Praktikaaruanne, II – Memokraat\nby Daniel Vaarik 9. november 201112:24 9. november 2011\nOleme jõudnud oma aruandega 1992. aasta sügisesse ning möödas on need romantilised ajad, mil öösel stipijärjekorras seisid üliõpilased kitarri mängides ümber põleva prügikonteineri, et sooja saada. Nüüd käiakse tööl ja suitsetatakse sigarette More. Mentooliga. Ajakirjandusosakonna teadetetahvlile ilmub kuulutus:\n“Eesti Ekspress otsib hakkajat, nutikat ja laia silmaringiga ajakirjandusüliõpilast peatselt loodava uuriva ajakirjanduse grupi liikmeks”.\nSee olen ju mina, mõtlen, ning helistan Eesti Ekspressi.\nMulle anti Herakleslik proovitöö või ütleme siis, et Fermat teoreemi ekvivalent Eesti ajakirjanduses – harutada lugejate jaoks lahti Eesti Kütuse ja Tartu Kommertspanga laenupundar. Minu teada ei ole seda küsimust senini lahendatud, kuid tol hetkel ma tõesti uskusin, et parim rünnak on rünnak ning tegin tunniajase intervjuu Eesti Kütuse tolleaegse peadirektori Riho Sillaga. Panin kõik kuuldu kirja ning tulemuseks oli umbes kolme meetri pikkune printeripaberi rull, millega ma käisin mitu nädalat ringi nagu kass poegadega. Lõpuks jäi osa sellest number viis bussi ukse vahele ning üleüldse, pidin tunnistama, et ülesanne oli mulle liiga keeruline. Mis kuradi asi on passiva?\nUuriva ajakirjanduse gruppi ei moodustatud kunagi. Sellise grupi tegemise mõte külastab toimetajaid aga tänaseni sama regulaarselt nagu kanagripp, põhjuseks on see, et kuskil Skandinaavias olevat midagi sellist olemas. Õnneks võeti mind siiski Ekspressi praktikale. Minu otseseks juhendajaks sai Tiina Jõgeda ning meie kõigi ülemuseks oli Priit Hõbemägi. Hõbemägi tundus nii karm tegija, et ma teda nähes tardusin kuskile nurka soolasambaks, pea oli mõtetest täiesti tühi, tahtsid nagu midagi tarka ütelda aga meelde ei tulnud isegi oma sünnilinna nimi rääkimata siis mingist vaimukusest. Ühel korral tuli ta meie tuppa, kus mängis parajasti minu kasset mingi indiebändiga. Vaevalt sai Hõbemägi küsida, mis see on, kui lint vahele keris. Päriselt.\nEesti Ekspress oli tõeliselt eriline koht, kus lehvis edu, raha ja uue aja vaim. Toimetuses olid sagedasteks külalisteks oma aja staarid nagu Leonid Apananski, Sulo Muldia, Andres Bergman koos oma dogiga ning mingi tüüp, kellest räägiti, et ta oli Balti jaama ees politsei eest põgenedes teinud oma BMW-ga suure hoo pealt auringi ümber teda jälitava patrull-žiguli. Anvar Samost käis ka üks kord, ainult, et ta nägi välja umbes sama peenike nagu Tintin.\nMeelolu oli suureks kontrastiks Tartus asunud Postimehele, kus ajakirjanikud näisid töötavat kellast kellani ning nad nagu oleksid oodanud, et keegi neile teemad ette annaks. Olümpia numbritoast alguse saanud Ekspress oli selle vastand, dünaamiline ja moodne. Ka info valdamises, disainis ja turunduses oli Ekspress oluliselt teistest ajalehtedest ees. Lehele oli iseloomulik otsingulisus ja eksperimentaalsus. Seal töötasid tolle aja tekstivõlurid nagu Hans H. Luik ise või Madis Jürgen. Kujunduse alal tegi leht koostööd alles alustava, kuid andeka reklaamiagentuuriga Zoom.\nEkspress ei armastanud raame ja kuigi see tähendas vahel ka kõikuvat taset, oli see siiski aeg, mil neljapäevast sai kiiresti eestlaste jaoks ekspressipäev. Ekspressis töötamine, okei, praktikal olemine, oli nagu bändis mängimine, see avas uksi ning pööras päid. “Muide, ma tunnen ühte tüüpi, kes töötab Ekspressis, ta istub seal kõrvallauas”.\nMina kirjutasin põhiliselt lühikesi lugusid toimetaja antud teemadel nagu näiteks “Tüdrukute ebajumal Ron Moss Tallinnas” või “Rahvusraamatukogu ründasid leivamardikad”. Tegin ka lugusid järelvalveta lõhkeaineladudest ning avastasin putka, kuhu oli sisse registreeritud 800 vene sõjaväelast. Kuid samal ajal püüdsin jääda truuks tõelise uuriva ajakirjaniku missioonile ning otsisin aktiivselt teemasid, mis mind Eesti meediataeva tippu tõstaks. Ühel päeval nägin tänaval hullu, kes keerutas süvenenult ümisedes mingi Tatari tänava maja küljes olevat plekitükki. Mõtlesin, et oleks hea teha lugu sellest, kuidas üleminekuühiskond tekitab traumasid ning ehk on hullul mingi hea lugu rääkida. Kuid järgmisel päeval ma teda vanas kohas enam ei näinud.\nÜritasin teha intervjuu prostituudiga, leppisin ühe baari turvamehega kokku ning keskööl ilmusin Westmani poest ostetud Napoleoni brändiga oma ajale tüüpilisse maa-alusesse urkasse. Brändi oli mõeldud lõbutüdrukute intervjuule meelitamiseks (turvamehe soovitus), kuid asi lõppes sellega, et ma lihtsalt ei julgenud rääkida kõrvallauas istuvate ja minu poole pilke heitvate vene tüdrukutega, sest kartsin sutenööri käest peksa saada, reaalselt.\nBrändi peale kulus ka viimane raha ning jälle ei olnud midagi süüa. Jõin Ekspressi külmkapist kohvikoore ära, kuid samal päeval ilmus kappi mitu vastlakuklit, mille ma kiirelt hävitasin. Järgmisel hommikul kostis kujundajate toa kõrvalt, kus külmkapp oli, valju sõnelemist. Madis Jürgen nõudis kellegi käest oma kukleid tagasi ning peagi selgus, et Jürgenil oli käsil eksperiment “elan kaks nädalat pensionäri pensioniga”. Kuklitest ilmajäämine tähendas, et ta pidi minema pajuurbi müüma või midagi sarnast, et midagi hamba alla saada. Elu oli karm. Madis, nüüd sa tead, kuhu su kuklid jäid.\nKuna raha jätkuvalt ei olnud, siis ööbisin ma tihtipeale toimetuses, lükkasin kuskil kabinetis kaks tugitooli kokku ja ärkasin hommikul saabuva koristaja peale. Elamisvariante oli siiski veel, näiteks mingi koht kuskil ühiselamus, kuhu lund sisse sadas ja ja vahepeal ka Margus Järve suures neljatoalises korteris Lasnamäel, kuhu sõitsime Hans Luige vana Buickiga, mille ta oli andnud Marguse käsutusse.\nAjapikku aga sündis mitu pikemat ja isegi võiks öelda, et uurivat lugu. Näiteks “Äri kullaga ei tunne seadusi”, mille kirjutamise käigus läks seisuks kulla kokkuostupunkti ukse taga luusivate suusariietes ärikatega.\n“Viis minutit enne Pronksi tänava väärismetallide kokkuostupunkti avamist ootab selle ukse taga neljast pensionärist koosnev järjekord. Nad soovivad müüa kas oma viimast kuldketti või laulatussõrmust. Üks väärismetallihuviline, umbes 28 aastane mees ootab kõrvalasuvas kangialuses. Tema ei soovi midagi müüa, ta soovib osta. Selle ärika sissetulek on 300-500 krooni päevas.”\nÄrikas lubas fotograafil hambad kurku lüüa, “kui üks näofoto tuleb” ja mina sekundeerisin hiljem artiklis julge metonüümikasutusega: “Suusamüts on vahepeal autosse tagasi roninud, kuid nähtavasti teeb miski teda närviliseks, ta tuleb autost välja ja sõimab naise veelkord vene keeles läbi”.\nSamal ajal üritasin ma jätkata õpinguid ülikoolis. Neljapäeviti ja reedeti istusin Tartu Ülikoolis ajakirjandusosakonna laua taga, millel väidetavalt oli kunagi alla kirjutatud Tartu rahuleping. Kindel see ei olnud, kuid väga tõenäoline. Vähemalt kirjutati see leping alla väga sarnase laua peal. Keegi oli hiljem markeriga laua alla kirjutanud “Poska on m***”.\nLoengus valitses puškinlikult eleegiline meeleolu, kui Peeter Vihalemm joonistas tahvli peale järjest suuremaid rõngaid, mille all ta pidas silmas avaliku arvamuse kujunemise erinevaid etappe – tähelepanu koondumine, kristalliseerumine, polariseerumine. Akna taga oksa küljes lipendas närbunud leht, kuid siis loobus seegi kinni hoidmisest ning hõljus vaateväljast minema.\nMa vaatasin üle kõrval istuva kursavenna õla, kes hoolikalt Vihalemma joonistatud rõngaid kaustikusse kopeeris. Rõngaste alla oli kirjutatud: “Kärpse muna, pääsukese muna, emu muna, jaana linnu muna”.\n“Noh, selleks korraks on praktika läbi,” ütles Hõbemägi kevadel. See polnud just hea uudis, ma oleksin ikkagi tahtnud sinna uuriva ajakirjanduse gruppi saada. Aga kurbus ei kestnud kaua, sest varsti jalutas mulle Tartu raekoja platsil vastu Hannes Astok. “Kuule, sa oled see Ekspressi tüüp? Me teeme uut raadiojaama ning vaja oleks teravat ja kogemustega majandustoimetajat, tuled?”