila je u vukovarsko-sremska policija, prenosi agencija Hina. Uhapšeni je osumnjičen da je nedelju posle ponoći ispred jednog ugostiteljskog objekta fizički napao 36-godišnjaka i 31-godišnjaka, koji su lakše povređeni. Za drugim osumnjičenima, čiji identitet je policiji poznat, raspisana je poternica, a istraga se nastavlja, navodi policija. Prema nezvaničnim informacijama, iza napada stoje pripadnici jedne od hrvatskih navijačkih grupa.\n28.08.2020 u 09:53\nObjavljen snimak napada na mlade Srbe u Vukovaru\nČetvorica mladih Srba napadnuta su u sredu oko 23 sata u Vukovaru, a na video-snimku napada, koji je dobio hrvatski portal Novosti, vidi se kako nekoliko osoba ulazi u automobil, čini se da ih je najmanje četiri, a nedaleko od njih se nalazi nešto veća grupa mladića. Dok osobe ulaze u automobil, mladići iz te grupe im se približavaju, okružuju automobil i otvaraju zadnja i prednja vrata, udarajući rukama i nogama one koji su unutra. Your browser doesn’t support video. Please download the file: video/youtube Iako vozač pokreće automobil, jedan napadač i dalje udara osobu na zadnjem sedištu, sve dok oni ne uspeju da se udalje u automobilu. Predsednik SDS S-a Milorad Pupovac juče je na konferenciji za medije rekao da je incident poslednji u nizu kontinuiranih organizovanih\nČaj s ukusom istorije\n16.06.2021 u 15:47\n„Urološka epidemija” o kojoj se malo priča\n16.06.2021 u 15:34\nMuškarac polno uznemiravao devojčice u gradskom autobusu


EU čestitka - Page 4\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 0:06\nKako mladi momci pozitivno ocekuju i gledaju na blagodeti EU,ali vidim i ovi sto su vec tamo da nema nekakve preterane euforije .Ova dvojica vec su tamo,a mi,tj ostatak,e mi budemo sutra,tj malo sutra.To je moje licno misljenje,ne zamerite sto sam upao nenajavljen\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 0:07\ntreba se držati mačkinog komentara kada je čula da smo ušli (ili da čete ući) u EU\nizvinite na psovki, ali naši narodi nešto što nemogu opisati (događaj ili osječaj) najbolje izraze narodnim govornim elementom\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 0:10\nNaravno kolega, odlika istine je jednostavnost i kratkoća\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 0:11\nnisi nenajavljen, već si najavljen negdje oko 2020.g., tako je danas prenjela TV iz Brisela u svezi ulaska Srbije u EU, moj ti je savijet, treba se pripremiti\nGLEDAJ PUŠKU A NE NAUŠNICE\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 0:12\nZasluziosi puno vise za recenu istinu,ali + jedino sto mogu da dam!\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 0:14\nna kraju će biti ovako\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 0:17\nPa jedino uz tvoju pomoc, jer imaces iskustva sa EU, pa ti uzmi ostalo, a meni pusku jer iz istog vremena datiramo\nercov54: komentar modifikovan dana: 16.01.14 0:19; prepravljeno ukupno 1 puta\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 0:18\nTako je moj poštovani prijatelju, što se tu ima pisati na dugo i široko kada sve stane u dvije tri riječi i još popračeno sa nekim pokretima i grimasama. malo se kaže a puno znači.\nEvo da pokrijepim sa primjerom:\nUljudbeni primjer: službeni pečat broj xx općine xx pohranjen je u ormaru na ključanje u službenim općinskim prostorijama, zaveden u djelovodnik službenih pečata, žigova i štambilja pod rednim brojem xx, na uporabi ovlaštenim djelatnicima općine\nKraća i prihvatljiva varijanta istog:\nDEŽURNI IZVINI ZNAM DA SAM OFF TOPIC I TO DEBELO, ALI NISAM MOGAO DA NE ODOLIM.\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 0:20\nPa jedino uz tvoju pomoc, jer imaces iskustva sa EU, pa ti uzmi ostalo,a meni pusku jer obojesmo iz istog vremena\nAko puška zakaže to čemo znati samo ja i ona, ako ja s njom zakažem onda će znati cijelo selo pa i šire.\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 0:26\nPo meni uopšte nisi u OFF-u, nego si na slikovit način prikazao stvarno stanje stvari. Ovaj sa slike je EU, a oni iz opisa smo mi ovde (u SRB, za druge ne mogu tvrditi da se ne ogrešim).\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 0:42\nMa pusku prepusti meni, oboje smo za rashod , a ti se potrudi sa ostatkom\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 10:19\nNisam konkretno ni mislio na zakone EU, nego na princip poštovanja prava. O tome nas sigurno mogu dosta naučiti, htjeli mi to priznati ili ne.\nPredugo čekamo da se nešto dobro počne dešavati, sami izgleda ne umijemo ili kod onih kojima ovako odgovara nema dobre volje.\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 11:19\nHteli mi priznati ili ne, postoje kulturološke razlike, norme ponašanja i finansijska struktura koja čini tranziciju u EU teškom posebno za nas građane\no kojima naše vlade najmanje misle osim kada treba naplatiti poreze i druge dažbine, u tom delu su prvo uskladili standarde sa EU ali u delu u kojem\nta ista EU svojim građanima omogućava određene olakšice i pogodnosti, e to već malo teže ide.\nUlaskom ili pripremom za ulazak u EU na građane su se prvo sručili novi zakoni, uredbe i nameti koji su i inače težak život učinili još težim.\nGeneralno je svima nama sve jasno samo je više muka govoriti o tome, upali smo u apatiju gde se sve svelo na posao i kuću, sve manje vremena\nza druženje i neki iole normalan život koji su naši stari imali a mi samo delić toga osetili.Na žalost svih nas oduzet nam je najlepši deo života.\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 11:41\nI do sada je postojalo i postoji sijaset zakona koji služe da bi se na svaki način pokušali izbeći,naši nam smetaju ali tudji zakoni su idealni i njih će mo se pridržavati i poštovati.