tugi põhineb eraldi sihtasutustel, 9 tähte, skanvord - Veekindlus 2022\n9 tähte, esimene täht on "P", teine täht "A", kolmas täht "H", neljas kiri "D", viies kiri "B", kuues kiri "A", seitsmes täht on "L", kaheksas täht - "K", üheksas täht - "A", sõna tähega "P", viimane "A". Kui te ei tea sõna ristsõna või ristsõna, siis aitab meie sait leida kõige keerukamaid ja võõraste sõnu.\nSuurim inimorgan? Näita vastust >>\nKõige kallim kohv maailmas? Näita vastust >>\nMaailma kuulsaim veterinaararst. Näita vastust >>\nValge väli, Must seeme. Kes selle kasutab, Mõistab, Kes teab, ta arvab.\nMehed tulevad metsast välja, vaadates, kui mu vanaisa istub naelal. Nad on temale:\n- Vanaisa ja kuidas küla juurde jõuda?\n- Minge otse, seal saab kanepivälja, selle taga on kõne jõgi.\n**** beam: sõna otsimine maski ja määratluse järgi\nKokku leitud: 2, mask 9 tähte\nraudbetoonist või metallribast, mis toetub vundamendile ja võtab koormust ülal asetsevast seinast\ntaim, mis toetub erinevatele sihtasutustele\nmor kõverdatud rauast, mis on mõeldud paatide tõstmiseks ja käivitamiseks\nterasest kõverjõu laeval, mis on mõeldud laevade vettelaskmiseks ja liftide tõstmiseks pardal\nEraldi hoonete sambaid toetatakse veeru ja ribade alustel.\nMadala tõusuga ehitusmaterjalide alused on valmistatud kohalikest ehitusmaterjalidest (looduslikust kivist, betobetoonist, punane telliskivi jne.), Samuti kasutatakse tahket betooni, betoonist ja raudbetoonplokki.\nKeldri alumise osa tasandit nimetatakse talla (joonis 3.1), selle laiendamist nimetatakse pehmenduseks ja keldri ülemise osa horisontaalset tasandit nimetatakse servaks. Keldrite ja suurte kaevude puudumisel kujundatakse tavaliselt madalad alused, mille alus asub maapinnast vähemalt 0,5 m kõrgusel. Külmutamise ajal tursev pinnas võetakse välisseinte vundamendipesa sügavust allpool külmutuskihi paksust vähemalt 0,2 m võrra.\nVäikese kõrgusega hoone arhitektuurilise planeerimise lahendi, sihtasutuse konstruktsiooni ja mulla seisundi vahel on kindel korrelatsioon. Näiteks, kui majaprojekti arhitekt pakub keldrikorrale, suurele auku või kelderile, peab vundament olema keld seina funktsioonide edukaks teostamiseks riba struktuur. Mulla seisund võib mõjutada maamajaosa arhitektuurse lahenduse variandi valikut. Näiteks kui maja asetatakse pinnasele, millel on kõrge põhjaveekogumiskoht, tõuseb riba vundamendi seinte paksus tänu veekindluse täiendavatele elementidele, mis põhjustab maa-aluse osa ruumide teatavat vähenemist. Lisaks võib tekkida oht, et keldrikorrus võib tõusta ("kattekiht") maja või majaosa all põhjavee all oleva kaevuga. Sellisel juhul on tavaliselt vaja loobuda maa-aluste ruumide projekteerimisest või kavandada kallis vundamendiplaan maa-aluste hoonete maapinnal või põranda kaaludega ankrutel.\nKõige olulisem parameeter, millest sõltub sihtasutuste kuju ja maht, on vundamendi sügavus.Vundamendi sügavus on kaugus maapinna põhjapinnast vundamendi põhja külge.\nVundamentide sügavus sõltub paljudest teguritest: hoone eesmärk; selle ruumiplaneerimine ja konstruktiivsed lahendused; koormuse suurus ja laad; aluse kvaliteet; ümbritsevad ehitised; kergendamine; aktsepteeriti vundamentide konstruktsioone ja meetodeid ehitustööde tegemiseks. Esiteks, põhjavee kvaliteet, põhjavee tase ja mulla külmumine määravad sügavus.\nSoojuselementide minimaalne sügavus harilikult võetakse välimiste seinte alla - 0,7 m, sisemuse all - 0,5 m.\nMadalate kõrghoonete ja madalate pinnakatete ekspluateerimise näide näitas, et külmutamisel pundunud pinnas järk-järgult tõmbab selliseid sihtasutusi maapinnast välja. Mitu aastat võib maja kümneid sentimeetrit kõrgemale tõusta maapinna kohal, erinevad hoone erinevad osad tõusevad tavaliselt erineva suurusega, mis toob kaasa akende, uste ja isegi purustatud seinte ääre. See nähtus tuleneb hõõrdumisvastase pinnase külgsuunaliste hõõrdejõudude toimetest sihtasutuste pinnal, mis ületab maja suhteliselt väikese massi takistust. Pinnase külmutamise käigus turse soovimatu mõju neutraliseerimiseks on vaja disainitud maju ilma keldritesse pinnapealsetes põhjakivides aluspinnaga liivapadjana. Liivapadja ehitamisel eemaldatakse pinnas sügavusele alla 0,2 m külmumise ning kaevandamine täidetakse jämeda liivaga, kus on vette valamine ja tihenemine kihtides. Tagasitäitmine toob kaasa planeeringu taseme 0,5 m taseme. Sellel viisil saadud kunstlikul alusel luuakse väikese sihtasutuse alused. See meetod võimaldab teil saavutada materjalide ja vahendite märkimisväärset kokkuhoidu. Näiteks Kiievi piirkonnas on mulla külmumise sügavus 0,9 m, seetõttu on madala mulde alus 1,1 m kõrgusel ja liivapadjas 0,5 m, st mille külmumisest pundunud pinnas on liivane pehmendus, päästa vundamendile umbes 50% materjalist.\nVastavalt ehituse meetodile võib sihtasutus olla tööstuslik ja mittetööstuslik. Massehituses kasutatakse tööstuslikke sihtasutusi, mis on valmistatud valtsitud suurte betoonist või raudbetoonist elementidest. Need sihtasutused võimaldavad tööd ilma hooajaliste piiranguteta ja vähendavad tööjõukulusid ehitusplatsil. Mitte-tööstuslikud sihtasutused võivad olla valmistatud monoliitsest betoonist või raudbetoonist, samuti väikestest elementidest (tellis, killustik jne). Selliseid sihtasutusi kasutatakse reeglina mittestandardsete ehitiste jaoks.\nTöö iseloomu tõttu võivad vundamistruktuurid olla jäigad, töötavad ainult tihendamisel ja painduvad, mis on mõeldud tõmbetugevuste tajamiseks. Esimene tüüp sisaldab kõiki sihtasutusi, välja arvatud raudbetoon. Painduvate raudbetoonist aluspindade kasutamine paindemomentide tajumisel võib märkimisväärselt vähendada betooni hinda, kuid see suurendab oluliselt metalli tarbimist.\nVastavalt konstruktiivsele skeemile eristavad sihtasutused lint, sambla, kuhja ja tahke aine.\nKõigi ehitise kandvate seinte paigaldamiseks paigaldage rihmafondid tahkete seinte kujul. Nad võivad teenida mitte ainult tugistruktuuri, mis edastab alalist ja ajutist koormust hoones keldrisse, vaid ka keldrikorruste kaitsvaks struktuuriks.\nRiba sihtasutused korraldavad kõigi pealinnade (laagerduvad ja iseseisvad) seinad ja mõnel juhul veergude all. Need on ristlõikega maa ristkülikukujulised või astmelised vormid.\nRibakirjete järgi valmistatud rajatiste alused on laialt levinud kuni 12 korruse hoonete korpusesse.\nPlaani ja sektsiooni vorm ning riba aluse mõõdud on paigaldatud nii, et koormust saab põhjaga ühtlasemalt jaotada. Vundamendi aluse suurus määratakse kindlaks vastavalt aeratsiooniosa massile, alusmaterjalile ja pinnase kandevõimele. Selle seina paksus määratakse kindlaks tugevuse arvutamisel ja sõltuvalt materjali tehnoloogilistest omadustest sõltub näiteks butobetoni seinapaneel vähemalt 0,35 m paksusest sõltuvalt täitekivide suurusest. On vaja tagada, et kõik koormused, mis tulevad hoonest, lähevad keldrikorruse laiuse keskmisele kolmandale osale, st e 1600 kg / m3), mida saab kasutada siseseinte jaoks ja välistingimustes veega küllastamata pinnasega. Seinaplokke kasutatakse järgmistes suurustes: kõrgus 0,6 m, pikkus kuni 2,4 m ja laius 0,3, 0,4, 0,5 ja 0,6 m.\nJoonis 7.4. Moodulribafondid: a - vundamendi ehitus nõrkade pinnasega; b - tiheda pinnase ja madala koormusega vundamendiplokkide paigaldamine; c, d - suurte paneelidehoonete alused; e-elemendid valmistatud suurte plokkide betoonist alusmaterjalid; e, g - suurepaneelsete sihtasutuste elemendid.\nValtsitud betooni alusmaterjalide paigaldamine õmbluste ligeerimisega tsemendimörtidele. Viletsate pinnaste korral on vundamendipadjadel ja kelderil asetatud tugevdatud turvavööd (joonis 7.4 a). Tihedate pinnase ja madalate koormustega võib vundamendipadu intervallide järel paigaldada (joonis 7.4 b). Lüngad tuleks täita pinnasega.\nMadala koormusega ja tugeva alusega madala kõrgusega hooned, kui ribadest on ebamõistlik, kehtivad need veeru sihtasutused. Need sobivad kõikide kandvate ja iseseisvate seinte jaoks, samuti üksikute sambade ja kolonnide jaoks.\nSillafondid on alused, mis koosnevad maapinnale rebitud tugistruktuuridest ja neile toetuvatest vundamaterjalidest, mis võtavad koormust seintest ja viiakse sambastesse.\nSillad paigaldatakse seinte ristumisjoontesse ja nende vahelisse vahekaugusesse teatud sammuga, mis määratakse sõltuvalt hoone massist ja mulla kandevõimest. Madala kõrgusega hoonetes on vundamentide sammas 2,5 - 3,0 m.