\n90ndate alguse Eesti meedia-startuppide (mida EE või Q-Raadio selgelt ju olid) teemalisi mälestusi kuuldes-lugedes tuleb mul alati teravalt meelde see, kuidas ’96ndal aastal ettevõtlusesse sukeldudes oli selline natuke rongist maha jäämise, “võitjate põlvkonda” napilt hilinemise tunne. Paljud pidasid/peavad neiks võitjateks vist rohkem metalliärimehi ja valuutavahetajaid, aga see varajane eksperimenteeriv “loometööstus” tundus alati väljastpoolt millegi täiesti erilisena.\nJa hoopis veidra seosena hakkasin mõtlema, et äkki praegune #estonianmafia fenomen on omamoodi just sellise ärile lähenemise uuestisünd, küll mõõtmatult rahvusvahelisemalt, esteetiliselt silutumalt ja tehniliselt kõrgelt arenenud tasemel, aga ikka elurõõmus ja maailma muuta püüdev. Startup-renessanss.\nhttp://twitter.com/marektiits Marek Tiits\nOjaa, 95-96 võinuks tahtmise korral iga tund kõik Eesti veebilehed ükshaaval läbi käia, aga mõningase pusserdamise läbi sai siiski juba ka inimhäält ühest arvutist teise transportida.\nPäris huvitav oleks igatahes 15 aasta pärast sarnaseid mälestusi #estonianmafia tänastest seiklustest lugeda!\nPS! Me mõjume ilmselt selle jutuga nüüd täiesti iidsetena siin nüüd!\nDaniel, me ei eksinud praktikandivalikus, eks! “Kärpsemunast” koorus lennujõuline isend igatahes. Mina mäletan (su praktikajuhendajana) süütunnet rikkumata meedianeitsi painutamisel “Fermat´ teoreemide” alla, mida vanad vaalad ise iga nädal mängleva kergusega lahti plõksisid või arvasid oma arrogantsis seda tegevat (praegu on tookordseid hittlugusid ai kui piinlik lugeda). Praktikant Vaarik käis toimetuse neljas pruuni lideriinkattega toas ringi ilmega, mis rääkis noore wertheri kannatustest: ühelt poolt aukartus tõelise elu ees, teisalt soov sellele kõrges kaares kuseda ja mina olin hädas praktikandile sobivate ülesannete leidmisega. Aga näe, läks täie ette! Oli see mullu või tunamullu, kui sa Marju Lauristiniga võidu EE toimetust rappisid ja vanad väsinud vaalad hoolega konspekteerisid meediaanalüütikute soovitusi ja värskeid ideidd?\nArmas lugemine. Üks “fakt” oli mulle endale ka ärritavaks jäänud ülikoolipõlvest: kas tõesti see väsinud ovaalne must laud, mille taga ikka uskumatult huvitavaid asju on sündinud, on seesama Tartu rahu laud. Sai siis oma keskkooli ajalooõpetajalt Küllo Arjakaselt suvel väike lisatund võetud. “Ei-ei-ei. Selle laua taga kirjutati alla Vene-Soome rahuleping. Õige laud on …”, ja koolikokkutuleku melus jäigi geokoordinaadistamata see viimane lause, aga noh hea küll, mul selle kõnesoleva lauaga siiski rohkem meeles Uus, Vihalemm, Hennoste, Pullerits, Matšulevits ning lauaplaadi alt ei leidnud peale mõne nätsu “m******” . :)\nNjaa.. see pani mind mõtlema, et 1990-ndate alguses oli Eestis üks Hansapanga nimeline idufirma, mille algusaegadest saaks ka päris hulga lõbusaid juhtumisi kirja panna. Näiteks sellesuvisel 20. sünnipäeval liikus rahva hulgas ringi Hansapanga 1991. aasta laenuportfell, mida Pille Roosa pidas suure pataka A3-formaadis joonlaua ja hariliku pliiatsiga tabeliks jagatud paberilehtede peal – ning kust võis leida sissekandeid nagu “Laen, 2,000 FIM – tagatis: hõbelusikad, šeifis”.\n10a eest on selline seis olnud: http://www.ohtuleht.ee/88733\nmust laud on kõige toredam oma peas mälestustes, eriti pärast seda, kui teda ükskord tassima pidi. sestsaati hoiaks füüsiliselt pigem eemale.\nhttp://twitter.com/JoosepVark Joosep Värk\nSuur must laud on endiselt ajakirjandustudengite seas väga populaarne. Nüüd aga on probleem selles, et kuidas seda saada ajakirjandusinstituudi uude majja Jakobi tänaval.\nKas keegi mäletab sellist reklaami, kus inimesed pistsid pea\najaleheputkasse ja kõik kordasid “üks ekspress, palun”? Misjärel\nhääl kaadri taga ütles hauataguse häälega: “Nad hakkasid tegema\najalehte.Inimestele see meeldis.” Ma ei tea, kui teadlikult püüti seda muljet jätta, et võeti uus asi ette ilma mingile kasumile mõtlemata ja siis “inimestele see meeldis”, aga mulje jäi. Võibolla muidugi kasumile ei mõeldudki?\nnojah, milleks ülikooliharidus, kui piisab ka testosteroonisüstist


Joel Juht aka JJ Tänu taga on rohkem peidus — Joel Juht aka JJ\nTunnustus, mida oodanud: Jõgeva aasta noorsootöö sõber 2017\nMõned päevad tagasi avaldas Jõgeva maavalitsus mulle tänu kui aasta noorsootöö sõber 2017. Mulle jagati tunnustust Jõgeva noorte edendamise eest JJ-Street Tantsukooliga ning Siimusti tervisepargi projekti algatamise eest.\nTegelikult sooviksin tänu avaldamist täpsustada, sest usun, et kõike ametnikud oma tööde ja tegemiste kõrvalt alati ei tea. Olen tänulik, et olen saanud algatada projekte erinevates maakondades ja valdades, mitte ainult Jõgeval, kuid ma ei ole seda kindlasti teinud üksi!\nUsun, et tänu väärib terve JJ-Street Tantsukooli treenerite meeskond, keda olen ise maast madalast suunanud, aidanud, toetanud, kannatanud nende ebaõnnestumisi ning seisnud kõrval nende edusammudel. Tahaksin öelda välja oma mõtted, et inimesed mõistaksid, miks ma seda üldse teen!\nRohkem uusi eeskujusid\nTean, et läbi heade eeskujude muutub maailm veel paremaks paigaks.\nAga mis juhtub, kui nähtaval on kogu aeg ühed ja samad inimesed? Mis juhtub, kui kogu meedia on keskendunud klikkide saamisele?\nArvan, et kui tõstame esile uusi inimesi, kes on tegelikult midagi ära teinud, muudab see meid ennast paremaks.\nOlen oma elu jooksul saanud palju tunnustust ja olen väga tänulik selle üle, kuid arvan, et aeg oleks uuteks eeskujudeks. Loomulikult olen ma liigutatud sellest, et minu tööle avaldatakse tähelepanu, kuid ma usun, et on inimesi, kes vajaksid seda veel rohkem.\nJagatud rõõm on suurim\nKõigi nende heade ja suurte tegude taga on rohkem inimesi ning tahaksin tänu avaldada inimestele, kes tegelikult seda tunnustust väärivad:\nEsiteks tahaksin avaldada tunnustust JJ-Street Tantsukooli Jõgeva treenerile Kairi Jerlovile, kes on pidanud pingutama ning tegema valikuid ja otsuseid selleks, et noortel oleks võimalik kohapeal kvaliteetselt õppida. Lisaks väärib tänu kogu JJ-Street Tantsukooli pere ning lapsevanemad, kes on uskunud meie tegemistesse ja mõistavad, et meil on midagi, mida teistes koolides ega noorteorganisatsioonides ei pakuta.\nSiimusti tervisepargi rajamise tunnustus läheb järgnevatele inimestele, sest kui ei oleks olnud neid tublisid inimesi ja ettevõtteid, poleks meil isegi seda projekti!\nTeie olete seda tunnustust väärt ning kogu Eesti inimesed peaksid teadma, et meil on rohkem väärtuslikke inimesi, keda tunnustada!\nKadri Jõeste ja Haapsalu pered\nFimar Group OÜ


Diivanipuhastuse ja vaibapuhastuse hinnakalkulaator\nTeenuse lõplik hind sõltub paljudest erinevatest detailidest ning kindla hinnakirja koostamine on pea võimatu. Seepärast oleme kokku seadnud väikese hinnakalkulaatori, mille abil saate indikatiivse hinna teada paari minutiga.\nNB! Tasub teada ka seda, et minimaalne arve summa koduteenuse puhul on 40 eurot. See sisaldab ka transpordikulu ning kõike muud vajalikku, st. et mingeid täiendavaid lisakulusid ei ole. Tasuda on võimalik nii sularahas kui pangakaardiga.\nMeie teenuse tellijate hulgas on läbi aegade olnud suuremaid ja väiksemaid hotelle, pubisid, restorane, mõisahooneid jpt. Kuna töö maht ning samuti iseloom on iga kliendi puhul väga erinev, siis läheneme tellijatele alati personaalselt. See tähendab seda, et kui Te tunnete huvi meie teenuste vastu, siis tuleme kohale, vaatame objekti üle, hindame töömahu, vahendite- ja ajakulu ning teeme vajalikud kalkulatsioonid. Päeva-paari jooksul esitame Teile konkreetse ja pädeva hinnapakkumuse.\nHuvi korral võite saata oma kontaktisoovi allpool olevat vormi kasutades. Vastame Teile paari tunni jooksul.\nOodatud on hotellid ja teised majutusteenust pakkuvad ettevõtted, konverentsi- ja koolituskeskused, samuti kinod, teatrid, kultuurikeskused, reisijate vedu korraldavad ettevõtted (reisibussid, rongid) kui ka kõik muud ettevõtted, kelle kliendid ning töötajad oskavad puhtust hinnata.