\nPosle tolikih vekova života u neznanju,konačno će nas neko uvesti u civilizaciju,zameniće našu korupciju-svojom,naše zakone svojim,sve iz razloga jer im je dosadilo gomilanje kapitala pa su rešili da kao proleteri svi budemo isti...da nedužim na ovu temu..\nZanimljivo je da su nekada dolazili kao turisti a sada već mnogi kao vlasnici...\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 11:42\nmože se još i dogoditi da neidemo u Šabac na vašar\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 11:49\nTaman posla neke stvari se neće nikada promeniti... kao i kirvaji kod Vas\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 16.01.14 13:58\nTako je prijatelju, bolje nek propadne selo, nego običaji\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 21.01.14 17:53\nČestitam građanima Republike Srbije današnji početak pristupnih pregovora s EU!\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 21.01.14 18:16\nHvala, nema na cemu\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 21.01.14 18:41\nMax, ne udaraj Puricu na muku. Nece moci vise da "kolje po kucama".\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 21.01.14 18:45\nA ni rakija nece moci da se pece kao do sada\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 21.01.14 18:48\nNema svinjokolja, nema rakije....\nJos da promijenite zastavu u onu s duginim bojama i kompletiran proces "poevropljivanja".\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 21.01.14 18:58\nBiće svega samo ko bude hteo i znao, Pero kako kažu u Bosni: Ne jede pitu ko ima, nego ko je naučio:\nUjedno hvala Maxe za čestitku:\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 21.01.14 19:04\nU pravu si EW. Ako Milutin u USA pece rakiju i mi cemo preci u ilegalu\nNaslov komentara: Re: EU čestitka 21.01.14 19:26\nU TO IME živeli.....


Novo izdanje konferencije Dan otvorenih integracija: na prekretnici digitalne civilizacije - MREŽA\nR. I. 4. ožujka 2019. Novo izdanje konferencije Dan otvorenih integracija: na prekretnici digitalne civilizacije2019-03-04T15:02:00+02:00 Događaji\ndani otvorenih integracija, DOI, King ICT


Ljubavne | Cestitke i Poruke sa Slikama\nNajlepše poruke za godišnjicu veze\nPoruke za godišnjicu veze Lepo je voleti, lepo je osećati ljubav u grudima, lepo je želeti, lepo je sanjati o strasti. Ljubav daje čoveku moć, ljubav spašava čoveka, ljubav predstavlja nešto najlepše i najnežnije u …\nRomantične poruke za devojku\nRomantične poruke za devojku Svi dobro znamo da je ljubav svuda u vazduhu, ljubav možemo naći na svakom koraku, ljubav je u ljudima, ljubav je život. Voleti znači stremiti ka boljem životu, ljubav je stanje …\nNajlepsa ljubavna pisma\nLjubavna pisma Ljubav predstavlja savršeno osećanje, ljubav je stanje u kome je čovek apsolutno srećan i ispunjen. Čovek koji voli je pun života i elana, čovek koji voli stalno razmišlja o sreći i zadovoljan je …\nLjubavne poruke za dečka\nLjubavne poruke za dečka Ljubav je nešto što pokreće celi svet, ljubav je energija koja usrećuje ljude i koja im poklanja radost. Ljubav je reč koja je superiorna i koja predstavlja sigurnost čovečanstva. Život bez …\nLjubavne poruke za devojku Ljubav je plemenito osećanje koje teče ljudskim krvotokom, ljubav je skup idealnih emocija koje su smeštene u čovekovom srcu, jednom rečju ljubav je čudo. Bez ljubavi čovek ne može da živi …\nSlatki nadimci za devojku\nSlatki nadimci za devojku, za voljenu osobu Veoma često se dešava da osobi koja nam je draga i koju volimo poklonimo neki simpatičan i prepoznatljiv nadimak. Ako ste u vezi i ako imate svoju devojku, …\nRomantična pisma za dečka i devojku\nU životu je najvažnije imati ljubav, čovek bez ljubavi ne može na pravi način da doživi svoju sreću, ljubav je jedina tajna formula za radost i zadovoljstvo. Ljubav je poput čarobnjaka koji samo jednim potezom …\nNajlepše romantične poruke za muža\nPoruke za muža Ljubav je nešto što povezuje i spaja ljude, ljubav je čarolija koja se nalazi u ljudskim srcima i koja može promeniti čitav svet. Veoma je važno da u svakom braku vlada ljubav, …\nNajlepše poruke izvinjenja voljenoj osobi\nPoruke izvinjenja voljenoj osobi Zaista je veoma lepo voleti, ljubav predstavlja jednu ogormnu avanturu u kojoj je sve dozvoljeno i u kojoj ne postoje nikakva pravila. Voleti znači uživati, ljubav je osećanje koje spaja ljude …\nNajlepse poruke za dobar dan\nPoruke za dobar dan ljubavne, voljenoj osobi. Život je jedna velika avantura u kojoj granice ne postoje i u kojoj je sve dozvoljeno. U toj avanturi glavnu ulogu igraju ljudi koji se neprestano bore za …


C 1000 Plus (100 tableta)\nVi ste ovde: Suplementi SRB Proizvodi C 1000 Plus (100 tableta)\n2 469,00 RSD komad\nTablete sa visokom koncentracijom vitamina C korisne u slučaju velike fizičke opterećenosti, smanjenje otpornosti organizma, prehlade i influence.\nVitamin rastvorljiv u vodi, koji jača imuni sistem, pojačava otpornost organizma prema infektivnim bolestima i prehladama. On aktivira brojne enzime i ima vašnu ulogu u ćelijskom disanju. Ubrzava proces zarastanja rana i regeneraciju vezivnog tkiva i učestvuje u izgradnji koštanog, kolagenog i hrskavičavog tkiva, kao i u sintezi hormona nadbubrežne žlezde. Deluje antistresno, potpomaže resorpciju gvožđa i zajedno sa folnom kiselinom i vitaminom B12 pomaže sazrevanje crvenih krvnih zrnaca. Povećava i obnavlja fizičku kondiciju. Pod fizičkim opterećenjem rastu potrebe organizma za vitaminom C, tako da je neophodna njegova intenzivna suplementacija.\nC1000 Plus sa velikom količinom vitamina C sa produženim dejstvom i šipkom organskog porekla za dodatno jačanje dejstva, doprinosi jačanju imunog sistema, zarad efikasnije odbrane tokom kritičnih perioda, kada je organizmu to najviše potrebno.