\nVundamaterade konstruktsioonilised variandid ja nende proportsioonid olenevalt sammaste sambast on toodud joonisel 7.5. Selleks, et eemaldada vundamendi ja selle seina juures asetsev sein, mis on tingitud mulda põrandale aluskihi all, on paigutatud liivapritsi või räbu paksus 0,4 m.\nJoonis 7.5. Vundamaterjali vundamaterade struktuurskeemid: a - vundamendi üldvormi fragment; 1 - sein; 2 - vundamaterjal; 3 sammast; b - e - mitmesugused alusulamid; 4 - raudbetooni meeskond; 5 - monteeritavad raudbetoonplaate (tugevdatud talad); 6 - monoliitsest raudbetoonist tala; 7 - tavaline armorist; 8 - müüritise vertikaalsete ühenduste terasraamidega tugevdatud tellistest kera.\nDiameetrilise ristlõike sambad on valmistatud betoonist plokkidest, tahke betoonist, punasest tellistest, looduskivist. Samba mõõtmed põhinevad tugevusel (materjal ja pinnas). Madala kõrgusega elamute puhul ei ületa sambapadja suurus 1 meetrit ja samba horisontaalne ristlõige võib olla võrdne talla suurusega või väiksema väärtusega. Viimasel juhul ei ületa padi kõrgus rohkem kui 0,3 m.\nJuhul, kui on vaja olulisi koormusi kanda nõrkadele aladele, tuleb kohaldada põikfassaadid.\nKivifundid on fassaadid, mis koosnevad raudbetoonist, betoonist või metallist vardast, maapinnaga sukeldatud vaiadest, ülemisest laienenud kauba lõpust ja grillest, mis ühendab kõigi vaiade tööd\nKillusulfona kasutatakse nõrkade kokkusurutavate pinnaste puhul, kus on sügavad tahkete kontinentaalsete kivimite tekkimine, rasked koormused jne. Hiljuti on levinud põhjavormid tavapäraste sihtasutuste jaoks, sest nende kasutamine võimaldab märkimisväärselt säästa mullatööde mahtu ja betooni kulusid.\nVastavalt materjali vaia on puit, raudbetoon, betoon, teras ja kombineeritud. Sõltuvalt maapinnale sukeldamise meetodist on sõiduauto, täidisega täidetud aardekarjad, pruunid ja kruvivardad (joonis 7.6).\nJuhitud vaiad on sukeldatud mäetööriistadega, vibreerivate mäetõstukite ja vibratsiooni summutajatega. Need vaiad on kõige tavalisemad masstootmises. Ristlõikega võivad raudbetoonistused olla ruudukujulised, ristkülikukujulised ja õõnsad: tavalised poed läbimõõduga kuni 800 mm ja kestad - üle 800 mm. Vaiade alumised otsad võivad olla suunatud või lamedad, laiendusega või ilma ja õõnsad kaared - suletud või avatud otsaga ja kamuflaažkõrgusega (joonis 7,6 g).\nTõstetud vaiad on paigutatud täidetuna varem puuritud, purustatud või tembeldatud kaevude betoonist või muust segust. Kaevude alumist osa võib laiendada plahvatus (kamuflaažkõrgusega vaiade).\nAukudega kaarid eristuvad asjaolust, et süvendisse on paigaldatud valmis raudbetooni vaiad, täidetakse kaevu ja seina vahel olev vahe tsemendimetsa seguga.\nSõltuvalt maapinnal tehtava töö laadist eristatakse kahte tüüpi vaiad: vaiad ja treppid. Pile Rack, mis lõikavad läbi paksu pinnase, asuvad nende otsad tugeva pinnase (kivi) ja koormuse kandmisega hoones. Neid kasutatakse siis, kui tugeva maapinna sügavus ei ületa kaaride võimalikku pikkust. Tõsturite alused praktiliselt ei sadjata.\nKui tugev tase on märkimisväärsel sügavusel, rakendage rippuvad vaiad, mille kandevõime määratakse hõõrdejõudude resistentsuse summaga külgpinnale ja mulla otsa külge. Plaanipõhised alused võivad koosneda järgmistest:\nühekordsed vaiad - eraldi tugedele (joonis 7.6 d);\nvaiade lindid - hoone seinte all, kusjuures kaarte asukoht on ühes, kahes või enamas reas;\nvaiapuksid - tugevalt koormatud tugede all;\ntugeva varisega ala - raskete rajatiste all, kus kogu ehitusplaan on ühtlaselt jaotunud.\nJoonis 7.6. Vundamendid: a - plaan ja sektsioonid; b - vaiade tüübid, sõltuvalt projekteerimisskeemist - hammasüdamikud ja rippuvad vaiad; põikivarja elemendid: 1 - grillage; 2 - kurjategija; 3 - kiht; g - vaiade tüübid: 1 - neli ajamiga betoonist ja raudbetoonistust - ruudukujuline, ümmargune, tahke ja õõnes; 5,6 - täidisega korrapärane ja laiendatud kreen; 7, 8 - kamuflaaž; 9 - liigendatud peatustega; 10 - prismaga kaar; 11 - kuhjakest; 12 - kaar liider kaevas; 13 - puidust kauss; 14 - kruvipakk; d - vaiade paigutus: kuhjarakud, vaalapõõsad, vaateväli; kivivaba vundamendi e-versioon; Noh, ja - valikuvõimalused põrandalaudadel, millel pole grillaid ja nõuandeid: 1 - otsa; 2 - kiht; 3 - aluspaneel; 4 - kattuvad; 5 - veerg; 6 - polt\nMadala kõrgusega ehituseks kasutatakse lühikesi raudbetoonist ajamiviesid, sagedamini ruuduosaga 150 x 150 mm, 200 x 200 mm või pruuniga täidetud kolde läbimõõduga 300, 400 mm ja rohkem. Lühike vaiade sügavus ei ületa 6 m.\nKaartide ja nende arvu vaheline kaugus määratakse arvutusega. Tavaliselt on vahekaugus jäikade hunnikute vahel (3 - 8) d, kus d on ruudu vaia ümmargune või külg. Kestade kaartide vahekaugus peaks olema vähemalt 1 m.\nPõrandalambid on vundamaterade poolest palju sarnased. Nende valmistamiseks kasutatakse samu materjale. Raudbetoonist grillage sobib kahte tüüpi - monoliitsed ja prefab. Selle laius on 250 × 250 või 300 × 300 mm, kõrgus - 400 - 500 mm.\nPõrandapõhjad on ökonoomsemad kui lintprofiilid 32-34% kulude, 40% konkreetsete kulude ja 80% mullatööde mahu poolest. Sellised säästud võivad vähendada hoone kui terviku kulusid 1 - 1,5%, tööjõukulud 2%, betooni tarbimine 3 - 5% võrra. Kuid terase kulud kasvavad 1-3 kg kohta m2 kohta.\nJuhul kui vundamendile ülekantud kogus on märkimisväärne ja baasmull on nõrk, kindlad alused kogu hoone piirkonnas. Need on tavaliselt ehitatud raskelt kallale ja lagunevatele muldadele.\nTahked aluspõhjad on põhjaga jäigad tahked beamed või mitte-beam betoonist või raudbetoonist plaadid, mis on paigutatud kogu hoone piirkonnas.\nSellised alused ühendavad kõik vertikaalsed ja horisontaalsed maapinnalähedused hästi.\nRööbaste tahvlite ribisid saab üles või alla keerata. Ribade ristmikku kasutatakse raamihoonete kolonnide paigaldamiseks. Ribade vaheline ruudustik koos täppidega on täidetud liiva või kruusaga ja ülaosale asetatakse betooni tasanduskiht. Betoonplaadid ei ole tugevdatud. Armeeritud betoon tugevdatud arvutustega. Tugevate aluspõhimõtete süvendamine ja vajadus tagada nende alusplaatide suurema jäikuse on võimalik kujundada kastiosa, mis paikneb keldrikastide ribide ja lagede vahel (joonis 7.7).\nTahked alusained on eriti soovitatavad, kui on vaja keldrit kaitsta põhjavee tungimise eest kõrgel tasemel, kui keldrikorrusel on allpool kõrge hüdrostaatiline rõhk.\nMadala kõrgusega hoonete jaoks on tugeva keldrisüsteem mõeldud ainult ehitise ehitise ehitiste ehitamisel ebaühtlase süvisega või veetava pinnasega ja põhjavee kõrge tasemega (keldrikorrusega ehitistes). Plaat on valmistatud monoliitsest raskest raudbetoonist, mille paksus on vähemalt 100 mm. Plaadi paksus määratakse sõltuvalt hoone massist, pinnase tugevusest ja seinte vahelisest kaugusest. Keldrikorruseliste majapidamiste jaoks on liivapadjandisse paigaldatud alusplaat, mis vähendab setete sadestumise ebavõrdust. Keldris asuvates ehitistes on põranda aluspõhi alusplaat samal ajal.\nPlaadi põhi on betooni suurte koguste ja metalli tarbimise tõttu armeerimiseks üsna kallis.\n1. Sihtasutused - hoone alumine maa-alune osa, mis võtab kogu koormuse sellest ja teisaldab hoone maapinnast.\nSihtasutused peavad vastama järgmistele nõuetele: olema piisavalt tugev,\nolema vastupidav; vastupidav; veekindel; külmakindel; tööstuslik tootmine ja ökonoomne.\n2. Sihtasutused on klassifitseeritud:\n· Materjalide (looduslike kivimite, killustiku betooni, raudbetooni, telliste) all;\n· Töö olemus ("raske", mis töötab ainult tihendamisel, "paindlik", mis töötab tihendamisel ja paindes);\n· Projekteerimisskeemide järgi:\na) lint, mis on paigutatud pidevalt kõigi ehitise laagrisseinide all;\nb) kolonnkolonn, mis on paigutatud kolonnide või seinte eraldi toetustena;\nc) tahkekütus hoone all hoone all oleva tohutu plaadi kujul, mida kasutatakse ainult eriti suurte koormuste ja ebapiisavalt tugevate pinnaste korral;\ng) betoonist betoonist, betoonist vardadest, mis on maasse juhitud või paigutatud.\n· Sügavus sügavus: põhjused on madalad (kuni 5 meetrit) ja sügavad (üle 5 meetri);\n· Ehitusmeetodil: kokkupandavad, monoliitsed.\n· Vundamendi tall - sihtasutus, mille aluseks on alus.\nSelle mõõtmed määratakse sõltuvalt pinnase põhja koormusest ja standardist.