Kuidas turustada oma turismialast äritegevust? | Käivitage ettevõte - 2019\nAvaldatud: Käivitage ettevõte • Vaatamisi: 28098\nTurismisihtkoha turustamine erineb toote reklaamimisest. Lugege nõuandeid selle kohta, kuidas turismialast äritegevust paremini turustada.\n4 asja, mida te ei saa teha\nTurunduse nõuanded ja trendid aastaks 2015\nTurismisihtkoha turustamine erineb toote reklaamimisest. Käegakatsutava objekti asemel üritate lugejaid kohale osta. Seetõttu on oluline pöörduda oma digitaalse turundusstrateegia poole hoolikalt. Sul on vaja konkreetseid eesmärke ja üksikasjalikku plaani, et sinna jõuda.\nKäesoleva artikli kohaldamisel eeldame, et see ei ole teie esimene äritegevusaasta ja et teil on varasemad tulemused töötamiseks. Tegelikult, mida rohkem andmeid teil on, seda paremat positsiooni olete. See on sellepärast, et näete, mis on minevikus töötanud ja mis pole.\nSellega öeldes peaksite igal aastal välja töötama uue turundusplaani, et kasutada ära uusi arenguid, suundumusi ja tehnoloogiaid. Selle turundusplaani eesmärk on teha kindlaks võimalused, arendada eesmärke ja koostada strateegiaid nende eesmärkide saavutamiseks.\nNimetage võimalused. Kas tööstuses on uusi võimalusi? See võib olla uus tehnoloogia, kohaliku omavalitsuse turismitoetus või isegi odavam nafta hind ja odavamad lennud. Kõik need asjad võivad otseselt mõjutada reisimist ja võimaldavad teil teha midagi muud. Lisaks on võimalik, et teie sihtkohta on uus atraktsioon, mis meelitab turiste. Olenemata sellest, milline on teie olukord, on oluline, et te tuvastate olemasolevad võimalused ja avastate, kas need on teie jaoks väärtuslikud.\nArendada eesmärke. Võttes arvesse esimeses etapis tuvastatud võimalusi, peaksite neid võimalusi ära kasutama hakkama ja arendama eesmärke. Eesmärgid peavad olema saavutatavad, kuid mitte nii lihtsad, et vähe jõupingutusi vajatakse. Sa tahad kuskil keskel maanduda.\nStrateegiate koostamine. Lõpuks, kui olete avastanud võimalused ja välja töötanud eesmärgid, peaksite pöörama tähelepanu juhtivate strateegiate loomisele, mis aitavad teil neid eesmärke saavutada.\nDemandimeedia Robert Morello sõnul on turismi korraldamisel neli sihtpunkti, mis on vajalikud sihtkoha edukaks turustamiseks ja reklaamimiseks. Kõigile nendele valdkondadele keskendumine võimaldab teil oma tulu maksimeerida.\nVäärtuslik partnerlus. Te ei saa kõike ise teha ja seetõttu on väärtuslikud partnerlused väga olulised. Need aitavad teil maksimeerida oma dollareid ja jõuda palju laiemale publikule.\nKaubandusnäitus. Turismitööstuses on näitused ikka veel väga suured ja soovite igal aastal esineda mitmel korral. Nad mitte ainult ei aita teil oma nime sealt välja tuua, vaid saate ka ühendust potentsiaalsete partneritega ja näha, mis tööstuses toimub.\nSponsorlus on turismitööstuses oluline. Sarnaselt teiste partnerlussuhetega võimaldavad nad ühendada oma nime sündmuse või annetusega ja sõiduhooajal ümbritseb trumli põnevust.\nDigitaalne turundus ja reklaam. Lõpuks peate investeerima digitaalsesse turundusse ja reklaamidesse. 2015. aastal tehakse reisiplaanid peamiselt võrgus ning te ei saa seda suurt ja tulusat turusegmenti ignoreerida.\nSiin on mõned tipptasemel digitaalse turunduse näpunäited ja suundumused 2015. aastaks ning miks peate neid ära kasutama.\nIntuitiivne veebidisain. Vastavalt VaycayHero.comile on populaarne puhkuse rentimise veebisait, intuitiivne veebidisain väga tähtis, olenemata tööstusest. Muljetavaldavalt on nende veebileht näinud märkimisväärset kaasatuse ja aktiivsuse suurenemist alates nende praegusest paigutusest investeerimisest. Veebisaidi projekteerimisel pidage meeles, et tundlik veebidisain, suured pildid ja lihtsad funktsioonid on sisse lülitatud. Tahad eemal ülerahvastatud kodulehtedest ja keerulisest navigatsioonist.\nSotsiaalmeedia. Sotsiaalsete võrgustike saidid nagu Facebook, Twitter, Pinterest ja Instagram on reisimise ja turismi jaoks suured. Te peate veenduma, et teil on kohal kõik suuremad sotsiaalse meedia platvormid ja kasutate kasutajate ühendamiseks videot ja pilte.\nKilleri sisu. 2015. aastal peaksite kulutama märkimisväärse osa oma digitaalse turunduse eelarvest algsele turundusele. Alates karge saidi kopeerimisest ja mõjuvatest blogipostitustest insightful infographics ja atraktiivsed pildid, unikaalne sisu on kaalukad.\nTasuline reklaam. Kuigi saate teha palju orgaaniliste jõupingutustega, on ka mõned väärtused, mis tuleb välja maksta tasulisel reklaamil sellistel saitidel nagu Google ja Facebook. Eksperimenteerige erinevaid reklaame ja tehke tööd väga konkreetse turu sihtimisega. Sa võid olla üllatunud liikluse kasvust.\nNagu näete, ei ole turismisihtkoha digitaalne turustamine nii lihtne kui teised arvavad. Hea uudis on aga see, et see ei ole nii raske, kui sa arvasid enne selle artikli lugemist. Te peate alustama konkreetsetest eesmärkidest ja töötama välja strateegia nende elluviimiseks. Strateegia peaks olema täitmisele pööratavate sammudega täidetud ning soovite oma potentsiaali maksimeerimiseks kasutada praeguseid suundumusi ja olemasolevaid ressursse. Kas see on saar Bahamas või Topeka, Kansas, sõltub edu sellest, kui hästi te turunduse vastu võitlete.


Kas aknaid saab paigaldada ka talvel? - Lasita Aken AS\nAsud siin:Home/Aknad, Huvitav, Lasita, Nõuaned/Kas aknaid saab paigaldada ka talvel?\nLihtne vastus on, et aastaaeg ei mängi akende vahetuse juures suurt rolli. Akende paigaldamisel tuleb vaid vaida õiged materjalid. Tänapäevased montaaživahud on kasutatavad ka päris madalate miinuskraadide juures ja seega on võimalik aknaid paigaldada ka miinus kraadidega.\nKüll aga tasub arvestadada, et aknaid ei saa paigaldada, kui külmakraadid on -18st madalamad. Sügis-talvisel ajal tuleb peale akende paigaldamist uusehitistes jälgida, et hoone niiskustase ei oleks suur ja vajadusel kasutada niiskusimurid.