Farmaceutska mafija - Smrt na recept - BebaMur\nFarmaceutska mafija - Smrt na recept\nStotine miliona Ijudi svake godine upotrebljavaju stotine milijardi pilula i ampula i omogućavaju farmaceutskim kompanijama stotine milijardi dolara prihoda. Mi vjerujemo da taj novac ide na to da bi nas izliječili, i pronašli još savršenija sredstva. Mi čak ni ne pomišIjamo da to možda nije tako. Možda smo svi mi Ijudi upali u zavisnost od biznisa koji ne postoji zbog toga da nas izliječi, već zato da nam proda što više Ijekova.\nMi vjerujemo da medicina ne stoji u mjestu: "Farmaceutske kompanije postojano smišIjaju nova sredstva kako bi nas učinili zdravijim. ". Samo mali broj stručnjaka ovog tržišta su uvjereni da je stvarnih novih Ijekova veoma malo. I većina njih nije proizvedena da bi nas izliječili, već zato da bi ih upotrebljavali cio život.\nNovinarka iz Kopenhagena Luise Voller je razjasnila ko je stajao iza operacije "Svinjski grip". Ona smatra da je "svinjski grip" samo dio problema, u kom su uvučeni najveći medicinski umovi našeg vremena. Glavna stvar je što u povezanosti medicinara i farmaceutskih kompanija na raznim nivoima, mnogi Ijekari ne vide ništa loše.\nLuise Voller: "Uzela sam intervju od finskog profesora dr Juhani Eskola. Koji je dobio ček na šest miliona eura od GSK farmaceutske kompanije koja je zadužena za vakcine u Finskoj. On je bio veoma začuđen tim što ja smatram da je to problem. A sa druge strane on je sjedio za stolom vjerovatno zastupajući GSK u SZO kada su odlučivali: Koja vakcina treba da se kupi? Koliko doza treba da se kupi? Kada moraju da budu proizvedene? A takođe i oko uslova ugovora sa GSK."\nSamo Francusku su primorali da kupi doza vakcine dva puta više od cijele populacije zemlje.\nU Rusiji skandali sa povezanošću Ijekara i farmaceutskih kompanija postali su još nečuveniji. Kako Ijekari kažu u centralnoj Rusiji u nekoliko gradova na djeci su sprovodili ispitivanje stranih vakcina bez znanja roditelja.\nU novinama je izišla informacija da su se u Volgogradu jednogodišnja djeca pod maskom planske vakcinacije koristila za ispitivanje novog imuno-biološkog preparata firme GlakoSmithKline. A što je još iznenađujuće, za ovo istraživanje nije znao čak ni glavni pedijatar grada.\nPo riječima roditelja, Ijekari su objašnjavali da novi program "Zdravlje" omogućava Volgograđanima zahvaljujući stranim sponzorima da dobiju dobru monovalentnu vakcinu besplatno. Istraga u Volgogradu završila se sudskim postupkom, samo zato što je skandal došao do lokalnih novina, koje su napisale da nije stvar samo u novoj vakcini već u tome što su u istraživanju učestovala bolesna djeca.\nIstražitelji FSB Volgograda su pronašli dokaz da je za jedno dijete poslato na klinička ispitivanja, Ijekar primao 100 rubalja. Glavni istraživač, bivši zamjenik glavnog Ijekara volgogradske bolnice, Olga Aljekova za sprovođeno ispitivanje, prema podacima istrage, dobila je nekoliko hiljada dolara.\nOvo je zvanični platni spisak. U krivičnom predmetu su navedeni iznosi u dolarima, koje su očigledno platili Ijekarima za klinička ispitivanja: u Tomsku, Jekaterinburgu, Samari, Moskvi... A kada je bilo prikupljeno 30 tomova za ovo krivično djelo, istražitelji glavnog tužilaštva su zatvorili slučaj, zbog nedostatka dokaza.\nAndrej Mahov: "Roditeljima su davali informativnu dobrovoljnu saglasnost na 20 strana, čak i ja, čovjek sa visokim medicinskim obrazovanjem, jedva mogu da razumijem kada čitam, šta je tamo napisano."\nFaktički ispitivanja su sprovođena na djeci koja su imala po riječima glavnog pedijatra Volgograda Andreja Mahova: "... povrede centralnog nervnog sistema: sakupljanje likvora u mozgu, hidrocefalija perinatalne hipoksično - ishemične lezije CNS. Takvih je bilo 56 djece od 112 za koje je vakcinisanje i običnim vakcinama strašno, a eksperimentalnim još strašnije. Sa užasom vidimo da bilo koje farmaceutske kompanije mogu da urade u našoj zemlji sve što požele. To jest, za neki neveliki novac mogu da kupe dovoljno Ijudi da sprovedu ubrzanim metodom bilo kakva klinička ispitivanja i plasiraju na naše tržište bilo koje preparate.\nGlavni rukovodilac ovog ispitivanja širom zemlje je Lejla Sejmurovna Namazova, čije su ruke zaprljane svim nedjelima koja su se događala u ovom kliničkom ispitivanju, i okaljale Naučni Centar "Zdravlje", za kojeg mislimo, da su tamo periferni obični Ijekari. Zahvaljujući takvim Ijudima, ova vakcina može ući i u nacionalni kalendar imunizacije."\nVakcine koje su ispitivane na djeci u Volgogradu su stvarno već odobrene i danas se direktno prodaju. Volgogradske žene ostale su same sa bolesnom djecom.