\n· Lõikamine - vundamendi ülemine tasand.\n· Vundamendi sügavus - kaugus sihtasendi alusest kuni planeeritud maapinnani.\n3. Lindi alused paiknevad ehitise laagripisade all. Vundamentide ristlõige ja nende iseloomulikud elemendid on toodud joonisel. 2.1.\nJoon. 2.2. Ristiprofiilid ja ribafondide iseloomulikud elemendid\na - ristkülikukujuline; b - ristkülikukujuline padjaga; in - stepped;\ng - trapetsiaalne; 1 - ülemine serv; - välistald; 3 - padjad; 4 - voldikud.\nKõige levinumad ribafondide kujundused:\n1) killustikkivist (lubjakivi, dolomiit, liivakivi jne., Joonis 2..1a). Sellised sihtasutused on välja pandud vooderdatud või räpane kujuga kivide lahusega viskoosse (mitte vastavuse) vertikaalsete õmblustega. Vundamendi väikseim laius on 500 mm vastavalt õmbluste ligeerimise tingimustele. Vundamendi laiendamine maapinnale avaldatava surve vähendamiseks viiakse läbi vagusid, mille laius on 150-250 mm. Igal serval peab olema vähemalt kaks rida kivi.\nPurustatud kivi aluste ehitus eeldab märkimisväärset käsitsitööd ja seetõttu ei vasta tööstusarenduse nõuetele. Piirkondades, kus looduskivi on laialt levitatud, võib selliste sihtasutuste ehitamine olla majanduslikult põhjendatud.\n2) Betoon (segu kivist või tellistest ja tsementmördist). Sellised sihtasutused on ehitatud kilbi raketis. Nende väikseim laius on 360 mm. Vundamendi laiendamiseks on laiused 150-250 mm ja kõrgus 300 mm.\nNende sihtasutuste ehitamine nõuab vähem tööjõudu, kuid erineb eelmisega võrreldes kõrgemate tsementide tarbimisest.\nJoon. 2.3. Ribakatete konstruktsioonid\na - killustikust müüritise järgi; b - betoonist; betoonist;\n1-terasest armeering; 2 - raketikilbid\n3) Betoon (joonis 2.3, C). Need sihtasutused on ehitatud raketisse, kus klassi B7.5-B-10 monoliitsest betoonist paigutatakse. Selle konstruktsiooni peamine puudus on tsemendi suurenenud tarbimine.\nLisamise kuupäev: 2017-05-02; Vaated: 517;\nEhitise ja struktuuri usaldusväärsus ja stabiilsus sõltub sihtasutuse usaldusväärsusest. Alus on tavaliselt kindel sügavusel paiknev looduslik pinnas püsiv kiht. Alused võivad olla looduslikud ja kunstlikud.\nLooduslikke põhjuseid võib korraldada mullades, mis oma loomulikus olekus suudavad taluda püstitatud hoone koormust. Kui maapind ei ole piisavalt tugev ja hoone koormus ületab kandevõimet, siis pinnas tihendatakse või tehakse kunstlikku baasi. Kunstlikku alust saab korraldada ühel järgmistest viisidest: pinnase tihendamine (rammimise teel), tsementeerimine (vedela tsemendimördi pumbamisega maapinnale), silikaatmine (vedela klaasi ja kaltsiumkloriidi surudes), põletades pinnast.\nVäiksemate põrandaküttega hoonete puhul võib liivase, betooni või raudbetoonist padja kasutada kunstliku alusena, mille seade võib vähendada koormust mulla pinnaühiku kohta.\nKunstlikud alused suurendavad hoone ehitamise maksumust, mistõttu neid kasutatakse ainult juhul, kui see on majanduslikult põhjendatud.\nSihtasutused peavad olema tugevad, stabiilsed, vastupidavad, samuti tööstuslikud ja majanduslikud. Sõltuvalt kasutatavatest materjalidest on sihtasutused killustikud, betoon, raudbetoon ja betoon.\nRubble'i alused on killustiku kivimaterjal kivimite või tsemendimörtidega. Betooni põhjad on valmistatud betoonist täidetud kivimaterjalist tükkidest. Purustatud ja betobetoonilised alused on väga töömahukad ja neid kasutatakse ehituses ainult nendes piirkondades, kus kivi on odav kohalik ehitusmaterjal.\nRaudbetoon- ja betoonalused võivad olla monoliitsed - kohapeal või kokkupandavad - tehases valmistatud elementidest. Kaasaegses ehituses on kokkupandavad sihtasutused laialt levinud, kuna nende valmistamise kaal ja töömaht on madalamad kui teised struktuurid.\nVundamendi aluspinda kontaktis alusega nimetatakse sihtasutuse aluseks. Vundamendi jala laius määratakse arvutusega. Vahemaa planeeritud maapinnast kuni põhja tasemeni nimetatakse vundamendi sügavuseks.\nSee sügavus sõltub muldade sügavusest, mis on looduslik alus, kuid see ei tohiks olla väiksem kui 500 mm. Savi pinnas peab välisseinte vundamendi sügavus olema 150-200 mm suurem kui konkreetse kliimapiirkonna mulla külmumise sügavus. Hoonete siseseinte aluste ehitamisel võib paigaldamise sügavust vähendada 500 mm-ni.\nKeldri ülemise tasapinna laiust nimetatakse selle servaks. Tavaliselt on see 50-150 mm võrra suurem kui sein. Suurte betoonplokkide alusmaterjalide puhul ei ole see nõue vajalik: lõikuse laius võib olla võrdne ja isegi mõnevõrra väiksem (100-120 mm) seina paksus. Disainilahendused on jaotatud lindi, sambukujuliseks, tahkeks ja kuhjamaks.\nRiba sihtasutused on pidevad struktuurid, mis asuvad kõigi välimiste ja sisemiste laagrisseinide all. Ristlõikega rõngaslindid võivad olla hulknurga, trapetsi või astmelise kujuga.\nRaudbetoontellised on valmistatud betoonist (tahke või õõnsad) plokkidest. Esimese (alumise) ploki rida kohaselt asetatakse raudbetoonist padjad aluspinna tasasel pinnal või 100-150 mm paksuse liiva ettevalmistamisel. Klaasist riba vundamenti saab paigutada ilma raudbetoonplaatideta, kui see on arvutuste abil õigustatud.\nVeergude alused on paigutatud üksikutele toetustele - sammastele või tellistest sambadele. Ülalpool olevad monoliitsed sambaehted (betoonist, betoonist) peavad olema mõõtmetega, mis on vähemalt 200 mm võrra suurem kui toetatud sammaste või sammaste mõõtmed. Kõige väiksem osa killustiku ja betobetooni alustest on 600x600 mm, betoonile - 400x400 mm. Tavaliselt on monoliitsete kolonnribade vormid astmeline. Eeltöödeldud raudbetoonist kolonnide jaoks on reeglina asetatud ka raudbetoon, kokkupandavad ja virnastatud liigid. Mooderdatud alused asetatakse monoliitsest betoonikihist või 100-150 mm paksune tihendatud liiva kiht.\nKui madala kõrgusega hoonetes asutati tugeva aluse, kasutati kolonni põhja ja kandekivide all. Sellistel juhtudel püstitatakse kolonni alusid 3-6 meetri kaugusele ning need peavad olema paigaldatud seinte ja sisemise laagrisseinide ristmikesse. Raudbetooni talad asetsevad seinte aluse tugipostidel.\nTugevaid aluspindu kasutatakse struktuuride jaoks, mis asuvad aluse väikesel alal (tortidele, obeliskidele, korstnatele, rasketööriistadele ja tootmisüksustele). Tugevate raudbetoonplaatide kujul asuvaid tugevaid aluseid kasutatakse ka torni tüüpi kõrghoonete ehitamisel. Ehituse, tahked alused, reeglina monoliitsest raudbetoonist või betoonist.\nPõrandapõhjad, sõltuvalt maardla tööde olemusest, on jagatud varbadesse, varbkolvidesse ja vaiadesse. Korgikorgid läbivad nõrga pinnase kihti ja puhuvad oma otstega tugevale alusele. Vastupidavad vaiad ei jõua kindlale alusele, vaid kompakteerivad nõrga mulda, milles need on sukeldatud, ja tajuvad koormat hoones, kui nad hõõruvad oma külgpinda maa peal.\nKõrgeid tehnilisi ja majanduslikke näitajaid iseloomustavad kokkupandavad raudbetoonist vaiad. Ristlõikes on vaiad ruudukujulised või ümmargused. Pärast ülemist otsa sõitmist (või vibrokerserdamist) asuvad täpid, on nad rahul grillidega, mis on betoonist või raudbetoonist padjad või seeria lintpindadega. Rostverk tagab koormuse ühtlase ülekandmise hoones suunda. Suurte paneelidega ehitised, mis eristavad kõrgendatud tundlikkust ebaühtlase sademete tekkimise vastu, on soovitatav ehitada kolmekordsele monoliitsetesse grillimispaagidesse lühikeste (3-7 m pikkuste) täppide alusel. Sellise konstruktsiooni aluste kasutamine oluliselt suurendab industrialiseerimist, vähendab mullatööde mahtu ehituse ajal ja vähendab selle kulusid.\nVundamentide paigaldamisel on vaja võtta meetmeid hoone kaitsmiseks niiskuse eest, mis tuleneb maapinna niiskuse ja niiskete seinte kapillaaride tõusust. Selleks on kõikides ehitistes paigutatud kaheks kihiks katusematerjali või katusematerjali, mis on liimitud tõrva või bituumeni mastiksiga või 1: 2 koostisega tsemendimördi, mis asetatakse 25 mm paksuse kihina, horisontaalne veekindlus.\nHorisontaalne hüdroisolatsioonikork 100-150 mm maapinnast ja 50 mm allpool põrandat kogu hoone välimise ja siseseina ulatuses. Kui hoone on ehitatud keldrikorrusel, on vaja keldris põranda tasandil teist horisontaalse veekindla kihti. Lisaks on keldris olevate hoonete puhul vertikaalne hüdroisolatsioon - põhja ja kuuma bituumeniga kokkupuutuvate keld seinte välispind põhjalikult värvitud. Samuti on soovitatav korraldada hoone välispiiril asuv rasva piparmündi lossi kogu keldrikivise ja keldri seinte sügavusele.