Korter - Üürile anda - Tallinn, Eesti - 520091019-69 , REMAXEstoniaRegionalWeb\nPanipaik ja parkimine olemas.\n2-toaline korter on möbleeritud ning asub liftiga maja neljandal korrusel. Heledates toonides korteris on avar elutuba, köök, wc ja duširuum ning koridoris ja magamistoas mahukas liugustega kapp.\nKorterile kuulub panipaik ja soovi korral saadaval parkimiskoht garaazis.\nKorter asub Tallinna kesklinnas – mõne minuti jalutuskäigu lähedusel Viru Keskusest. Linna parimad poed, kohvikud, restoranid ja kinod on kõik käeulatuses. Vahetus läheduses on kohvikud/restoranid, vanalinn, toidu- ja esmatarbe kauplused, lasteaiad, koolid, spordi- ja huvikeskused ning ühistranspodi peatused.\n- esimese kuu ettemaks 600€\n- deposiit 600€\n- lepingutasu 600€+km\nKORTER 2-toaline korter on möbleeritud ning asub liftiga maja neljandal korrusel. Heledates toonides korteris on avar elutuba, köök, wc ja duširuum ning koridoris ja magamistoas mahukas liugustega kapp. PARKIMINE JA PANIPAIK Korterile kuulub panipaik ja soovi korral saadaval parkimiskoht garaazis. KOMMUNAALID Suvel: ca 70€ Talvel: ca 140€ ASUKOHT JA ÜMBRUS\nKorter asub Tallinna kesklinnas – mõne minuti jalutuskäigu lähedusel Viru Keskusest. Linna parimad poed, kohvikud, restoranid ja kinod on kõik käeulatuses. Vahetus läheduses on kohvikud/restoranid, vanalinn, toidu- ja esmatarbe kauplused, lasteaiad, koolid, spordi- ja huvikeskused ning ühistranspodi peatused. Lepingu sõlmimisel tuleb tasuda: - esimese kuu ettemaks 600€ - deposiit 600€ - lepingutasu 600€+km Oodatud on üürnik, kes toas ei suitseta, ei oma lemmikloomi ning soovib sõlmida üürilepingu vähemalt aastaks. Vastan meeleldi kõigile lisaküsimustele, helista ja tule oma uue koduga tutvuma. Soovid oma kinnisvara välja üürida, müüa või hinnangut saada? Võta minuga ühendust +372 5660 8721


Energiamärgis | Fassaadikeskus - täiuslikud fassaadilahendused otsast-lõpuni!\nEnergiamärgis on hoone või hoone osa kohta väljastatud energiatarbimist kajastav dokument, mis näitab energiatarbimise kulu hoone kütmisele, jahutamisele, vee soojendamisele, ventilatsioonile, valgustusele ning võimaldab võrrelda seda teiste samaväärsete hoonete energiatarbimisega. Võrdlemisel arvestatakse, milliseid energiaallikaid hoones kasutatakse (kaugküte, elekter, maagaas jne). Lühidalt öeldes on energiamärgis dokument, mis kajastab hoone energiatarbe tegelikku olukorda ja annab hoonele energiaklassi analoogiliselt kodumasinate energiamärgisele. Mida väiksem on hoone energiaklass, seda väiksemad on ka kulud energiakasutusele. Energiamärgisega määratakse ära hoone energiaklass, mis kehtib 10 aastat. Samas aga tuleks peale igat olulisemat renoveerimist energiamärgist uuendada. Energiamärgise väljastamine projekteeritavatele hoonetele ja olemasolevatele hoonetele toimub erinevatel alustel. Olemasolevate hoonete puhul on võimalik tugineda tegelikele energiakasutuse andmetele ning väljastatakse mõõdetud või hinnatud energiakasutuse andmetel põhinev energiamärgis. Projekteeritavale või oluliselt rekonstrueeritavale hoonele saab nõuda vaid energiaarvutusel põhinevat energiamärgise väljastamist, sest energiakasutust tuleb prognoosida nn. energiaarvutuse käigus, kasutades selles kindlaid energiakasutuse arvutamise metoodikaid. Energiamärgis peab olema kõikidel hoonetel, mille projekteerimist on alustatud alates aastast 2009 ning tuleb esitada kohalikule omavalitsusele ehitusloa taotlemisel. Energiamärgis ei anna infot selle kohta, mida peaks tegema, et energiakulusid vähendada, selleks on vaja teha eneriaagudit!\nEnergiamaja Konsultatsioonid teab lahendusi energiasäästliku hoone rajamiseks ja vajalikku terviklahendust, oskab selle luua vastavalt tellija soovidele- ning projektijuhina elluviia. Meie eesmärk on sõltumatu eksperdina aidata Tellijale luua temale sobiv ratsionaalne energiatõhus hoone. Selle saavutamiseks on vajalik kogu protsessi terviklik planeerimine ja elluviimine. Selle hulka kuulub algne planeerimine, õigete tehniliste lahenduste projekteerimine ja energiaarvutused PHPP programmiga, ehitushanke korraldamine kliendile parima lahenduse ja hinna saavutamiseks ning omanikujärelevalve. Terviklahendus ja kogu protsessi juhtimine tagab planeeritud tulemuse ja kvaliteedi, mis vastaks kliendi ootustele ja projekteeritule ning mille tulemusena tekib kliendile Intelligentne Hoone.\nHoonete energiasäästliku terviklahenduse osad on:\nEnergiamärgis – mis annab ülevaate hoone energia tarbimisest ja energiakuludest.\nEnergiaaudit – kus selgitatakse välja hoone energiakadude ja kulude põhjused ning allikad, pakkudes välja vajalikud lahendused tasuvusarvutustega.\nEnergiaarvutus – teostatakse PHPP programmiga, mille tulemusena on võimalik saada olemasoleva hoone või planeeritava hoone energiatarbimise erikulu näitaja, mida on võimalik tehniliste lahendustega parendada.\nTermograafia – mis tuvastab hoone külmasillad, trassilekked, välispiirete soojapidavuse ja nende soojalekked.\nHoone energiasäästu– ja ehitusalane konsultatsioon – mis annab soovitused parima energiat säästva projektlahenduse ning ehituse või renoveerimistööde leidmiseks.\nEhituse omanikujärelevalve – kus tagatakse tellijale tema soovidele, kehtivatele normidele ja nõuetele vastava projekti koostamine ning ehitusperioodil projektikohase hoone valmimine.\nLadu (avatud 8:00 – 17:00) +372 56 66 1688


Mida tegid inimesed enne kliimaseadme kasutuselevõttu? - Põllumeeste almanahh - Ilm | Juuli 2022\nEelroad Jõulud Sissekanded Astroloogia Astronoomia Kodu Ja Elamine Tervislik Eluviis Maitsetaimed Magustoidud Sünnikivid\nPõhiline >> Ilm >> Mida tegid inimesed enne kliimaseadme kasutuselevõttu?\nMida tegid inimesed enne kliimaseadme kasutuselevõttu?\nMeie vanemad ja vanavanemad pidid külmana hoidmiseks olema loomingulised. Kuigi kliimaseade on olnud kasutusel alates 1902. aastast, jäi selle tehnoloogia enamiku inimeste jaoks liiga kalliks ja mahukaks.\nTegelikult oli ainult 10% USA kodudest kliimaseade paigaldatud juba 1960. aastatel. Mida tegid siis inimesed, kes ei saanud endale kliimaseadet lubada või enne, kui see oli saadaval?\n8 asja, mida inimesed enne kliimaseadme kasutuselevõttu jahedana hoidmiseks tegid\nInimesed tuginesid sellistele leidlikkusele, et need läbi viia Koera päevad ja India suved:\nTegi päevareise lähedal asuvatesse mägilinnadesse, et nautida veidi jahedat mäeõhku.\nKeskpäeval hoidsid aknad ja uksed kinni, et kuum õhk välja ei pääseks.\nViivitatud toiduvalmistamise, küpsetamise ja köögitööd jahedamate õhtutundideni.\nMagamamineku ajaks aknad lahti, et öine jahe õhk sisse lasta.\npuhus lehvikud üle jääplokkide.\nJooksnud läbi vihmutite või avanud tuletõrjehüdrantide.\nSõi lahedaid ja värskendavaid maiustusi ( jäätis , arbuus, jääkülm limonaad või tee).\nLihtsamad, lahedamad ajad?\nTeine asi, mis aitas meie vanemaid ja vanavanemaid jahedana hoida, oli ilm ise. Allolev graafik näitab temperatuurianomaaliaid või -muutusi suvekuudel juunist augustini aastatel 1917–2016. See näitab, kui palju külmem (tumesinine) või soojem (tumepunane) aasta suvi oli kui see, mida me tavapäraseks peame. tänapäeval, 20. sajandi keskmise põhjal.\nÜks on selge: erakordselt kuumad suved, mis on tänapäeval tavalised, olid 50–100 tagasi peaaegu ennekuulmatud. Tegelikult toimusid USA kümnest kõige lahedamast suvest 7 aastatel 1900–1950, mis on veel üks tõestus, et jahedamad suved olid meie vanavanemate ajal trend.\nPerseidide meteoorivihm: siin on põhjus, miks see on aasta parim väljapanek\nkas kumkvaadid on teile head\nmillised lõhnad tõrjuvad ämblikke


New Yorgi börsil noteeritud Eaton ehitab Soome suure tootmislinnaku - Tööstusuudised\nMaailma üks suurimaid UPSide ehk katkematute toiteallikate tootja Eaton ehitab Soome Vantaasse tootmislinnaku, millest saab Eatoni Critical Power Solutionsi peakorter ja andmekeskuste tippkeskus. Järgmise aasta lõpus valmivasse linnakusse tulevad teadus- ja arendustegevus, tootmine, ladu, müügi- ja teenindusüksus. Kokku luuakse juurde kuni 100 töökohta.\nTulevane Eatoni tehas Soomes.\n16 500 m² suurusele krundile tootmislinnaku rajamine on ajendatud UPSide ja roheenergiale üleminekut toetavate energiat salvestavate süsteemide nõudluse kasvust. Katkematud toiteallikad on vältimatult vajalikud kaasaegsetele andmekeskustele ning Eaton on selles valdkonnas turuliider, kirjutab ettevõte pressiteates. Lisaks tegutsevad Eatoni kliendid paljudes teistes valdkondades alates äri- ja tööstusettevõtetest kuni tervishoiuasutuste ja merenduseni. Linnak kerkib Helsingi lennujaama naabrusesse Vantaasse.