\nMihail Getman u različitim vremenima je bio zaposlen i u farmaceutskoj industriji i medicinski radnik. On kaže da do nedavno, eksperimenti poput Volgogradskog, formalno nijesu bili u suprotnosti sa zakonom.\nMihail Getman: Dugo vremena naše zakonodavstvo nije zahtijevalo od organizacije koja sprovodi klinička ispitivanja u Ruskoj Federaciji, ispunjavanje takvih uslova koji su normalni pri organizaciji takvih opasanih i rizičnih ispitivanja u drugim zemljama kao što su Sjedinjene Države ili evropske zemalje. "Farma" je polazila od toga: "Dobijemo dozvolu, a onda radimo šta god želimo. ".\nMihail Getman profesionalno je proučavao odnos sa "Velikom Farmom" i tvrdi da je intenziviranje u Rusiji zapadnih kompanija u oblasti kliničkog istraživanja povezano sa tim što su naši građani mnogo jeftiniji od Amerikanaca ili Evropljana, a moguća odgovornost za negativne posledice je nemjerljivo manja.\nMihail Getman: "Ako, ne daj Bože, tamo budu narušena prava pacijenta ili pacijent umre zbog upotrebe eksperimentalnog lijeka, tada kompaniju očekuju velike tužbe, sudovi, problemi, pad cijene akcije. Ako se nešto slično dogodi u Ruskoj Federaciji, o tome niko neće znati."\nIgor Artejmev: "Ponekad sam prisustvovao sastancima savjetodavnih stručnih komisija, eksperata, koje su odlučivali da li da država kupi ovaj ili onaj preparat. Nažalost, neki od članova Komisije su istovremeno primali plate od stranih farmaceutskih kompanija."\nProblem međusobnih odnosa Ijekara i farmaceutskih kompanija u poslednje vrijeme je dostiglo takav obim da je postao državni. Direktor Federalne Antimonopolske službe Igor Artejmev posle sprovedene provjere suočio se sa masovnom korupcijom, koju farmaceutski giganti nježno zovu " konsultovanje" ili "istraživanje".\nIgor Artejmev: "Naravno, bili smo veoma iznenađeni kada smo došli pri provjeri do cijelog niza stranih farmaceutskih kompanija i otkrili ogroman broj dokumenata u kojima su naši Ijekari potpisali priznanicu za dobijanje novca. A neki od njih, koji predstavljaju administrativnu medicinsku elitu, učestvovali su paralelno u donošenju državnih odluka o tome koje proizvode treba kupiti za naše starce u staračkim domovima, za djecu u sanatorijumima."\nIgor Artemjev govori o samom vrhu "ledenog brijega". S druge strane ove šeme su obični Ijekari. Kiril Daniševski priča kako funkcioniše ta šema...\nDr John Virapen je autor velikog korupcijskog skandala povezanog sa farmaceutskom industrijom u Evropi. On je mnogo godina radio u farmaceutskoj kući Eli Lilly. Bavio se promovisanjem medicinskih preparata na tržišta raznih država. Ali ne na nivou pojedinačnih Ijekara i bolnica, već na državnom nivou.\nJohn Virapen:" U Švedskoj sam davao mito da bih plasirao proizvod na tržište. Ne znam kako se to radi u Rusiji, ne želim da dajem konkretan odgovor, ali mogu da uporedim "dva i dva zajedno". Mislim, da Rusija nije sveta, zato i kod vas vjerovatno rade isto. Oni podmićuju istraživače, istaknute Ijekare, potkupljuju univerzitete, cijele istraživačke centre. Oni primoravaju Ijude da pišu pozitivne komentare za njihove Ijekove. Većina tzv. kliničkog istraživanja, to je fikcija... "\nBivši direktor predstavništva Lilly-a u Švedskoj govori kako je tamo dobio dozvolu za prodaju antidepresiva Prozac. Za ovo je morao da ubijedi državnog eksperta da ignoriše činjenicu da lijek može biti opasan i neefikasan. Zato je kao špiun prvo pronašao stručnjaka od koga zavisi odluka.\nJohn Virapen:"Nijesmo znali ko je taj čovjek, zato što je to tajni konsultant njega niko ne zna, ali sam ga ja pronašao. Zato smo prostudirali cijelu zemlju. Sa malo dedukcije ubrzo sam saznao ko je. Postao sam drug sa njim i rekao sam mu: " Slušaj, meni treba da taj proizvod bude brzo registrovan. Šta želiš za uzvrat?" On je odgovorio: "Novac" Nazvao sam kompaniju i rekao šta on hoće a oni su odgovorili: "U redu dogovori". I ja sam to dogovorio a on je napisao pismo i rekao Vladi da je to veoma dobar lijek, iako se prije toga u razgovoru sa mnom smijao i rekao da je taj lijek-smeće."\nUlf Jonasson: "Na tržištu "Propoksifen" se pojavio 1957. Sredinom 60-ih je bio najpopularniji i najraspostranjeniji lijek u to vrijeme. Ali početkom 60-ih oni su već znali koliko je opasan ovaj lijek."\nBračni par Ulf i Birgitta Jonasson su naučnici Ijekari. Oni su prvi u Švedskoj digli uzbunu, izjavivši da hiljade Ijudi umre svake godine, uzimajući ovu nevinu tabletu protiv bolova od kompanije Eli Lilly.\nBirgitta Jonasson: "Tokom našeg istraživanja pronašli smo te Ijude. Posle pročitanih više od 1500 dosijea kada smo saznali o svim tim tragičnim smrtnim slučajevima to je za nas postalo suviše ozbiljno."