\nAluse kaitsmiseks niiskuse eest atmosfääri ja sulava vee pinnal peab kogu välisküljel asuv hoone olema kogu pindalaga vähemalt 0,5 m piki ala, kus hoone on 2-3%. See on valmistatud 25 mm paksuse asfaldi kihist, mis on paigutatud 100 mm paksuse killustiku valmistamiseks. Eriti ettevaatlikult tuleb teha aluste niiskuskaitsealastest töödest makropoorsete, lagunevate muldade (nt leessisarnased rasused) alad, mis, nagu teada, kaotavad oma tugevuse niisutamisel järsult. Lossimaal ehitatud hoonete pimeala on tehtud vähemalt 1500 mm laiuse ulatuses.\nArtiklis vaadeldakse maja veeru sihtasutusena, kirjeldame kolonni-paelu vundamenti (vundamentide komplekt koos grillidega). Ütleme, millistel juhtudel on veeru sihtasutus kõige sobivam. Veergude aluse konstruktsiooni, soovitusi ja vigu veeru sihtasutuse paigaldamisel kirjeldatakse eraldi osades.\nÜldteave veergude aluste kohta.\nKolonni vundamendi ja ribadest valmistamise tehnoloogia ettevalmistus- ja tootmistehnoloogia on mitmel viisil sarnased. Seetõttu ei sobi korrata allsüsteemi tootmiseks kasutatavate sihtasutuste (pinnase hindamine, külmumis sügavus, põhjavee kättesaadavus ja side, ettevalmistustööd, raketise paigaldamine, betooni valamine, võimalikud vead projekteerimisel ja ehitamisel) allikate valmistamiseks kasutatavaid üldisi sätteid. Sellega tutvumiseks piisab, kui viidata artiklile "Maja Sihtasutus". Maja sihtasutuse tüübi valik.\nKoos ülevaatega veergude aluste kõikidest variantidest keskendume monteeritavate betoon- ja raudbetoonplokkide alustele.\nSilla alus on sammaste süsteem, mis paiknevad nurkades ja seinte ristumiskohas, samuti raskete ja kandvate seinte, talade ja muude hoone kontsentreeritud koormusega kohtades. Et luua tingimused sammaste ühiseks tööks üheks struktuuriks ja suurendada stabiilsust sammaste alustel, nende horisontaalse nihke ja kallutamise vältimiseks ning keldri toetava osa korrastamiseks sammaste vahel, tehakse grillage (siduvad talad, juhuslikud kiired).\nMassihituses kasutatavate kolonnialuste peamiseks tüübiks on monoliitsed raudbetoonist alusmaterjalid.\nReeglina on sammaste vaheline kaugus 1,5-2,5 m, kuid see võib olla rohkem.\n1,5-2,5 m samba vahega. Rustverk on tavaline tugevdatud hüppaja. Samal ajal ei ole võimalik ühendada terrass, veranda, veranda ühe konstruktiivse lahenduseni. Nendel tubadel peab olema oma sihtasutus, see tähendab, et need peavad olema eraldatud deformatsiooniga õmblusega, kuna koormus verandast ei ole võrreldav maja seintega koormaga ja nende eelnõu erinevus on erinev.\nLaagri, veranda või terrassi laienduse liigenduskava.\nLisateavet selle õmbluse seadme kohta saate teemaga "Laiendus". Maja veranda laiendamine.\nKui vundamendi tugipostide vaheline kaugus on üle 2,5-3 meetri, on grillad valmistatud võimsamast, nn randbaltikast. Handbalka on valmistatud monoliitsest või sarrustatud betoonist taladest. See võib olla ka metall (I-beam, kanal, profiil).\nTingimused, mille alusel on soovitatav kasutada veeru sihtasutus:\nköögi all kergete seintega (puit, paneel, raam);\ntelliseinte all, kui on vaja sügavat alust (1,6-2,0 meetrit, see tähendab 20-30 cm allpool hooajalise mulla külmumise sügavust) ja riba sihtasutus on ebaökonoomne;\nkui pinnas ehitise töötamise ajal annab kolonni vundamendi sadestumise (maapinnal paiknevate sammaste võrdse rõhuga) on oluliselt väiksem kui ribadest;\nkui on vaja nii palju kui võimalik vältida külmakahjustuse tekke negatiivset mõju, sest kolonni fondid on sellele nähtusele vähem vastuvõtlikud.\nVeergude põhialuste skeem sügavkülmutatud mullades.\na - põhjaveekoha asukohast lähtuv monoliitne põhjavee all olevate tööde tootmise ajal;\nb - kokkupandavad mis tahes põhjavee asukohas;\n1. tõmmatud tugevdatud betoonist sammas koos põhja armeerunud puuri;\n2. sama, terastoru tuumaga;\n3. sama, tuum tugevdav puur ja kest asbesttsemendi torud;\n4. sama, terastoru tuum ja asbesttsemendi toru kest;\n5. monteeritav terasest tugipostid;\n6. tagasitõmbamine kaevatud pinnasega;\n7. monoliitsest raudbetoonist alusplaat;\n8. alusplaadi monteeritav raudbetoonvundament;\nVaatlege mõnda veergude baasi kasuks:\nKui muud tüüpi fondide maksumus on 15-30% kogu maja väärtusest, siis veeru sihtasutuse maksumus ei ületa 15-18%.\nMaterjalide tarbimise ja tööjõukulude kolumnaterjalid on 1,5-2 korda kallimad kui lint.\nKolonnistel alustel on veel üks positiivne kvaliteet, mis seisneb selles, et alusetapid eraldi tugedel töötavad paremini kui pidevate ribade korral, mille tulemusena on nende all olev sete maapinnal võrdse rõhuga palju väiksem kui ribade puhul. Sademe koguse vähendamine võimaldab suurendada pinnasele survet 20-25% võrra ja seega vähendada sihtasutuse kogupindala.\nKõige ohtlikum väed, mis tegutsevad madala tõusuga üksikute majade rajamisel, on külmakasvatuse jõud. Seepärast peetakse peaaegu kõiki seadme aluste viimistluslikke versioone seoses nende konstruktsiooniga pinnase kuivendamisel. Leitakse, et tugeva pinnase ülesehitamisel peaks sihtasutuste rajamise sügavus olema madalam hooajalise külmutamise arvutuslikust sügavusest. Kuid väikeste majade valgusallikate aluste puhul ületab tõmbevool tavaliselt vundamendist mõjutatud maja kogukoormust, mille tagajärjel tekivad mitmesugused deformatsioonid.\nSeepärast on keldrikorruseliste maamõõduvate pinnase ehitamisel parem ehitada madalad või mitte maetud alused. Selgitage nende erinevusi.\nAlamid, mille madala sügavusega 0,5-0,7 külmakindluse normatiivsügavusest, peetakse madalaks. Näiteks standardse külmumispinna sügavus 140 cm, madala keldri sügavus on 140 × 0,5 = 70 cm.\nMitte-maetud alused - kaalutakse selliseid aluseid, mille sügavus on 40-50 cm ja keskmiselt pool või üks kolmandik külmutussügavusest.\nSuurte sügavuste külmutamisel muldade kasvatamisel on efektiivne ankru kolonnkeraamiline raudbetoonist monoliitsed või kokkupandavad alused. Niisugustel alustel on külgpinnale mõjuvate külmakõrgendusjõudude mõju külgpinnale ebaoluline, sest sammasid teostatakse minimaalse ristlõikega. Kui vundament on püstitatud kivist, tellistest, väikestest plokkidest, tugevast betoonist ilma armeerimata, tuleb selle seinad üles tõusta, nii et see pääseb materjali ja levitab koormast seinad ühtlaselt.\nLaiendatud vundamendi aluse skeem.\nLisameetmeid nõrgendada pakane Aaltoilu jõud võivad olla: katab küljepindadega materjalide vundamendi vähendab hõõrdumist pinnase selliseid materjale bituumeni mastiksit, plastist määrdeainet (sünteetiline määrdeaine "C" CIATIM-201, ASB-3, BAM-4) ja silikooni ühendid, epoksüvaigud, furaan-epoksükompositsioon, polümeerkiled, samuti muldi pinnakihi isolatsioon vundamendi ümber. Sellise isolatsiooni teostatavus ja võimalused on sätestatud Isoleeritud pimeala - säästmisega sihtasutusse.\nTingimused, mille kohaselt veerus olevad sihtasutused pole soovitatavad:\nhorisontaalselt liikuvates muldmetallides ja nõrkadel pinnastel, kuna nende konstruktsiooni iseloomustab ebapiisav kallutamise vastupanu. Külgsuunalise nihke maksmiseks on vaja kõva raudbetoonist grillageerimist (selle seade tühistab veeru ja lindi vahelise erinevuse kokkuhoiu).\nNende kasutamine nõrgalt kandvatel muldadel (turvas, nõrgumine, veega küllastunud savi jne) ja raskete seintega maja (suurema paksusega üle 510 mm suurusega telliste, raudbetoonplaatide ja -plokkide) ehitamiseks on piiratud;\nKui teil on keldris seadme piiratud rahaline võimsus või ajutine aeg. Kui lindi vundamendiga moodustatakse keldrikorpus nii nagu iseenesest, siis seina (kiiluga) sammaste vahelise tühimiku täidisega - keeruline ja aeganõudev ülesanne;\nVeergude aluseid pole soovitatav korraldada ka piirkondades, kus on järsu languse kõrgused (langusala pinnas all on 2,0 m ja rohkem).\nMõtle, milliseid materjale saab kasutada tahvlite rajamiseks sõltuvalt maja konstruktsioonist (kõigepealt selle massist ja korruste arvust):\nKivi vundament on valmistatud killustikkivist või keskmise suurusega lubjakivist. Soovitav on valida sama suurusega kivi ja seda parem, seda paremini.\nSoovitav on teha hästi küpsetatud punase tellise (must) telliskivide alus, parem kui rauamaak. Halb küpsetatud tellis kiiresti kokku variseb.