Minipuhkus Võrus – Kärdi blogi\nPosted byKärt E. august 24, 2020 august 7, 2021 Posted inELUSildid:junior apartment, kaltsukas, kohvik taevas, kraba, minipuhkus, pereblogi, puhkamine, puhkus, rõuge ööbikuoru vaatetorn, roosisaare rippsild, suur munamägi, tamula rand, võru\nPühapäeval sõitsime terve perega Võrru – härra kooli ja meie J-ga koos niisama suvitama ja puhkama. Pühapäeva õhtu möödus meil Tamula promenaadil ja Roosisaare rippsillal jalutades. Tõeliselt kaunis koht!\nMeie päevaplaanid nägidki välja järgnevad: hommikul läheb härra kooli, meie peale J lõunasööki Võru linna avastama, õhtul kui härra koju (loe: apartmenti) tuleb siis teeme kolmekesi koos midagi vahvat.\nEsmaspäev läks muidugi sootuks teisiti, kui mul oli planeeritud. Kui ma J-ga koos välja jõudsin avastasin, et meie Joie käru üks tagaratas on täiesti töss. Ratta ventiilil (?) oli see must korgike pealt kadunud ja minu linna preili mõistus ütles esialgu, et seepärast ongi ratas tühi. Tegelikult pärast hakkasin ise ka mõtlema, et sellest ei saa see tingitud olla. Igatahes läksime me oma loperdava rattaga esimesse poodi, ostsime ratta paranduse komplekti (ikka selleks, et see must korgike saada) ja rattapumba. Pumbates see täis ei jäänud, seega läksime me poolmasenduses koju tagasi. Istusime palavusega koduarestis seni kuni härra koju jõudis. Siis käisime Hawaii Expressis, saime 4.5 euri eest uue siserehvi ja ratas korras! Jee! Seejärel läksime kohvikusse Taevas, kus pidasime omavahel rahulikult J sünnipäeva (8. kuu sünnipäeva). Toidud olid maitsvad! Peale seda uudistasime ka Suure Munamäe ja Rõuge Ööbikuoru vaatetorni.\nTeisipäeval läksid asjad palju valatumalt. Võrus on vahvad kaltsukad (reaalselt iga paarisaja meetri tagant) ja teise ringi poed. Skoorisin endale kampsuni ja J sai mitmeid roomamiseks sobivamaid pükse (ehk teisisõnu püksid, millest pole kahju, kui need mustaks ja kulunuks saavad). Samuti olen ma vaimustatud Kagukeskuse Kraba poest – olen seda ka Viljandis näinud. Igatahes olid seal mega head hinnad ühekordsetele nõudele ja täpselt sellistes toonides nagu mul J sünnipäevaks on vaja detsembriks, seega ostsin ka need varakult ära. Kagukeskuse ja Maxima vahel asub mõnus pargikene, mänguväljak ja istumise kohad. Seal magas J oma lõunaund, samal ajal sõin mina jäätist ja vaatasin, kuidas pardipoisid vees sukeldumist harjutasid.\nKolmapäeval pidime me J-ga juba hiljemalt kell 13.00 lahkuma oma Junior apartmendist (kiidan korterit, juhul kui me veel Võrru satume enne detsembrit, siis kasutame kindlasti seda sama korterit). Seega J sõi oma lõunasöögi ära, haarasime viimased kotid, mis jäid eelneval õhtul autosse panemata. Jalutasime kohvikusse, sõin ise ka kõhu täis ja suundusime Tamula randa. J magas oma lõunaund vee lainete saatel ja mina kogusin viimast päikesesoojust. Kui härra koolis lõpetas, korjas ta meid rannast peale ja suundusime koju.\nPikk nädalavahetus saigi alata!\nMulle meeldib Võru, armas ja pisike linnake. Seal on kõike! Samas ei tundnud ma ennast seal väga koduselt. Ilmselt oli see tingitud sellest, et olin esimest korda seal linnas (jep ma liikusin esimesed 2 päeva ainult GPS saatel ringi) ja nii lühiajaliselt, kuid miski pärast hingasin veidi kergendatult, et me otsustasime oma perega siiski selle kasuks, et meie J-ga oleme kodus ja härra sõidab nädalavahetusteks koju meie juurde.\nAvaldanud: Kärt E.\nNaine, kes naudib elu sellisena nagu see on, olles nii ema, elukaaslane, treener kui ka õpetaja.\tView more posts\nEmotsionaalne nagu rase ?!\nArhiiv Vali kuu detsember 2021 (1) november 2021 (1) oktoober 2021 (3) september 2021 (4) august 2021 (4) juuli 2021 (7) juuni 2021 (2) mai 2021 (2) märts 2021 (1) veebruar 2021 (1) jaanuar 2021 (6) detsember 2020 (9) november 2020 (8) oktoober 2020 (5) september 2020 (1) august 2020 (2) juuli 2020 (7) juuni 2020 (6) mai 2020 (4) aprill 2020 (3) märts 2020 (9) veebruar 2020 (4) jaanuar 2020 (6) detsember 2019 (3) november 2019 (7) oktoober 2019 (8) september 2019 (7) august 2019 (6) juuli 2019 (2) juuni 2019 (1) mai 2019 (3) aprill 2019 (2)


Rahajutud.ee 21/12/2017 24/12/2017\nLeedu Konkurentsiamet teatas neljapäeval, et Vilniuse börsil noteeritud ehitusfirma Panevežio statybos trestas (PTR1V) rikkus koos Irdaiva nimelise firmaga kartellikokkulepete reegleid. Börsifirmale määrati koguni 8,5 miljoni euro suurune trahv, Irdaiva “pääses” 3,7 miljonilise trahviga.\nFirmadele pandi süüks, et aastatel 2013-15 osalesid nad Leedu koolide ja lasteaedade renoveerimishangetes ühiste pakkumistega, kuigi võimekus oli kummalgi firmal ka eraldi pakkumised teha. Konkurentsiameti sõnul suretas see loomuliku konkurentsi ning oli seadusevastane, kirjutab leedu keelne Delfi.\n“Pärast kogutud andmete analüüsimist leidsime, et PST ja Irdaiva omasid mõlemad võimekust osaleda hangetel iseseisvalt või mingil muul viisil, mis poleks takistanud konkurentsi. Süstemaatilise koostöö tõttu ei võistelnud firmad omavahel ei projektide ega ka hindade osas,” sõnas Konkurentsiameti esimees Šarunas Keserauskas.\nEttevõtetel on õigus see otsus 20 päeva jooksul Vilniuse regionaalkohtusse edasi kaevata.\nPST peadirektor Dalius Gesevicius polnud rahul ei Konkurentsiameti otsuse ega trahvi suurusega: “Kindlasti pole nõus, kahtlemata. Me peame materjalidega tutvuma, kuid minu meelest on see lollus. Ja see 8,5 miljonit… kust see number tuleb? Need olid väikesed objektid. Ühesõnaga, tsirkus!”\nEhitusfirma aktsia läks selle uudise peale muidugi vabalangusesse, kuigi ametlikku börsiteadet ei tulnudki, kuna väidetavalt PST ei pea seda otsust õiguspäraseks ja äramärkimist väärivaks.\nAktsia hind käis korra senisest hinnast -13% allpool, kuid kauplemispäeva lõpuks stabiliseerus -10% kandis.\nSee postitati kategooriasse Aktsiaturud, Toimetaja valik ja lisati märksõnad kartellikokkulepe, panevežio statybos trestas, ptr1v, trahv. Salvesta link.\nTeine palk | Laenu taotlemine ja saamine…. Eesti (Rootsi) moodi\nTuleva blogi | Pensionireform teeb II ja III samba väljamaksed korda


Eesti Artistide Agentuur - Paunküla Heaolukeskus\n18 Veebruar 2020RuumidLeave a comment140 Vaatamist Jäta arvustus\nPaunküla Heaolukeskus ootab Sind Tallinast 45 minutilise autosõidu kaugusel kauni saarestikuga Paunküla veehoidla kaldal - tähtpäevad, kokkutulekud, koosviibimised, seminarid, suvepäevad saad pidada just siin!\nMajutuseks on kolm maja, kõigis kamin ja saun. Metsa all on kämpingud lihtsamaks majutuseks, piiramatu telkimisala ning ruumi on ka autokaravanidele. Külalistele pakutakse maitsvaid sööke ja ääretut külalislahkust.\nAjaviiteks saad nautida discgolfi, paadisõitu, vesirattaid, ATV-sid, parvesauna, paintballi ja muud põnevat.\nVoodikohtade arv kõrghooajal 135\nVoodikohtade arv madalhooajal 79\nVoodikohtade arv talvel 79