\nZatim je bila bitka protiv farmaceutskih kompanija i agencija. Bitka, je trajala godinama, koje su praćene žrtvama, čiji je broj kako misle Ijekari, dostigao desetine hiljada. Ali lijek koji je Eli Lilly pronašla nije željela da povuče sa tržišta. Tokom 17 godina te borbe, Ijekari su sakupili hiljade tipičnih priča sa kobnim završetkom.\nUprkos zabrani u Švedskoj, lijek protiv bolova koji sadrži PROPOKSIFEN i sada nastavljaju da proizvode i prodaju u mnogim zemljama.\nUlf Jonasson: "Taj lijek se još uvijek koristi u SAD i mnogim djelovima svijeta. Prodaju 3. 200.000 kilograma tog lijeka godišnje širom svijeta. I on ubija 10.000 Ijudi svake godine."\nVasilij Vlasov: "U Rusiji klinička ispitivanja sprovodi sam proizvođač lijeka. Šta to znači? Kompanija proizvodi lijek za tržište i sama sprovodi ispitivanje i sama plasira te rezultate, registruje ih i počinje da ga prodaje. U zakonu piše da ih niko drugi ne može provjeriti. To je kao kad bi muž sumnjičio ženu za bračno nevjerstvo ali bi samo žena mogla da provjeri tu sumnju po zakonu. Upravo takav idiotski sistem postoji u našoj zemlji."\nU Evropi, zakoni o kontroli Ijekova su se radikalno promenili posle serije užasnih smrti od neželjenih dejstava Ijekova. Prekretnica je bila istorija talidomida, pošto se ona odrazila na desetine hiljada trudnica i novorođene djece.\nLouise i Darren Mansell imaju po 40 godina, takve kao što su oni, malobrojne preživjele, nazivaju "talidomid djeca", djeca preparata koji se preporučivao trudnicama. Ovaj par jedinstven po tome što su preživjeli i po tome što su zajedno. Postavši muž i žena, oni su se borili sa farmaceutskom industrijom za svoja prava praktično čitavog života. Od 12.000 stradale djece preživjelo je svega 419. Louise i njen muž su jedni od njih. Tek 2010. oni su dobili konačnu pobjedu na sudu i isplaćenu oštetu dostojnu za uništene živote.\nUprkos toga što su znali da lijek izaziva strahovite promjene fetusa kod trudnica, farmaceutske kompanije nijesu bile spremne da se odreknu tako velikog profita i nastavile su prodaju ne priznavajući posledice. Oni su imali najbolje pravnike koji su obmanjivali roditelje. Oni su potpuno bili zaštićeni zakonom, bili su nedodirljivi. A ako je neko pokušao nešto da uradi, njega su progonili advokati kompanije.\nOva priča je rasvijetla realnost u kojoj živi globalna zdravstvena zajednica. Svi su shvatili, koliko odobreni preparati koji su prošli klinička ispitivanja mogu biti opasni. Još opasnije mogu biti farmaceutske kompanije sa svojim finansijskim interesima. Nakon stotina smrti novorođene djece i rađanja invalidne djece Svjetska zdravstvena organizacija je odlučila: u svim evropskim zemljama da otvori pri Ministarstvu zdravlja tijelo koje bi istraživalo komplikacija od već odobrenih Ijekova, koji su u prodaji da se talidomidova priča nikad ne bi ponovila.\nTakav centar je bio otvoren u Rusiji. Da saopštavaju o komplikacijama, po nepisanom pravilu organizacije, pacijenti nemaju pravo. Informisati o neželjenim dejstvima mogu samo Ijekari i pri tom besplatno. Ljekari su malo motivisani. Ljekari kod nas to ne rade ne žele da o tome saopštavaju. Tokom rada centra u Rusiji, ni jedan preparat koji je pušten na tržište, nije povučen iz prodaje zbog pritužbi neželjenih efekata ili komplikacija koje su veće od koristi.\nMeđutim, postoje slučajevi u kojima se neželjeni efekti teško mogu sakriti, pogotovo ako je neželjeni efekt, smrt. Takav je antidepresiv Zoloft kompanije Pfizer. U uputstvu se ukazuje na veliki broj drugih neželjenih efekata od lijeka: nervoza, strah, nespokojstvo, simptomi depresije, košmari, čak i psihoze, ali ni riječi o samoubistvu.\nNakon smrti svoje supruge Lotar je počeo da prikuplja informacije o lijeku Zoloft iz cijelog svijeta. Prikupljeni podaci su šokantni. Sada je siguran da je uzrok samoubistva njegove supruge, nuspojava lijeka. U Kanadi u maju 2004. godine, postalo je poznato da lijek Zoloft ima neželjeni efekt, samoubistvo. Ali, o tome se ćutalo i u Njemačkoj i cijeloj Evropi.\nEvo upozorenje, kojeg su objavili kanadsko predstavništvo Pfizera zajedno sa Ministarstvom zdravlja Kanade. Tu je precizno rečeno: "Zoloft-upozorenje za potencijalne emocijalne promjene i u ponašanju, uključujući i rizik od samopovređivanja. Ispod toga se kaže: Komparativna klinička istraživanja su pokazala povećan rizik suicidalnih ideja i u skladu sa tim ponašanja, u odnosu na placebo.