\nBetoonvundamendid on valmistatud raskmetallist betoonklassidest B15-B25;\nMonoliitsest raudbetoonist (monoliitsest vundamendist on suurenenud tugevus, selle kõige pikem kasutusiga - kuni 150 aastat);\nValmis valmis betoon- ja raudbetoonplokid. Monteerimisel valmistatakse postid eraldi ja paigaldatakse paigaldamise ajal.\nasbesttsemendi või betooniseguga täidetud metalltorud.\nSoovituslikud tugipostide alused, olenevalt valmistusmaterjalist:\nbetoon ja betobetoon - 400 mm;\nmüüritise - 600 mm;\nmaapinnast müüriist - 380 mm, aukude korral - 250 mm;\n400 mm kaugusel butaanist;\nVäikese privaatse (suve) maja veeru aluse foto.\nKolonni vundamendi klassifitseerimine\nTeave veeru sihtasutuse toetuste paigaldamise sügavuse kohta\nKolonni vundamendi paigaldamise sügavuse määramisel tuleb pöörata tähelepanu kolmele põhipunktile:\nmuldade külmumise sügavus teie maapiirkonnas, kus toimub maja ehitamine; (parim võimalus on asetada sambaid mulla külmumise sügavusele allapoole, kõrvaldades seega vundamendi deformatsioonid).\nmääramist tüüp ja koostis pinnase (statsionaarne jahvatatud või vallasvara, savi või liiv. Noh krunt võib olla liiv, kui vesi läheb läbi kohe, ja see on suur kandevõime savi ja turvas mulla build ei vaja korraldada osaline või täielik põhjusel asendus liivane);\npõhjavee tase (lähedal asuv reservuaar, jõgi, kui see on olemas, näitab see põhjavee kõrget taset, tuleb teha veekindlust või drenaaži)\nNeid tegureid tuleb arvestada kodus tellitud projektis.\nVundamendi paigaldamise sügavuse arvutamisel peaks disainer arvestama mitte ainult sihtasutuse looduslikke mõjusid, vaid ka järgmisi näitajaid:\ntulevase maja kaal;\nmaja mööbli kaal ja majas elavate inimeste arv;\nhooajalised, ajutised koormused (lumi).\nSoovitav on pöörduda disaineriga, kellel on kõik vajalikud arvutused selliste arvutuste tegemiseks (põhjavee tase teie piirkonnas, külmakindluse sügavus, mulla struktuur jne). Disaineri osalemine projekteerimisprotsessis on see, et ta arvutab sihtasendi sügavuse absoluutse täpsusega (ilma liigse sügavusega). See võimaldab säästa ehitusmaterjale, rahalisi vahendeid, ilma et see kahjustaks maja kvaliteeti ja ohutust.\nSelles osas käsitleme monoliitsest raudbetoonist samba fassaadi ehitamise tehnoloogiat kõige tavalisemana eraomanduses.\nTöö peab alustama ehitusplatsi puhastamisega. Selleks lõigake taime kiht, eelistatavalt mitte vähem kui 2,0-5,0 meetrit vundamendi planeeritud asukohast igas suunas. Selle paksus on 10-30 cm ja vundamendi aluse all ei sobi. See pinnas tuleb ära lõigata ja viia aeda või aeda.\nKui lühendatud Kruntkihti koosnes liiva segada trahvi kivi (kruusane liiv, liiv või suurem keskmine tera suurus), siis kasutatakse sihtasutuse baasi, sõltumata niiskus, põhjavee tase või külmutamine sügavus.\nKui seal on savine muld (savi, rasune, liivsatu), siis on vaja liivkruusaplaati. Põranda paksus sõltub muldade geoloogilistest omadustest.\nKui lõigatud kihis leiad peatunud või kõva pinnase, tuleb baasi täielik asendamine läbi viia, mille puhul on vajalik geoloogi nõustamine kunstliku baasi koostise ja kujunduse kohta.\nPrügi ja kõik võõrkehad eemaldatakse ehitusplatsilt.\nPärast ehitusplatsi puhastamist toota oma horisontaalset paigutust. Kallakud eemaldatakse, maapind valatakse olemasolevatesse kaevanditesse. Horisontaalse ala juhtimist viiakse läbi tasemel, mis on seatud 2-2,5 meetri pikkusele tasapinnale või rööpale. Ettevalmistus lõpeb ehitusmaterjalide kohaletoimetamisega ja ladustamisega.\n2. Vundamendi jagunemine\nMaatüki plaanide jaotus maatükil seisneb jooniste ülekandmises maatükki ja fassaadi telgede ja peamised mõõtmed.\nEnne maja rajamise lagunemist selle perimeetris asetage sammast (obnojka), 1-2 meetri kaugusel hoonest. Maja tulevaste seinte küljes asuvate ja nendega paralleelselt asuvate postide juurde on pandud puidust tahvlid või liistud, millel on tähistatud kaevetööde üksikute osade (kaevikud ja kaevandused) mõõtmed ning sihtasutus ja tulevad seinad. Keskjoonte lagunemise õigsust kontrollitakse kaugusmõõdiku täpse mõõtmise abil. Kontrollige kindlasti ristkülikukujulise või ruudukujulise vundamendi nurki, need peavad olema rangelt sirged 90 kraadi juures. Kontrollige kindlasti teodoliitidega kraavi põhjas, vähemalt maja nurkades ja lintide lõikumisel. See peaks vastama projekti ühele (st kui te otsustate süvendada sihtasutusi 1,4 meetri võrra, peaks kraavi põhi olema 1,4 m all maja nullmargi).\nKontrollige telgede paigutuse õigsust, nende ristmikke, nurgad peaksid olema täpselt samasugused kui maja plaanil.\nNagu ülalpool mainitud, peaksid sammased olema iga seina külgriba kohal.\nTavapärase väljavoolu kava veergude baasi seadmes.\nIndividuaalsete pingutite paigutus püsttasandi rajamisel.\nKava seadme obnatki ala seadme veeru sihtasutus.\n3. Vundamendi augustamine\nRaudbetoonist vundamendi korral kaevatakse ekskavaatoriga või käsitsi ristkülikukujulised kaevikud. Kõik kaevud peavad paiknema rangelt telgede suunas.\nKuni 1 m sügavusega kaevu saab kaevata vertikaalsete seintega ja kinnitusvahendite paigaldamata ning sügavusega üle 1 m - nõlvadel või muldade lagunemise vältimiseks on need valmistatud laudadest (plaadid) ja tugipostidest. Kaevik rumbab 20-30 cm sügavamal kui vundament. Kaeviku laius peaks olema 20-40 cm laiem kui sihtasutus igas suunas, nii et raketist ja selle tugijalgasid oleks võimalik paigaldada. Vundamendi laius peab olema vähemalt seinte laius. Killustiku või jäme liiva ja kruusa aluspind asetatakse allapoole, et vältida külmakahjustusi. Põrandaplaat kulgeb laiemalt kui kelder 10-20 cm mõlemal küljel.\nLiiva- ja kruusapolsterseadme skeem kolonni sihtasutusel.\nPadjapunane koos veega rikastati ja käsitsi raamistatakse. Selleks, et vältida vee voolamist betoonist, asetatakse padi peale polüetüleen- või katusekate.\n4. Raketise paigaldamine\nÜhelt poolt hööveldatud hööveldatud raietehase valmistamiseks (plaanitud osa kinnitatakse betooni poole) mistahes puiduliigid, 25... 40 mm paksused ja 120... 150 mm laiad. Raketise puit peab olema niiskusesisaldusega kuni 25%. Raketise lauad ei ole reeglina sobivad, kuna nende paigaldamise ajal ilmuvad pilud. Samuti võite kasutada puitlaastplaati, metallkonstruktsiooni, veekindlat vineeri.\nPuidust raketis on eelistatav metallile, kuna see on kergem ja sellega on vähem betooni haardumist. Puidust raketise puudused peaksid sisaldama selle deformatsiooni võimalust, hügroskoopsust. Vundamentide seinte lähedal asetsev raketis on vundamendi põhi suhtes rangelt risti, kontrollides seda voolikuga.\nMõnel juhul, kui kaevu seinad on kuiv ja ei kollaps, võib betooni valada ilma raketiseta. Samal ajal asetatakse perimeetri ümber polüetüleen, nii et vesi ei jääks betoonist välja.\nAsbesti, keraamika, rauast torusid saab kasutada ka raketisena. Sõltuvalt hoone struktuurist võib kasutada torusid siseläbimõõduga 100 mm ja rohkem. Betoon valatakse otse torudesse ja need jäävad maha koos vundamendiga.\nPuidust raketise paigaldamisel peate meeles pidama, et lauad peavad olema niisked, mille jaoks need on hästi niisked. Vastasel juhul (kuivad plaadid) imavad vett, mis kahjustab betooni tugevusomadusi.\nVeergude baasi seadme raketise paigaldamine. Kui valmiskilbid on võimalik kasutada, on see pluss. Selles raketis on nende paigaldamiseks palju valikuid, mis on väga mugav, kui hooneid hoitakse suure hulga nurkadega. Kaitsevarustuse vormid on jäigad ja paindlikud, nende pikkus võib olla 0,5-3 m.\n5. Ventiilide paigaldamine\nKolonnid on tugevdatud pikisuunalise tugevdusega, mille läbimõõt on 10-12 mm koos kohustusliku seadmega, pärast 20-25 cm klambrit läbimõõduga 6 mm. Need paigaldatakse vertikaalselt ja ümbritsetakse klambriga või lõõmutatud traatiga, et kõrvaldada nende kõrvalekalded küljele. Soovitav on tagada, et armee väljund oleks vundamendi ülaosast kõrgemal (nagu joonisel näidatud) 10-20 cm pikkune, nii et monoliitset grillageerimist saaks neile keevitada.\nFoto kolonni vundamendi tugevdusest.\n6. Betooni toit\nKõik on samad mis ribadest, betoon on vooderdatud vibraatoriga 20-30 cm pikkustes kihtides.\nFoto betooni tarnest sammas raketis.\n7. Seadme grillage\nRostverk võib olla valmistatud monoliitsest või sarrustatud betoonist taladest.