Mõisakoolid: arendusprojektid | Kultuuriministeerium\nAvaleht Mõisakoolid: arendusprojektid\nEsimeses voorus toetati 6 projekti.\nTaotlusvooru aluseks oli ministri 09.08.2013 käskkiri nr 236.\nTaotlusvooru aluseks oli ministri 28.02.2014 käskkiri nr 85.\nTaotluste esitamise tähtaeg oli 28. aprill 2014. a.\nProjektid viidi ellu perioodil 2014-2015.\nministri 05.02.2014 käskkiri nr 56\nministri 20.06.2014 käskkiri nr 189\nTarvi Sits, komisjoni esimees - Kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste asekantsler\nLiina Jänes - Kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste osakonna nõunik\nEllen Mauritzen - programmi partneri Norra Muinsuskaitseameti nõunik (välispartneritega projektide küsimustes)\n2013. aasta sügisel esitati kokku 20 taotlust kogusummas 1 211 691, 27 eurot. Esimeses voorus jagati toetus 6 projektile.\n2014. aasta kevadel esitati kokku 14 taotlust kogusummas 802 693,77 eurot. Teises voorus jagati toetus 8 projektile.\nProjekti nimi: “Koigi manor“\nKoigi mõisa peahoonet kasutab kohalik põhikool. Projekti eesmärk oli kasutada ära mõisa strateegilist asukohta Tallinn-Tartu maantee ääres ning kohandada mõisapark turismitooteks. Koigi mõisa peahoonet kasutab kohalik põhikool. Projekti eesmärk oli kasutada ära mõisa strateegilist asukohta Tallinn-Tartu maantee ääres ning kohandada mõisapark turismitooteks.\nProjekti raames korrastati koostöös Norra partneri Gamle Hvam Museumiga mõisa iluaed ja selle käiguteed. Kontseptsioon võimaldab nautida iluaeda koha peal, hankida QR koodidega teavet taimede kohta ja taimi kaasa osta. Projekti raames käivitati kaks populaarset uut traditsiooni- kevadine umbrohulaat ja sügisene moosilaat. Suure programmi, pop-up restoranide ja erinevate tegevustega laatadest on kujunenud populaarne sündmus kohalikele elanikele, aga äratanud laia tähelepanu üle Eesti.\nProjekt täitis oma eesmärgi ja oli laialt kajastatud nii kohalikus kui ka riiklikus meedias, samuti kasutati väga aktiivselt sotsiaalmeedia kanaleid. Tehtud arendustööd toetavad regionaalarengut, kooli jätkusuutlikkust ja mälestise paremat kasutust. Projekti tulemusena arendati edasi turismi ja kogukonna teenuseid, kasvanud on kohalike elanike aktiivsus uute teenuste väljatöötamisel.\nProjekt kestis kuni 31.12.2014.\nToetuse summa: 57 934,84 eurot.\nMõisavahe tee 9, Koigi küla, Koigi vald, 72501 Järvamaa\nTelefon: +372384 6433\nKoigi Vallavalitsuse veebileht\nArendusprojekti partner: Akeshusmuseet Gamla Hvam\nLoe Koigi mõisa renoveerimisest.\nProjekti nimi: ”School for All”\nPikavere mõisas tegutseb kohalik algkool ja lasteaed. Projekti „Kool kõigile“ eesmärk oli suurendada mõisakompleksi kasutust kohaliku kogukonna poolt ja suurendada seeläbi ka vastutustunnet pärandi hoidmisel. Projekti raames toimus mitmeid väga erinevaid tegevusi nii mõisas kui ka selle lähiümbruses.\nProjekti osana laiendati huvitegevuse võimalusi – koostöös Aruküla mõisas tegutseva huvikooliga „Pääsulind“ algatati rahvamuusika õpe nii lastele kui ka täiskasvanutele. Mõisa pargi ja lähiümbruse baasil töötati välja looduse õpperada, mida on edukalt pakutud juba paljudele koolidele ja lasteaedadele üle Eesti. Projekti läbiviimise ajal oli rajal juba 1000 külastajat.\nõisakohviku jaoks ostetud varustus toetab erinevate ürituste läbiviimist mõisas. Kohaliku kogukonna jaoks korraldati spetsiaalne ettevõtluskoolitus ja projekti ajal loodi MTÜ, mis tegeleb erinevate ürituste korraldamisega mõisas.\nProjekt saavutas oma eesmärgi ja oli hästi kajastatud nii kohalikus kui ka sotsiaalmeedias. Projekt toetas regionaalarengut, kooli jätkusuutlikkust ja nii kultuuri- kui ka looduspärandi kasutust. Projekti kõige olulisem tulemus oli kohaliku kogukonna aktiveerimine ja Pikavere mõisa arendamine kui kohalik kultuurielu ja kogukonna keskus. Projekti tegevuste kõrval on käivitunud mitmeid uusi initsiatiive ja kohalikud elanikud on tekitanud jätkusuutlikku võrgustiku.\nToetuse summa: 40 448, 15 eurot.\nTallinna mnt 24, Aruküla, Raasiku vald\nRaasiku Vallavalitsuse veebileht\nArendusprojekti partnerid: Pikavere Lasteaed-Algkool ja Aruküla Huvialakeskus Pääsulind\nLoe Pikavere mõisakoolist\nProjekti nimi: ” REVIVAL OF SUUREMÕISA MANOR HERITAGE”\nProjekti kirjeldus: Projekti käigus aidati kaasa Suuremõisa mõisa peahoones külastuskeskuse käivitamisele ja sisulisele arengule ja tutvustati külastuskeskuse võimalusi kohalikele turismi- ja väikeettevõtetele.\nProjekt abil loodi paremad eeldused edendada Suuremõisa mõisa kui kultuuri ja turismi sihtkohta, eeldatav külastajate arv on 40 000 külalist aastas. Mõisa multifunktsionaalne kasutus toetab regionaalarengut, juurdepääsu haridusele, tööhõivet ja tööturu mitmekesisust, samuti väikeettevõtlust.\nKõik projekti tegevused olid hästi kajastatud nii kohalikus kui ka üleriigilises meedias. Projekti tegevustesse kaasati erinevate tegevuste läbi kohalikke elanikke, aidates seeläbi kaasa kohaliku identiteedi tugevdamisele ja erinevate osapoolte vahelisele koostööle.\nProjekt kestis kuni 01.11.2015.\nToetuse summa: 50 376, 03 eurot.\nHiiumaa Ametikooli veebileht\nArendusprojekti partnerid: Hå Gamle Prestegard ja Hiiumaa Muinsuskaitseselts\nLoe Suuremõisa mõisast.\nProjekti nimi: “Palupera kogukond aktiivsemaks atraktsiivsemas mõisakooli kompleksis!"\nPalupera mõisas tegutseb kohalik põhikool. Projekt „Palupera kogukond aktiivsemaks atraktiivsemas mõisakooli kompleksis“ keskendus erinevatele tegevustele, mis seovad kohalikku kogukonda kooli ja mõisakompleksiga.\nProjekti raames korrastati mõisa ümbrus – puhastati tiik, lõpetati lindla restaureerimine ja selle kohandamine kogukonna ühistegevusteks, rajati esinduslik roosipeenar ja istutusala. Projekti raames toimus mitmeid Unustatud mõisate külastusmänguga seotud kultuurisündmusi ning erinevaid õpitubasid, mis keskendusid ennekõike traditsioonilistele töövõtetele.\nKohalikele elanikele pakuti võimalus läbida professionaalne giidikoolitus, et pakkuda neile võimalust töötada hooajaliselt piirkonna giididena ja arendada seeläbi Palupera kui külastuskeskust.\nProjekt täitis oma eesmärgi, toetas regionaalarengut ja tugevdas kohalikku identiteeti. Projekt oli hästi kajastatud kohalikus ja sotsiaalmeedias.\nProjekt kestis kuni 15.12.2015.\nToetuse summa: 40 144,99 eurot.\nHellenurme, Palupera vald, 67514 Valgamaa\nTelefon: 7679502; +372 5174740\nPalupera Vallavalitsuse veebileht\nArendusprojekti partnerid: Palupera Põhikool, MTÜ P-RÜHM, MTÜ Avatud Hellenurme Noortekeskus ja Tantsuklubi Mathilde\nProjekti nimi: “Olustvere mõisakompleksi kui kogukonna keskuse väljaarendamine, selle kultuuriväärtuse säilitamine ning kasutusvõimaluste laiendamine jätkusuutlikkuse tagamiseks“\nOlustvere mõis on Baltikumi üks terviklikumalt säilinud mõisakomplekse ja seal toimetab Eesti üks tuntumaid ametikoole.\nProjekti keskne eesmärk oli seni kasutuseta seisnud vana meierei kohandamine meekojaks, et taastada võimalus tegeleda mesinduse edendamise ja õpetamisega.\nMeekoda avati 2015. aasta augustis ja seoses sellega loodi üks uus töökoht. Meekoda on aktiivses kasutuses, tänu meekoja avamisele lisandus Olustvere erinevate traditsiooniliste sündmuste hulka ka meepäev. Projekti võimalusi kasutati ka teiste teenuste edendamiseks ja turundamiseks.