\nPredstavnci kompanije Pfizer i dalje naglašavaju da uzročno posledična veza između uzimanja Zoloft i samoubistva nije identifikovana. Kompanija Pfizer još uvijek isporučuje antidepresiv Zoloft uključujući i u Rusiju. Od 2009., u uputstvu se govori o riziku od samoubistva, ali ne u vezi sa lijekom, već u vezi sa depresijom.\nAntidepresivi su opšte vrlo lukave tablete. Farmaceutskim kompanijama je malo takvog skromnog tržišta i antidepresive već predlažu mnogobrojni Ijekari, među njima su terapeuti, ginekolozi ili čak sportski Ijekari. Do kakvih rezultata dovodi proširenje spiska Ijekara, kojima farmaceutske kompanije, nakon kratke instrukcije, isporučuju čudesne tablete?\nPoznata gimnastičarka Ljajsan Utjaševa još uvijek se sjeća antidepresiva, koje joj je propisao klupski Ijekar i koje je uzimala nekoliko mjeseci. Njih joj je propisao sportski Ijekar kao odgovor na žalbe na bol u nogama.\nLjajsan Utjaševa: "Ja se žalim, a on mi govori: "Ljajsan ti si toliko pretjerala sa tvojim žalbama sve te boli najverovatnije, te boli glava. Djevojko daj da ti izliječimo glavu. Vidim da imaš depresiju. "\nTek kasnije se ispostavilo da je sportiskinja imala prelom stopala na obje noge, i tako nastavila da nastupa na takmičenjima.\nLjajsan Utjaševa: "Ispostavilo se da je kod mene potpuna rascjepkanost lijevog stopala koje se nije snadbijevalo krvlju 8 mjeseci i bila je teška dijagnoza moglo je doći ne do amputacije, nego da se dio kostiju treba da zamijeni implantantima. A pošto se opterećenje prenosilo na desnu nogu i kod nje su bili prelomi."\nZbog proširenja tržišta kompanije uručuju ne profilnim Ijekarima ne samo antidepresive. Kompanija Pfizer je nedavno kažnjena u SAD na rekordni iznos od 2,3 milijarde dolara jer je preporučivala lijek Bekstr za bolesti koje, prema podacima istraživanja, on ne liječi. Kompanija Pfizer je priznala krivicu samo po dvije tačke optužnice i povukla lijek sa tržišta. Ipak, u toku postupka su pominjane činjenice gotovinske isplate Ijekarima. Ali slučaj je zatvoren zahvaljujući sporazumu da Pfizer plati.\nGovoreći o rekordnoj kazni, moramo napomenuti: Ona je plaćena u SAD. U Rusiji, kompanija nema problema.\nJohn Virapen: "Danas na tržištu imamo 20 ili 30 Ijekova za liječenje depresije, koji nijesu samo beskorisni, već imaju mnogo neželjenih efekata. Svi oni imaju različita imena. Nedavno kompanija Eli Lilly je pustila taj isti Prozac i nazvala ga "fluoksetin" Plasirali su čak lijek i za pse. Kako pas može biti u stanju depresije? Kako se to vidi na psu? Da li mnogo laje ili nešto drugo radi? Generalno, sve ovo je prilično lukava igra."\nFarmaceutske kompanije tokom protekle decenije su platile više od 7 milijardi dolara u vidu kazni kao rezultat podnijetih protiv njih krivičnih i građanskih tužbi. Za podmićivanje Ijekara preko medicinskih predstavnika i za prikrivanje informacija o mogućim komplikacijama koje nijesu navedene u uputstvu\nJohn Virapen: "Ja sam radio prljav posao, davao sam mito u Švedskoj na Karipskim ostrvima, u Latinskoj Americi. Vodio sam Ijekare psihijatre kod prostitutki u Portoriko i plaćao sve to novcem kompanije. Ja sam sve to radio. Moje ruke su bile zaprlane. Ali sada nijesu. Ja sam ih oprao."\nSada "Big Pharma" postaje pametnija i koristi sve složenije instrumente uticaja na Ijekare, na primjer, pomoć u naučnom radu. Doktoru ili cijeloj klinici nudi se novac za istraživanje nekog preparata. Glavni uslovi takvih istraživanja su da se Ijekovi propisuju većoj grupi pacijenata dugo vremena. Tako pacijent postaje materijal za istraživanja plaćena od strane farmaceutske industrije, često i ne znajući.\nJohn Virapen: "Oni kupuju Ijude koji rade za njih. Više od polovine istraživača su takođe potkupili. Jer industrija plaća više nego bolnica. Oni kupuju senatore, poslanike i uticajne političare."\nAko mislite da ovakvi problemi vas nikada neće dotaći jer ste zdrava osoba, ne žurite sa zaključcima. Čak najmasovnije i naizgled bezopasne tablete mogu dovesti do smrti za manje od nedjelju dana.\nSergej Jakovljev (glavni endrovaskularni hirurg u Institutu Burdenko): "Kod polovine pacijentkinja koji su došle kod nas zbog tromboze sinusa, upravo je uzrok bio zbog upotrebe hormonskih kontraceptivnih preparata. Iznenađujuće je da u uputstvu za ove preparate takve komplikacije nijesu opisane."