\nPärast vundamentide paigaldamist kontrollige sammaste ülaosa ja vajadusel tasege need 1: 2 tsemendimörtiga. Seejärel jätkake seadmesse monteeritud, monoliitsest või monoliitsest raudbetoonvööst (grillage).\nMonoliitse vöö seade tagab vundamendi õige pikisuunalise jäikuse ja stabiilsuse. Enne turvavööseadise käivitamist on jumperite kokkupanemine turvaliselt kokku. Selleks on montaažiklid risttäpselt ühendatud juhtme keerdumisega või ühendatud 8-10 mm läbimõõduga keevitustarvikutega. Siis paigaldatakse sildade peale raketis ja paigaldatakse tugevdustoru, paigaldatakse betoonisegu M200.\nFoto kolonni sihtasutuse grilleseadme foto.\nBetoonpind on tasandatud ja kaetud veekindla materjaliga, et kaitsta seda ilmastiku eest. Pärast seadmete kuivatamist ja hüdroisolatsiooni, võite jätkata põrandaplaatide paigaldamist.\nKolonni sihtaseme grillimise skeem.\n8. Seade zabirki\nPüstitades maa-aluse ruumi isolatsiooniks ja kaitsmaks seda prahist, lumest, niiskusest, tolmusest, külmast õhust jne. korraldatud zabirka, ümbritsev sein samba vahel. Tara võib olla valmistatud mitmesugustest materjalidest, enamasti kivist või tellistest.\nSelleks, et seade oleks kinnitatud vöö sihtasutuse tugede vahele, on vaja teha konkreetset lipsu, mis on selle aluseks. Betoontahvel ei ole läbimõõduga, asetatakse liivapadule, mille sügavus on 15-20 cm. Betooni tasanduskihi ehitamiseks vajatakse raketist ja raami, mis on valmistatud tugevdusest, et kõrvaldada maapinnal liikumise tõttu tekkiv võimalik põrandapurunemine.\nPaigaldus betoonpõrandale. Nagu keldris, on tehnilised aknad valmistatud zabirka eri sidevahendite tarnimiseks. Toetus ei ole toetatud, kuna ebaühtlane sete võib põhjustada pragude tekkimist.\nTara kõrgus peaks olema vähemalt 40 cm. Niiskuse mõju maja seintele sõltub aia kõrgusest, seda suurem on aia, seda vähem niiskust seinad omavad. Ka madala alusega maja näeb väljakutset, visuaalselt võib tunduda, et sellisel majapinnal puudub alus ja see on ehitatud otse maapinnale, kuid suurema baasvaatega majad on palju atraktiivsemad ja usaldusväärsemad. Sellisel juhul peaks toetuste kõrgus vastama aluse kõrgusele. Lisateavet seadme baasi kohta leiate artiklist Base maja. Kohtumine ja seadme alused majas.\nVeeru sihtasutus koos randbalka kujundusega.\nKolonni keldri seadme skeem puidust tala tellistest.\n9. Vundamendi hüdroisolatsioon\nSihtasutuse hüdroisolatsiooni võib teha järgmisel viisil:\nKandke bituumeni kiht tugede ja zabirki peal. Sellel kihil asetate katusematerjali ribale ja rakendage uuesti bituumeniplaati, mille järel asetate veel ühe katusekatte riba;\nKandke kihti tsemendimördi ülemise osa tugi ja zabirki, kus tsemendi suhe on liiva 1: 2. Kui olete mördi üles tõmbunud, piserdage seda kuiva tsemendiga, ülemise kihi paksus on 2 mm kuni 3 mm. Kui lasete tsemendil "haarata", pannakse sulle rullmaterjalist rull (katusekate või katusfilter).\nKuidas teha sellist hüdroisolatsiooni ja milliseid materjale võib leida artiklist Waterproofing. Keldrikorruse, keldri, korki veekindluse seade.\nOlulised punktid samba vundamendi ehitamisel\nMuldade raketiste rajamisel tuleb selgelt mõista, et maja ehitamine ja selle kasutuselevõtmine peaks toimuma ühe ehitushooaja jooksul. Talveajal (ilma seinte, lagede ja katusteta) püstitatud pinnasel rajatud ja koormata jäänud alused võivad olla deformeerunud. See kehtib kõigi põlvkondade puhul, kuid see on eriti oluline sammaste puhul, kuna iga sammas käitub eraldi alusena (kuna puudub üks jäik tuum, erinevalt lindist või plaadist). Iga pole annab oma eelnõu, mis tulevikus (pärast külmi - kevadel) võib raskendada grillide ja seinte ehitamist.\nEbatavalised deformatsioonid võivad tekkida isegi juhul, kui ehitatud maja ei käitata ja talvel ei soojendata ning vundamendi rajamise sügavus arvutati soojendusega maja soojusrežiimi jaoks. Vundamendi paigaldamise soodsaks ajaperioodiks loetakse seda, kui pikk aeg, kui mullast eemaldatakse külmast ja põhjaveest alumisse kihti. See võib olla suvekuudel ja sügisel.\nSellisel juhul, kui te olete monoliitbetooni kolonnkeraamika aluse toetuseks teinud, peaksite teadma, et betooni "valmisolek" saavutatakse 30 päeva pärast. Kõigi betoonpindade "küpsemise" perioodi vältel ei tohiks teha mingeid koormusi, samuti tuleks hoolitseda selle eest, et ülemine betooni kiht ei kuivaks. Selleks saate seda katta filmi või katuse materjaliga. Betooni ühtlaseks reguleerimiseks tuleb tuged aeg-ajalt niisutada veega (kaks või kolm korda nädalas sõltuvalt ilmastikutingimustest).\nBetooni valmistamiseks peaksite kasutama tsementi M400. Betooni täitmiseks võite kasutada peene kruusa ja jäme liiva.\nBetoonisegu valmistamise komponentide arvutamise näide:\ntsement 20 kg;\nliiv 50-55 kg;\nkruusa * (purustatud kivi) 80-85 kg.\nArvestusest lisatakse vesi, nii et betoonisegu oleks kergesti kinnitatud - kuid mitte valatud!\nKui betoonisegu koostis on liiga vedel või vastupidi liiga paks, vähendab betoonkonstruktsiooni tugevust 25% sama struktuuri tugevusest, mille tootmisel täideti kõik komponentide proportsionaalsuse nõuded.\nMilliseid vigu võib valla asetamisel ja kuidas neid vältida\nPaljud arendajad, kes otsustavad maja ise ehitada, teevad vundamendi paigaldamisel sageli mitmeid vigu, mis põhjustavad maja sihtasutuse ja seinte erinevat kahju. Neid vigu saab süstematiseerida järgmiselt:\nVundamendi salakavaline defekt on ehitiste ebaühtlus. See võib juhtuda mitmel põhjusel, mis hõlmab järgmist:\nvundamendi paigaldamise sügavus arvutati korrektselt;\ntoetused on erineva sügavusega.\nVundamentide koormus on ebaühtlane.\nSelle nähtuse kõrvaldamiseks on vaja teostada sihtasutuse koormuse kavandatud levitamise täpne arvutamine. Ärge unustage võtma arvesse sihtasutuse koormust maja teise tasandi pealisehituses (näiteks pööningul);\nKasutati halva kvaliteediga materjale - mitte liiki tsementi, liiva, mis sisaldas savi segunemist jne. Või materjalil, näiteks tsemendil, on pika säilivusajaga (tuleb meenutada, et poolteist aastat ladustamisel väheneb see kaubamärk 25% võrra ja ladustamisel aastas või rohkem 35-50% võrra);\nPinnase kandevomadused ei ole nõuetekohaselt hinnatud.\nNende vigade vältimiseks aitab eksperdid korralikult täita projekti ja jälgib pidevalt teie või sõltumatu eksperdi ehitustööd.\nVeeru sihtasutuse hinnanguline maksumus\nToimetaja märkus: Selle artikli hinnad on alates 2009. aasta maist. Olge tähelepanelik.\nVeergude sihtasutuse hind määratakse kindlaks vundamendi ja selle rajamise sügavuse abil ning see koosneb järgmistest komponentidest:\nVundamendi kehtestamise hinnad:\nliivapõhja ehitamine paksusega 100 mm - 80-100 UAH / m2 (või 10-13 dollarit USA-st);\nkillustiku baasi seade (sõltuvalt fraktsioonist) - 80-100 UAH / m2 (või 10-13 dollarit USA-st);\nbetooni ettevalmistamise seade (paksusega 10 cm), - 100-120 UAH / m3 (või USA 13-16 dollarit);\nraud-betoonist padjad või plokkide paigaldamine - 160-180 UAH / ühikut (või 21-24 dollarit);\nmonoliitsed raudbetoonist vundamentide paigaldamine - 1300-1500 UAH / m3 (või 179-198 USA dollarit).\nkarjääride vundamentide müük - 300 UAH / m3 (või 40 USD);\nmüüritise tellistest sambad - 250 UAH / m3 (või 33 dollarit);\nseinad - 600 UAH / m3 (või 80 USD).\nPõranda seadmete hinnad:\nmonoliitsete raudbetoonpõrandate (raketis, armeering, betoneerimine) ehitus - 1300-1500 UAH / m3 (või 170-198 USA dollarit).\nSuhted töövõtja ja klient.\nEi ole üleliigne meelde tuletada, et kui ehitusorganisatsioon (töövõtja) tegeleb maja ehitamisega, siis peaksid teie suhted ehitama ainult lepingulisel alusel.\nEhituse leping on suhte peamine dokument, milles on täpsustatud koostöö tingimused, tööde maksumus, ehituse algus- ja lõppkuupäevad jne.\nHinnang on ehituslepingu lahutamatu osa. See märgib kõiki töö- ja materjalitüüpe ning -kulusid.\nTöögraafik peaks sisaldama töö ajastamist ja töö maksetappide ajastamist.\nLeping peaks sisaldama ka projekti dokumente: objekti arhitektuurne konstruktsioon, projekti projekteerimisjooned ja muud ehitamiseks vajalikud dokumendid.\nEhitaja juhend | Kergekaaluline betoon\nBetoon - on riba vundamendi põhikomponent. Selle omaduste kohaselt ei ole see tugev ja väheneb seismilise aktiivsuse või mehaanilise mõju korral. Ehitise kõige olulisema osa hävitamise vältimiseks - sihtasutus, enam kui kahe sajandi ehitajad on kasutanud betooni tugevdamise tehnoloogiat.