\nMõisa kohta anti välja neljas keeles voldikud, uuendati kodulehte http://www.olustveremois.ee/ ning produtseeriti neli mõisa tutvustavat videoklippi. Külastajate arv tõusis 2013. aasta 26 000lt 27 215ni 2015. aastal. Aastaks 2020 oodatakse juba 35 000 külalist.\nProjekt täitis oma eesmärgi elavdades Olustvere mõisakompleksi kui mitmekülgset ja jätkusuutlikku kohaliku kogukonna ja külastuskeskust. Projekti tegevused toetasid tegevusi mõisas, loodi uusi teenuseid.\nMõisa arendamine külastuskeskusena võimaldab edendada turismi ja kohalikku elu.\nProjekt kestis kuni 31.08.2015.\nToetuse summa: 59 890, 81 eurot.\nOlustvere Teenindus-ja Majanduskool\nMüüri 4, Olustvere, Suure – Jaani vald, Viljandi maakond\nOlustvere Teenindus-ja Majanduskooli kodulehekülg\nProjekti nimi: “ Rogosi mõisa kujundamine multifunktsionaalseks elava ajaloo, haridus- ja kogukonnakeskuseks“\nRogosi mõisas tegutseb Haanja kooli õpikoht ning lasteaed. Rogosi asub suurtest keskustest eemal. Projekti eesmärk oli innustada kohalikku kogukonda koostööle ja töötada välja uusi tooteid ja teenuseid nii kohalikele kui ka külastajatele.\nProjekti raames toimusid mitmed koolitused, õppereisid jms, mis olid suunatud uute teenuste arendamisele ja võrgustike loomisele. Kohaliku kogukonna teenindamiseks hangiti õunapurustaja ja mahlapress.\nMõisa osteti tiibklaver, et avardada mõisakompleksi kasutusvõimalusi erinevate sündmuste läbiviimiseks. Uued turismitooted põhinevad kohalikel traditsioonidel ja pärandil.\nProjekt oli edukas ja tunnustati Haanja valla aasta teona. Projekt tõstis kohalikku elukvaliteeti, toetas jätkusuutlikku regionaalarengut, austust ja vastutust kultuuripärandi säilitamisel ja aktiviseeris kohalikku kogukonda. Projekt lõi eeldused uute töökohtade loomiseks ja kohalike turismiettevõtjate võrgustumiseks.\nProjekt kestis kuni 01.07.2015.\nToetuse summa: 40 249,26 eurot.\nVõru tee 15, Haanja küla, Haanja vald 75101 Võrumaa\nHaanja Vallavalitsuse veebileht\nArendusprojekti partnerid: Lilywhite OÜ ja MTÜ Ruusmäe Noorteklubi\nProjekti nimi: Õppimine koos hobusega\nProjekti kirjeldus: Rocca al Mare Kooli Vodja Individuaalõppekeskus ehk Vodja kool loodi Vodja mõisas 2005. aastal eesmärgiga luua parim kasvukeskkond neile lastele, kellele mingil põhjusel ei sobi õppimine suure (linna)kooli suures klassis ning kes vajavad arenguks rahulikumat ja turvalisemat õpi- ja kasvukeskkonda. Vodja kool on erakool.\nVodja mõisas tegutseb erakool. Projekti „Õpime koos hobusega“ eesmärk oli rakendada uusi õpimeetodeid.\nMõisa ajalooline, kasutuseta seisnud kõrvalhoone restaureeriti ja kohandati hobusetalliks. Kool ostis kolm hobust ja projekti vahendite abiga läbis kolm kooli töötajat hobuteraapia koolituse, kasutusele võeti neli erinevat programmi. Hobuteraapia on rakendatud nii oma kooli õpilastele, aga õppepäevadel on käinud ka arvukalt teiste koolide õpilasi ja täiskasvanute gruppe. Hobuste abil saab arendada sotsiaalseid oskuseid, hoolivust, vähendada koolikiusamist jne. Projekti raames on liitutud aktiivse rahvusvahelise võrgustikuga.\nProjekt on olnud väga edukas uute teenuste loomisel, laste arengu toetamisel, uute õppeprogrammide rakendamisel, koostöö edendamisel jne. Seni kasutuseta seisnud ajaloolise hoone korrastamine aitas kaasa nii konkreetse hoone taastamisele, aga initsieeris ka teiste mõisakompleksi hoonete korrastamise.\nProjekt kestis kuni 31.12.2015\nToetuse summa: 59 984,94 eurot.\nTelefon: 3869874/+372 53733764\nArendusprojekti partnerid: Inipo Video Agentuur, MTÜ Viisu Küla Selts, MTÜ Equilibre, Eesti Hobusekasvatajate Selts\nProjekti nimi: Tõstamaa mõisakooli arendamine atraktiivseks ja mitmekülgseks kogukonna turismi- ja kultuurikeskuseks.\nTõstamaa mõisa kasutab kohalik gümnaasium, kuid mõisakompleks on aktiivselt seotud ka kohaliku kogukonnaga. Projekti „Tõstamaa mõisakooli arendamine atraktiivseks ja mitmekülgseks kogukonna turismi- ja kultuurikeskuse“ eesmärk oli avardada mõisa kasutusvõimalusi.\nProjekti raames soetati erinevat esitlustehnikat, et võimaldada mõisa kasutada nii konverentsideks, ennekõike aga kinosaalina. Lisaks soetati erinevaid sisustuselemente ja kostüüme ning kohvkupidamise varustus, sh serviis sajale inimesele.\nVäärib esiletõstmist, et Tõstamaa sümboolikaga nõud valmistas kohalik keraamikakoda. Külastajate paremaks teenindamiseks, ennekõike aga turismitoote laiendamiseks lähedalolevatele vaatamisväärsustele koostati ja trükiti külastuskaardid ja mõisaraamat. Suurt tähelepanu pöörati kohalike inimeste kaasamisele külastajate teenendamisel ja uute toodete väljatöötamisel. Selleks korraldati erinevaid koolitusi, sh giidikoolitus ning vene keele ja inglise keele koolitused ning korraldati õppereis Ligatnesse Lätis, et õppida naabrite kogemustest. Eraldi tähelepanu pöörati käsitöö oskuste edendamise ning töötati välja käsitööturismi arengukava.\nProjekt täitis oma eesmärgi ja leidis laia kajastust nii kohalikus kui ka riiklikus meedias, samuti kasutati väga aktiivselt sotsiaalmeedia kanaleid. Tehtud arendustööd toetavad regionaalarengut, kooli jätkusuutlikkust ja mälestise paremat kasutust. Projekti tulemusena paranes mõisakooli tehniline varustus, arendati edasi turismi ja kogukonna teenuseid, kasvanud ja mitmekesistunud on ka kohalike elanike oskused. Kasvas teadlikkus kultuuripärandist ning oskus kasutada seda teenuste ja kohaliku arengu allikana.\nProjekt kestis kuni 30.12.2015\nToetuse summa: 32 128, 74 eurot.\nTelefon: 44 96 180\nVeebilehe aadress: http://mois.tostamaa.ee/\nArendusprojekti partner: SA Tõstamaa Mõis\nProjekti nimi: Pürksi mõisakooli juurde käsitöö- ja loomekeskus.\nPürksi mõisa kompleksi kasutab nii Noarootsi Gümnaasium kui ka kohalik kogukond.\nArendusprojekti eesmärk oli võtta kasutusele seni tühjalt seisnud endine aidahoone.\nHoone korrastati ja sisustati käsitöökojaks. Projekti raames osteti keraamikatöökoja varustus, muudeti kasutuskõlbulikuks vanad kangasteljed.\nProjekti kestvuse ajal toimus 44 tundi keraamika- ja 10 tundi vitraažikoolitusi. Täiendavalt toimusid kudumis-, mahetoidu ja kohaliku tooraine kasutamise koolitused. Projekti raames kujundati Pürksi mõisa sümboolika ja suveniirid, korraldatud on näitusi käsitöökojas valminud toodangust.\nKoolitustesse ja tegevustesse on kaasatud kooliõpilased, kohalikud elanikud aga ka külalised. Käsitöökoda toimib praegu vabatahtliku perenaise juhtimisel, aga keskusel on potentsiaal luua püsivaid töökohti. Käsitöökoja tegevused on integreeritud kooli õppeprogrammi.\nProjekt on olnud väga edukas ja on olnud kohaliku meedia tähelepanu orbiidis. Valdav osa projekti tutvustamisest on toimunud sotsiaalmeedia vahendusel.\nToetuse summa: 54 246,30 eurot.\nTelefon: 5545400/ 55507282\nVeebilehe aadress: https://www.facebook.com/pages/Tervem-Noarootsi/193580087372604\nArendusprojekti partnerid: Noarootsi Gümnaasium, MTÜ Noarootsi Rahvaselts, Noarootsi Vallavalitsus\nProjekti nimi: Tammistu taas särama!