\nBivši savjetnik direktora Ruskog zdravstvenog nazora kaže da isplate Ijekarima na raznim nivoima nijesu više samo problem, već univerzalna praksa. Medicinski predstavnici transformišu Ijekare od zaštitnika pacijenata u agenta za prodaju Ijekova. To je problem, i u SAD, to je problem i Evropskoj Uniji. I sve Vlade po tom pitanju ne samo da su veoma zabrinute, već su prosto na ivici očaja, jer "Farma" uvijek veoma lukavo izlazi iz takve situacije: "Ne smijemo dati poklone - dobro, nećemo davati poklone. Unajmićemo ugovornu organizaciju, platiti ćemo joj, a ona će u naše ime davati poklone. "\nVasilij Vlasov: "Hiljade Ijudi umiru od neželjenih dejstava Ijekova. Čija je to statistika? To je statistika SAD. Ne znamo koliko Ijudi umre od Ijekova kod nas. Vjeruje se da svi Ijudi koji kod nas umiru u bolnicama, umiru po pravilima, po zakonu, jer ih je bolest ubila. U stvarnosti to nije tako. Neki dio umre od komplikacija liječenja. Jer bolnica u suštini je veoma opasno mjesto."\nMihail Getman: "Da bi stimulisala svoju prodaju, "Farma" je počela da izmišIja nove bolesti i sindrome. Ranije ih nije bilo o njima ništa nijesmo znali i savršeno smo živjeli hiljadu godina. Ali iznenada su se pojavili, odjednom su počeli da nam opasno prijete, i što ne iznenađujuće, "Farma" je odmah našala rešenje za ove neočekivane probleme."\nU 2003. godini, kompanija AstraZeneca platila je kaznu od 355 miliona dolara i priznala svoju krivicu za plasiranje lijeka preko mita medicinara honorarima i poklonima.\nU 2004. godini, kompanija Pfizer je platila kaznu od 430 miliona dolara za čerku kompaniju, zbog plasiranja lijeka za indikacije za koje nije odobren.\nU 2007. godini, kompanija Bristol-Majers je platila kaznu od 515 miliona dolara za plasiranje preparata od strane Ijekara, kojima je kompanija isplatila honorare i plaćena turistička putovanja.\nKompanija Biovail je 2008. platila kaznu od 22 miliona dolara zbog potkupljivanja Ijekara. Kompaniju su optužili zbog podmićivanja hilade Ijekara i sestara od kojih je svako primao u prosjeku 1000 dolara.\nKompanija Eli Lilly platila je kaznu od 1.420 miliona dolara zbog plasiranja na tržite antidepresiva Zyprexa.\nKompanija GlakoSmithKline da platila novčanu predkrivičnu kaznu a od 2,5 miliona dolara zato što je skrivala rezultate ispitivanja antidepresiva Paksil, koji uvećava rizik od samoubistva skoro duplo.\nDrugog septembara 2009. kompanija Pfizer je platila kaznu od 2,3 milijarde dolara. Ona je dobila dozvolu za liječenje jednih bolesti lijekom "Bekstra" a liječila je druge.\nUkupan iznos novčanih kazni i kompenzacija koje je farmaceutska industrija platila tokom protekle decenije, je 7 milijardi dolara.\nPrihod farmaceutske industrije u tom istom periodu iznosio je 5.000.000.000.000. dolara.\nAutori filma napominju: Odluka o upotrebi ili ne upotrebi jednih ili drugih preparata ne smije se donositi samostalno. Obratite se svom Ijekaru!\n(Fragmenti teksta iz filma "Smrt na recept" Смерть по рецепту


Kvalifikacije za LK: Dunajská Streda - Partizan (najava meča i predlog za klađenje) - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Najave i prognoze Fudbal Kvalifikacije za LK: Dunajská Streda – Partizan (najava meča i predlog za...\nDunajská Streda i Partizan sastaće se večeras od 20:45 po našem vremenu u okviru revanš susreta 2. kola kvalifikacija za Ligu konferencija, a utakmica je na programu na stadionu “MOL Aréna“.\nNakon prvog duela, ostaje žal za propuštenim šansama Partizana, kojih je bilo na pretek, a da je iz prve utakmice imao veću prednost, u ovaj meč bi ulazio daleko rasterećeniji. Ovako, pretnja i dalje postoji, ali je svakako kvalitet na strani crno belih, koji bi trebalo da obezbede plasman u narednu fazu takmičenja. Nakon tog susreta, Dunajska Streda je poražena u ligi od ekipe Michalovce rezultatom 4:1, dok je Partizan bio apsolutno dominantan protiv Vojvodine i slavio rezultatom 0:2, te sada pun samopouzdanja ulazi u ovaj meč.\nDobra stvar za crno bele je odbrana, koju su postavili fenomenalno i teško se dolazi do njihovog gola, a ni protivnici ne stvaraju mnogo šansi.\nFudbaler Partizna, Danilo Pantić, uveren je u prolaz dalje: “Nažalost, nismo iskoristili veliki broj prilika u Beogradu. Imamo jasan cilj, prolazak u narednu fazu takmičenja. Sigurno smo u to, verujem u prolaz. Biće drugačiji meč nego u Beogradu, hrabrije će domaćin da izađe, ali ćemo na to odgovoriti. Sigurno će nam nedostajati navijači, igramo lakše i efikasnije uz njihovu pomoć, ali ćemo i bez njih dati sve od sebe.“\nMi verujemo u prolaz Partizana, a večeras predlažemo “X2&2+” po kvoti 1.60. Ne verujemo da mogu da ponove onoliki broj promašaja kao iz Beograda, te da će večeras da im se revanširaju za prošlu nedelju, duplo.\nPrethodni tekstSINGL DANA – ČETVRTAK 29. JUL\nSledeći tekstSjajan dan za Hrvatsku u Tokiju