Arvamus - Page 516 of 539 - Vooremaa\n19:49 Teisipäev, 21. mai 2019\nVõtke suvelt viimast!\nPühapäeval sündis tänavune soojarekord, kui Põlvamaal Korelas näitas termomeeter pärastlõunal 32 kraadi. Varasem käesoleva aasta kõige soojem ilm oli 26. juulil, mil Viljandis näitas termomeeter 27,7 soojakraadi. Nii nadid numbrid tänavu ja vaevalt me paremaid enam näemegi.Sellepärast tasub veel suvelt viimast võtta ja rannamõnusid nautida. Pruunimaks küll päike kahjuks enam eriti ei tee ja vees olemiseks jääb aeg aina napimaks, kuid asi seegi.Tänavune suvi on selgelt näidanud, et 20-kraadine soe paneb õlgu kehitama ja süngelt tõdema, et suve polegi. Kui aga temperatuur üle 25 kraadi tõuseb, siis kiputakse hädaldama, et palavus tahab lämmatada. Seda lämmatavat kuumust tõenäoliselt tänavu rohkem ei tule.Suvi polegi olnud külm, küll aga heitlik. Päikesepaiste vaheldus mõnikord pilvise taeva ja tugeva vihmaga lausa uskumatult kiiresti. Küllap see inimesed murelikuks ja närviliseks teebki. Ilmatargad aga ennustavad hoopis sooja septembrit. Ärgem siis ülemäära pahaks pangem, kui nii pikaajaline prognoos sõna otseses mõttes vett vedama läheb. Viimastel aastatel ongi olnud väga raske ilma ennustada, sest vanarahva tähelepanekud ja tarkused ei pea paraku sageli enam paika. 19. august 2008... Loe lähemalt\nÖölaulupeol sillatakse tänane kahekümne aasta taguse ajaga, kui laulev revolutsioon kogus tuure ja Alo Mattiiseni ning Jüri Leesmenti isamaalised laulud äratasid inimesed unest. Need laulud tõstsid vabanemislootustes eestlaste emotsioonid taevani. Lapsepõlvesõbrad ja pinginaabrid kinkisid kuulajatele midagi taolist, mille meenutaminegi tõstab tänini klimbi kurku. ... Loe lähemalt\n"Mind vaimustab Vene riigi oskus rikkuda oma reputatsiooni," kirjutas Viktor Jerofejev raamatus "Hea Stalin". Georgia vastu korda saadetud agressiooni parim tulemus oleks see, kui Venemaa peale rikutud maine midagi muud ei saavutakski. ... Loe lähemalt\nÕnnetuste toimumine ei ole seotud üksnes ohtude tundmisega, vaid ka sellega, kuidas nendesse suhtutakse.... Loe lähemalt\nEt märgata ja mäletada ärkamisaega\nMüügipiirang kujundab hoiakuid\nMõni aasta tagasi rääkis mulle üks eakam proua oma kimbatusest väiksema toidukaupluse müügileti ees. Silmnähtavalt lapseeas poistelt võttis müüja lahke naeratuse saatel ostukorvi tõstetud õllepudelite eest raha vastu.... Loe lähemalt\nVenemaa armastab augustit\nVenemaa provokatsioon augustis ei üllata meid Eestis. Olgu selleks aasta 1939. või 1991. Võib vaid ette kujutada, milline olnuks ajalugu, kui laulva revolutsiooni ajal oleksid eestimaalased Moskva provokatsioonidega kaasa läinud. Tõenäoliselt päästis meid põhjamaine pikk kannatus. Ent samas seisime MRP aastapäeval 23. augustil 1989. aastal vaikselt. Relvade asemel helises muusika — meie laul.... Loe lähemalt\n300 inimese tahe versus kuus töökohta\nTäna pole enam avalduste aeg!\nRahvusvahelise uudistelindi traagika otse Osseetiast ja Abhaasiast – nutukramp tõuseb kurku. Täna lihtsalt ei ole avalduste aeg … Ega ka aeg poliitikute üksteist üle trumpavaks eneseeksponeerimiseks nende ohvrite ja valu taustal, mida sealsed inimesed üle elavad või ka meie endi kaasmaalased siin Eestis, kelle pered, sõbrad ja sugulased pommide või tankirünnakute all hukkuvad. Mõelgem – neid on juba tuhandeid, kes on oma kodudes tapetud …... Loe lähemalt\nKuidas saak põllult salve saada?\nMees viskas naist kruusiga\nNelja päevaga 86 500 valijat\nTeetööd toovad kaasa piirangud


, Glukoosamiini kondroitiini geneetiline joud\nStressi vähendama! Kotikese sisu lisatakse 50 ml vette ja joob. Seleen See mikroelement on universaalne antioksüdant ja adaptogeen, reguleerib ainevahetust, sealhulgas rasvu, valke ja süsivesikuid, osaleb redoksprotsessides. Veojõudu ei saa sisestada liigendisse, milles liigendiruum puudub täielikult - sel juhul see ei juurdu. Pange saadud pulbri klaas purki, täitke see viinaga ja jätke nädalaks pimedasse kohta. Toitumine Vana-Kreeka targad märkisid: "Me oleme see, mida me sööme.\nVõtsime arvesse Tervise Arengu Instituudi Eesti rahvastiku faktilisest toitumisuuringust saadud tulemused ning kohandasime RÕÕMu toidulisandite retseptid just selliselt, et Eesti inimene saaks toidust saamata jäänud vitamiinide ja mineraalainete osakaalu kätte RÕÕMust.\nKellele sobivad? Tootesari on mõeldud noorukitele, täiskasvanutele ning eakatele.


TS Laevad vedas juunis rekordarvu reisijaid - Uudised.tv3.ee\nTS Laevad vedas juunis rekordarvu reisijaid\n12:46 09. juuli 2018\nTS Laevade parvlaevadega sõitis juunis üle 273 000 reisija, tegu on läbi aegade juunikuus mandri ja suursaarte vahel sõitjate rekordiga.\nTS Laevade parvlaevadega sõitis juunikuus mandri ning Saare- ja Hiiumaa vahet üle 273 000 reisija, võrreldes möödunud aasta juuniga kasvas reisijate arv viis protsenti, edastas ettevõte. Tegemist on ka läbi aegade juunikuus mandri ja suursaarte vahel sõitjate rekordiga. Juunis veetud sõidukite arv kasvas samuti viis protsenti, ulatudes ligi 108 000 sõidukini.\nTS Laevad juhatuse esimees Jaak Kaabel sõnas, et keskmiselt vedas laevafirma juunikuus 9100 inimest päevas. "Kõige reisijaterohkem päev oli meile jaanipäev ehk 24. juuni, mil vedasime üle 16 000 inimest. Sõidukite osas suurenes juunikuus oluliselt üleveetud veokite ja haagiste arv, sõiduautode ja busside arv on jäänud mullusele tasemele," lisas Kaabel.\nVirtsu-Kuivastu liinil sõitis tänavu juunikuus eelmise aastaga võrreldes viis protsenti enam reisijaid ja sõidukeid ehk kokku 199 700 reisijat ja 79 000 sõidukit. Rohuküla-Heltermaa liinil reisis juunis 73 700 reisijat ning üle sõitis ehk viis protsenti rohkem ja veeti üle 28 900 sõidukit ehk kuus protsenti rohkem kui aasta varem.\nKuue kuu kokkuvõttes on TS Laevad vednud mandri ja suursaarte vahet 942 900 reisijat ja 419 700 sõidukit ehk vastavalt 0,3 ja 2 protsenti rohkem, kui mullu sama ajavahemiku jooksul.