\nTammistu mõisa kasutab Eesti Agrenska Fond, mis pakub erinevaid tugiteenuseid erivajadustega lastele ja nende peredele. Projekt “Tammistu taas särama!” keskendus koostöövõimaluste edendamisele, et tagada Tammistu mõisa kompleksi parem kasutus.\nProjekt aitas kaasa peahoone paremale kasutuselevõtule. Projekti vahenditest soetati ja restaureeriti mööblit ja sisustust ning töötati välja lahendused kuidas muuta Tammistu järjest hõlpsamini kasutatavaks nii kohaliku kogukonna liikmetele kui kaugemalt pärit külastajatele.\nProjekti tulemusena on Tammistu valmis taasliituma külastusmänguga “Unustatud mõisad” ning 2015. aastal pandi alus oma traditsioonilisele koguperepäevale, mille eesmärk on tutvustada fondi tegevusi ning integreerida puuetega lapsi Eesti ühiskonda.\nProjekti üks eesmärke oli ka kaardistada mõisakompleksi ja selle hoonete edasisi kasutusvõimalusi. Projekti raames valmis Tammistu tõllakuuri arhitektuurne lahendus ja Tammistu mõisakompleksi hoonete kasutuskava.\nProjekt aitas kaasa uute koostööpartnerite leidmisele kohalikus kogukonnas, Tartu maakonnas ja mujal Eestis. Projekti tegevusi assisteeris Norra partner ASVO Nøtteroy AS, kes aitas ka hinnata keskuse kasutuse efektiivsust ning kaardistada edasisi tegevusi.\nToetuse summa: 59 994,00 eurot.\nE-mail: meelis.joost@gmail.com; agrenska@agrenska.ee\nTaotleja koduleht: http://www.agrenska.ee\nArendusprojekti partner: ASVO Nøtterøy AS\nProjekti nimi: Teenuste pakkumise arendamine Ruila mõisas.\nRuila mõisas tegutseb kohalik põhikool. Ruila asub Tallinnast vaid 40 km kaugusel ja seetõttu on jäänud varju mõisa potentsiaal kohaliku kultuurikeskusena. Projekti eesmärk oli luua uusi teenuseid kohalikele elanikele, samas parendada ka turismipotentsiaali.\nProjekti vahenditega hangiti keraamika töötoa varustus, töökoda on olnud pidevas ja aktiivses kasutuses, seal käivad nii õpilased kui ka täiskasvanud. Kuna mõisa kõrval asuvad hobuste tallid, töötati välja looduse õpperajad.\nKohalike vabatahtlike abiga puhastati ära kohalik jõesäng, projekti vahenditest osteti kanuud ja räätsad loodusmatkade korraldamiseks. Projekti elluviimise ajal toimus juba neli matka ja maakonna koolidele seiklusmäng “Välek”.\nTeenuste parendamiseks hangiti projekti vahenditest lõunaserviis 100le inimesele, korraldati mitmeid kohalikele elanikele suunatud kultuurisündmusi.\nProjekt täitis oma eesmärgi, sest projekti elluviimise käigus suurenes märgatavalt õpilaste vanemate ja kohaliku kogukonna side mõisakompleksiga. Projekt mõjutas kohalikku elukvaliteeti, teadlikkust kultuuripärandist ja vastutustunnet ühise pärandi säilimise eest. Mitmed projekti tegevused olid suunatud uute töökohtade loomisele tulevikus.\nToetuse summa: 16 806,29 eurot\nRuila kool, Harjumaa\nVeebilehe aadress: www.ruila.edu.ee\nArendusprojekti partner: OÜ Kirret\nProjekti nimi: Suure-Kõpu mõisa ekspositsiooni loomine läbi kunsti- ja maitsmismeele.\nSuure-Kõpu mõisas tegutseb Kõpu Põhikool, mõis restaureeriti EMP ja Norra toetusprogrammi 2004-2009 perioodi vahenditest.\nProjekt „Suure-Kõpu mõisa ekspositsiooni loomine läbi kunsti- ja maitsmismeele“ keskendus kohalikule eripärale – 19. sajandi Itaalia ja eriti Pompei ihaluse peegeldusele kohaliku aadelkonna kunstimaitses.\nKõpus avastati restaureerimistööde käigus unikaalsed Pompei maalingud.\nProjekti raames töötati välja professionaalne multimeedia programm, mis tutvustab külastajatele selle kultuurinähtuse ajalugu ja konteksti. Multimeedia programm on alus ka riikliku õppekavaga seotud antiikkunsti ajalugu tutvustavale õppepäeva kavale, mida pakutakse nii oma kooli kui ka teiste koolide õpilastele.\nItaalia teemat toetasid ka tegevused mõisapargis. Aastakümneid hoolduseta tagaaed muudeti ürdiaiaks, mille saadusi kasutatakse ka projekti raames edasi arendatud mõisa toitlustusteenustes. Uued teenused põhinevad Itaaliasse korraldatud õppekäigul saadud teadmistel. Projekti osana töötati välja ka Kõpu mõisa turundusstrateegia.\nProjekt täitis oma eesmärgi ja leidis laia kajastust nii kohalikus kui ka riiklikus meedias. Tehtud arendustööd toetavad regionaalarengut, loodi mitmeid uusi laiale tarbijaskonnale suunatud teenuseid, sh uusi haridustooteid nii kohalikele kui ka teiste Eesti koolide õpilastele.\nToetuse summa: 51 211,70 eurot.\nTelefon: +43 96 622\nProjekti kodulehekülg: http://vov.matti.ee/kopuvv/?id=2163\nArendusprojekti partnerid: MTÜ Eesti Mõisakoolide Ühendus ja Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool\nProjekti nimi: Kiltsi kaardiloss\nKiltsi mõisas tegutseb kohalik põhikool. Mõisahoone restaureeriti EMP mõisakoolide programmi 2004-2009 perioodi vahenditest.\nProjekti „Kiltsi Kaardiloss“ eesmärk oli rakendada Kiltsi mõisa arengukava ja avada mõisa rohkem külastajatele ning tutvustada mõisa kunagise omaniku, maadeavastaja Adam Johan von Krusensterni pärandit.\nProjekti rahastus toetas nii professionaalse ekspositsiooni loomist kui ka Krusensterni pärandi integreerimist õppeprogrammi.\nProjekti raames tehti kohalikele õpilastele giidikoolitus ning korraldati erinevaid tegevusi, et kaasata õpilasi mõisa tutvustamisse, arendada seeläbi nende sotsiaalseid ja esinemisoskus ning kasvatada kodukohatunnet.\nProjekt oli väga edukas ja saavutas oma eesmärgi arendades uusi haridus- ja kultuuritooteid , elavdas kohalikku kogukonda ning soodustas koostööd mõisakoolide vahel. Külastajate huvi Kiltsi vastu on väga kõrge ja ulatus 2016. aastal 2500ni.\nToetuse summa: 57 800,00 eurot.\nArendusprojekti partnerid: Regio AS ja A.J. von Krusensterni nimeline MTÜ\nProjekti nimi: Kuperjanovi mälestuse taaselustamine Puurmani mõisas.\nPuurmani mõisas tegutseb kohalik põhikool. Mõisahoone restaureeriti EMP mõisakoolide programmi 2004-2009 vahenditest.\nUue projekti eesmärk oli leida uusi teemasid ja võimalusi mõisa tutvustamiseks. Mõisakooli kui nähtuse ajaloo avamiseks sobib hästi Vabadussõja kangelasele Julius Kuperjanovile pühendatud muuseumituba, sest just Puurmanis moodustas Kuperjanov oma legendaarse partisanisalga.\nMuuseumituba toetab Kuperjanovile pühendatud näidend. Kui Vabadussõja tutvustus on mõeldud koolidele üle Eesti, siis uus laulupäevade traditsioon on suunatud mõisakoolidele üle Eesti, et tugevdada võrgustiku tihedamat suhtlust ja kasvatada lastes austust mõisakooli vastu. Soetatud varustus võimaldab korraldada ka muid kultuurisündmusi.\nProjekti osana õpetati kohalikke giide ja teenusepakkujaid, et parandada teenuste kvaliteeti ja toetada kohalike elanike võimalusi konkureerida tööturul.\nProjekt saavutas oma eesmärgi uues uusi haridus- ja turismitooteid, elavdas kohalikku kogukonda ning mõisakoolide võrgustikku. Projekt toetas regionaalarengut, väärtustas kultuuripärandit ja lõi eeldused uute töökohtade loomiseks.\nToetuse summa: 23 270,49 eurot\nVeebilehe aadress: http://www.puurmani.ee/projektid1\nArendusprojekti partnerid: Puurmani Mõisa Sihtasutus, Puurmani Mõisakool, MTÜ Valguskaabel, MTÜ Käsitööselts Kati, Väätsa Põhikool ja MTÜ Kuperjanovi Selts