Lažno označeni morski plodovi sve češća pojava - alo.rs\nBUDITE NA OPREZU Lažno označeni morski plodovi sve češća pojava\nAUTOR: Tanjug/V.Đ. DATUM I VREME: 15.03.2021. 14:20\nNedavne 44 analize tržišta morskih plodova, koje su obuhvatile više od 9.000 uzoraka iz restorana, ribarnica i supermarketa u preko 30 zemalja, otkrile su da je čak 36 posto proizvoda netačno označeno, što znači da je na delu velika obmana kupaca na globalnom nivou, piše londonski Gardijan.\nPrema studiji, najviša stopa lažnih oznaka na morskim plodovima utvrđena je u Britaniji i Kanadi, celih 55 posto, a slede SAD sa 38 procenata.\nIma slučajeva i da su plodovi mora bili označeni kao različite vrste iz istog roda. Na primer, u Nemačkoj je 48 odsto testiranih uzoraka školjki nosilo oznaku "kraljevske kapice", a u stvari se radilo o manje traženoj vrsti "japanskih kapica".\nIstraživači su otkrili i da je od 130 uzoraka fileta ajkula kupljenih na italijanskim pijacama i u ribarnicama čak 45 procenata pripadalo jeftinijim i nepopularnim vrstama morskih pasa od onih koje italijanski potrošači najviše cene.\nObmanjujuće etikete nisu zaobišle ni ugrožene ili ranjive vrste. Prema studiji iz 2018, skoro 70 posto uzoraka navodnog zubatca prodavanog širom Ujedinjenog Kraljevstva bile su razne ribe, čak zapanjujućih 38 razlnih vrsta, uključujući i mnoge vrste koje obitavaju u grebenima i kojima verovatno preti uništavanje staništa i prekomeran izlov.\nŠtaviše, istraživanje je pokazalo da neki uzorci čak u potpunosti bile vodene vrste, jer se u ljušturama kozica koje su prodavane u Singapuru često nalazila svinjetina, a od mesa kozica niije bilo ni traga.\nIma „toliko mogućnosti duž lanca snabdevanja morskim plodovima“ da se ribe male vrednosti lažno označe kao skupocene vrste, i da se riba koja je tovljena etiketira kao divlji ulov, kaže Bet Louvel, zamenica potpredsednika američke kompanije Okeana, međunarodne organizacije usredsređene na okeane.\nDodaje, međutim, da 36 posto svih globalno utvrđenih netačnih etiketa na morskim plodovima nije nužno namerno tako označeno, jer su analize zasnovane na različitim metodologijama i uzorcima. Niti su ribe uvek namerno pogrešno označene, mada je velika većina uključivala zamenu ribe s nižom cenom za one s višom cenom, što upućuje pre na prevaru nego na nepažnju.\nJedan od tri restorana imao je netačan meni s morskim plodovima, a najviša stopa takvih slučajeva, u rasponu od 40 do 50 posto, bila je u Španiji, na Islandu, u Finskoj i Nemačkoj.\nKad je u pitanju riba, postoji čak 50 posto šansi da gosti ne dobiju naručenu porciju štuke, morskog lista, plave ili žutoperajne tune, već neku zamenu - potpuno drugu vrstu ribe ili neku zamenu za tunu, zaključuje Gardijan.\nVAŽNA VEST ZA TURISTE Evo šta morate da uradite da bi prešli tursku granicu!\nFBI UČESTVOVAO U AKCIJI Hakeri "upali" u sigurnosne sisteme: pratili kamere u školama, bolnicama, fabrikama i zatvorima!\nPLANETA STRAHUJE Iran otvorio novi podzemni objekat za skladištenje raketa\nPolitičar progurao zakon za zabranu vakcinacije protiv kovida, pa preminuo od ove bolesti!\nHAOS U ITALIJI! Građani besni zbog karantina, napadnut Visoki institut za zdravstvo u Rimu\nMedved, zmija, sova ili možda vuk? Otkrijte svoju SPIRITUALNU ŽIVOTINJU uz pomoć datuma rođenja!\nMLAD MESEC U RIBAMA: Naredni period će biti FATALAN za ova 3 znaka!


OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE Vučić: Pregovori s Amerikancima oko izgradnje solarne elektrane u Srbiji | Trebinje Danas\n02.08.2021. u 12:25\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da se pregovara sa američkom kompanijom UGT Rinjuabls LLC oko izgradnje solarne elektrane.\nPomenuta kompanija, koja se bavi obnovljivim izvorima energije, želi da izgradi na 2.000 hektara solarne panele na desetak lokacija širom Srbije.\nVučić je, nakon razgovora i potpisivanja memoranduma o razumjevanja sa UGT Rinjuabls LLC rekao da bi taj projekat bio početak nove ere i važan iskorak u budućnost za enegetsku bezbjednost Srbije.\n– Predstoje razgovori oko uslova i vjerujem da ćemo brzo završiti i da ćemo napraviti najbolji mogući dogovor – rekao je Vučić i dodao da bi nakon potpisivanja ugovora izgradnja trajala oko dvije godine.\nKako je rekao, taj projekat je od presudnog značaja za ekonomski razvoj i uspjeh u okviru zelene agende Srbije.\nPredsjednik je kazao da dodatni gigavat struje čini tri procenata ukupne električne energije Srbije i to još iz obnovljivih izvora energije.\n– Time bismo smanjili broj štetnih gasova – za 1,9 miliona tona CO2. Ukupna emisija CO2 u Srbiji je 51 miliona tona. Ovo je veliko ulaganje i investicija koja doprinosi ekonomskom rastu Srbije – naglasio je Vučić.