Allahindlus Zs10010 10 mm dia lõng stailess terasest veetaseme ujuv andur-lüliti ~ Valgustus tarvikud / FactoryStock.news\nZS10010 10 mm Dia Lõng Stailess Terasest veetaseme Ujuv Andur-Lüliti Allahinnatud\nOdav lüliti lüliti.\nKõrge Kvaliteediga ujuk-lüliti.\nHiina lüliti andur Tarnijad.\nUjuki lüliti on seade, mida kasutatakse tähenduses taseme vedelik jooksul tank. Lüliti võib sisse pump, indikaator, helisignaali või muud seadet. Märkus: kuna praegune, et lüliti saab viia on palju vähe(0.5 A), peate kasutama relee või kontaktori, kui see on ühendatud koormus, relee või kontaktori ei kuulu siia.\nToote Nimetus : Ujuvad Lüliti;Mudel Nr. : ZS10010;Max Kontakt Reiting : Max Kontakt Hinnang;10W : 10W Max Üleminek Pinge : 100V DC;Max Lülitus-Praegune : 0.5 A;Max Jaotus Pinge : 220V DC;Max Carry Current : 1A Max Kontakti Takistus : 100mΩ;Max Temperatuur : -30°C - +120°C;Materjal : Roostevaba Teras SUS304;Lõng Dia(Umbes) : 10mm / milleks on 0,39" Keere Pikkus : 15mm / 0.59";Switch Pikkus(lõng ei kuulu komplekti) : 100mm / 3.9";Kaabli Pikkus : 34cm / 13.4", Värv : Silver Tone;Net Kaal : 47g;Pakendi Sisu : 1 x Ujuva Lülitiga\nMudeli Number: ZS10010\nPakendi Suurus: 7cm x 7cm x 4cm (2.76in x 2.76in x 1.57in)


Mehhanismide lahtimuukija — Sirp\nKarel Koplimets: „Kunstnikuteksti puhul olen nõus allahindlust tegema, aga kui kuraatoritekst on selline, kus kuraator kirjeldab, mida kõike näitusel näeb, või ajab lihtsalt mulli, siis on õudne.“\nFotokunstnik Karel Koplimets tegutseb kunstiväljal 2000ndate teisest poolest, tema esimene isikunäitus oli 2010. aastal. Ta on 2009. aastal asutatud rühmituse Visible Solutions liige ja osalenud nii Visible Solutionsiga kui ka omaette mitmel rahvusvahelisel kunstiüritusel. Koplimets on viibinud residentuurides (Kumus, Viinis, Helsingis, Luksemburgis), olnud kaks korda Köler Prize’i kandidaat ja pälvis möödunud aasta loomingu eest Eerik Haameri preemia. Järgmise aasta veebruaris tuleb tal Kuressaares näitus.\nPaljudele eesti kunstisõpradele on Karel Koplimets hull, kes õllepurkidest paadiga üle Soome lahe sõitis. Ta tegi seda juhtimaks tähelepanu statistilisele trendile koondnimetusega Kalevipojad. Laevuke on nüüd Kiasma kollektsioonis ja Koplimets äsja tagasi Luksemburgist, kus ta oma kaamerapõhiste meediumidega järjekordset töömigratsiooni heiastust installatsiooni keelde tõlkida püüdis.\nMillest värske teos tõukus?\nLigi pool Luksemburgi tööjõust on välismaalased, kes ületavad riigipiiri, et Saksamaalt, Prantsusmaalt ja Belgiast iga päev tööle ja tagasi sõita. Enamasti sõidetakse neid teid autoga, mistõttu riigis on meeletud liiklusummikud. Mina lihtsalt visualiseerisin seda. Mul oli palju ideid, aga residentuur kestis viis nädalat. Et ma pole harjunud nii kiiresti töötama, jäid mitmed liinid ja uurimistöö osad praegusest projektist välja. Võtsin esmajoones ette kõige lihtsama elemendi ning pildistasin liiklusummikutesse jäänud autosid ja inimesi – põhimõtteliselt luurasin neid. Nii valmiski fotoseeria.\nAuto on nagu klaaskast ja seal toimuv on kõigile hästi näha, aga seal kiputakse käituma nii, nagu oleks see privaatala. Kas su varasematest töödest tuttav vuajerismi teema on taas päevakorral?\nOlen enne ka selliseid projekte teinud, näiteks akendest sisse pildistanud. Aga et neis pole näha ei nägusid ega numbrimärke, on seaduse silmis kõik korrektne. Huvitav oli vaadata, mida inimesed teevad. Enamik istus ummiku ajal telefonis, mõni töötas, keegi luges. Need kolm suurt raami ummiku fotodega on nagu ajastu dokument, mille panin dialoogi droonivideoga Luxembourgi ärikeskusest. Filmisin selle ühel pühapäeval. Nädalavahetustel on keskus täiesti hüljatud, sest seal on peamiselt ainult büroohooned ja pangad. Niimoodi tekkis fotode ja video vastandus: autode mass ja tühjad tänavad.\nKarel Koplimets: „Minu arvates oleks naiivne (ja isekas) arvata, et Maa on ainuke koht, kus on elu. Aga ma ei usu, et oleme osanud teisi korrektselt kujutada, sealt ka mu huvi.“\nPrantsuse antropoloog Marc Augé eristab kohti ja mittekohti. Viimaste hulka kuuluvad muu hulgas ka autoteed – eriti mitmetasandilised ristmikud –, kuna nende rüpes ei viibita teadlikult ja need pole kunagi sihtkohad. Kui seal ka parasjagu viibitakse, on mõtted siiski alati mujal. Kas see teooria resoneerib kaasa sinu töödega?\nJah, natuke ikka. Põhjus, miks need inimesed pidevalt edasi-tagasi liiguvad, on see, et koduriigis või -piirkonnas pole erialast tööd ja Luksemburgi palgatase on üks Euroopa kõrgemaid – keskmine sissetulek kuskil 4600 eurot. Ehk siis põhjused on majanduslikud. Mind huvitavad aga tagajärjed. Võib öelda, et mõnigi on sunnitud kulutama sõidule iga päev kaks-kolm tundi. Ma ei kujuta ette, kuidas sellist elu elada oleks. Ameerikas see nii dramaatiline ei tundu ja mõnes Euroopa suurlinnas viibitakse ka poolteist tundi metroos, et tööle jõuda, aga see ikkagi teine olukord: nad ei ületa seejuures riigipiiri. Mulle tundub see tohutu ajaraiskamisena. Autoga sõites ei saa eriti muud ka teha. Intervjueerides ja uusi vestluspartnereid otsides kuulsin, kuidas üks ütles, et ahah, sa tahad minu igapäevasest õudusest rääkida …\nKas näed neid inimesi ohvrina?\nEi, otseselt mitte. Ohver on liiga ränk sõna. Enamjaolt on neil ikkagi valik.\nKas tunned neile kaasa?\nTahaksin jääda jälgijaks, kes ei vali poolt. Mingil määral on selline elu ju paratamatu neoliberaalse majanduse osa ja täiesti võrreldav sellega, mis Eestis toimub. Soome vahet käib mitteametlikel andmetel 70 000 inimest ja see arv ei kahane. Midagi on justkui valesti läinud … Ma ei taha võtta seisukohta, et see on vale. Sama käib piiriülese kaubanduse kohta ja nüüd näib, et soomlased hakkavad jälle rohkem siinpool käima. See on isegi koomiline, et Läti kavatseb taas aktsiise langetada.\nNaljakas jälgida jah, kuidas meil tembeldatakse Läti halvaks ja kui ise soomlastele täpselt sama asja teeme, siis leitakse, et küll oleme nutikad.\nSee on paratamatu, aga võib-olla ei tohiks olla paratamatus. Ma tõesti ei taha näpuga näidata.\nKarel Koplimets._Juhtum nr 15. Luksemburg. Foto, 2019. Detail. Karel Koplimets: „Need kolm suurt raami ummiku fotodega on nagu ajastu dokument, mille panin dialoogi droonivideoga Luxembourgi ärikeskusest.“\nNeid projekte realiseerides tegid täpselt sama, mida need, keda justkui uurisid, s.t olid välismaal ja tegid seal tööd. Kas residentuuris olles mõtled ka selle peale, kus ise oled, või teed autoetnograafiat – mõtestad enda olemist või lihtsalt voolad paralleelselt oma allikatega?\nSoomes käisin oma laeva ise ehitamas. Paar korda olen seal käinud ka muid lühikesi tööotsi tegemas. Kõik on olnud ikka kunstiga seoses. Luksemburgi ummikuid oleksin tahtnud küll nädala jagu ka ise üle elada, teha nii, et sõidan igal hommikul Luksemburgi ja õhtul tagasi. Vestlustest ilmnes, et need inimesed elavad küll ummikus istumise üle, aga kui hakkavad mõtlema selle peale, et neil on pere ja et nad jõuavad õhtul nii hilja koju ja peavad hommikul nii vara startima – mõni lausa kella kuuest, püüdes neidsamu ummikuid vältida –, siis hästi pikad päevad lähedastest eemal ja vähene aeg lähedastega koos tekitavad küll stressi. See tõdemus tekitab neis mingi lühise. Neid lugusid kuulates tekib kaastunne. Aspekte, mida selle teema puhul uurida, on veelgi. Paljudes autodes on ainult üks-kaks inimest. Üritatakse küll juurutada jagamismajandust ehk innustada autot võõrastega jagama. Kindlasti leevendaks see ummikuid, aga paljud ei taha seda kaaludagi. Üks küsitletuist ütleski mulle, et ta tahab olla oma autos üksi, kuulata podcast’e ja muusikat, mis just talle meeldib. Luksemburg muidugi soovib ühistransporti parandada, aga kui vaadata, mis poliitikat seal aetakse, siis see on ikka klassikaline „ehitame suuremaid teid“. Kõige suuremad investeeringud ongi nimelt tee-ehitusse, kuigi värskenduskuurid pakuvad leevendust ainult aastaks-kaheks ja Luksemburgis on endiselt Euroopa suuremad ummikud. Meie omadega ei anna võrreldagi.\nKas majandusteemad on sulle alati korda läinud?\nAlguses ei tegelenud ma oma loomingus majanduse, vaid hoopis kuritegude, paranormaalsete nähtuste, vandenõuteooriate, hirmude ja elu pahupoolega. Umbes kümme aastat tagasi EKA ajal tekkis rühmitus Visible Solutions, kus olid ka Sigrid Viir ja Taaniel Raudsepp. Defineerisime ennast kunstiteose-ettevõttena. Registreerisime end osaühinguna, sest tollel ajal – võib-olla siiamaani – tundus, et see, mida kultuuriministeerium ja Eesti kultuuripoliitika tegid, läks kõik ühte auku. Tundus, et promoti ainult loomemajandust. Olime äsja bakalaureuseõppe lõpetanud ja magistrantuuri astunud, seega kunstnikuharidusega noored. Saime aru, et Eesti riigis on puhtalt kunstiga raske ära elada, võikski siis teha ettevõtte ja hakata tegelema loomemajandusega. Mängisime piiridega ja lõime ettevõtte, mis tegi kunsti. Positsioneerisime end seega äri- ja kunstimaailma vahele ehk just sinna, kuhu riiklik kultuuripoliitika kultuuriinimesi tollel ajal surus. Ei saa teha vaid näitust, peab ikka midagi müüma.\nKas Visible Solutions toimiski sel põhimõttel?\nToimisime, aga me ei olnud edukad – me ei müünud midagi. Esimene näitus: sulgesime Hobusepea galerii ja avasime seal oma kontori, kus näitasime paari toodet. Üritasime tooteid ka kaubakeskustes müüa. Tegime lipuga aktsiooni, kui olime vallutanud uue turu. Adam Smithi nähtamatu käsi on meie vapiloom ja see on iga riigi lipu peal, kus rühmitusena esinenud oleme. Üks esimesi tooteid oli ka „Adam Smithi lemmik nähtamatu käsi puuris“ – puuris oli ka väike pidevalt liikuv hamstriratas. Termokaamera abil sai ka kätt jälgida ehk see oli natuke hookuspookus. Üks teine toode oli „„Clarity“ Exterior Space for Interieurs“ ehk „Siseruumi välisala Clarity“. See meenutas pisut kasvuhoonet: kolm korda kaks meetrit pleksiklaasist ja puidust kast, kus kasvas muru. Tuled põlesid ja objekt oli hästi kutsuv. Oligi mõeldud loovettevõtete kontoritesse puhkealaks. Trikiga puhkealaks. Sisse minnes ja seda kutsuvat muru vaadates oli näha ka silt „Murul käimine keelatud“. Installatsioon käivitus alles siis, kui keegi sisse läks: valgus kustus, vilkur hakkas tööle ja kõlaritest hakkas mängima Joy Divisioni „She’s Lost Control“ (Peel Sessionsi versioon). Kõige lihtsamini seletatult: et kunstiteosest osa saada, tuleb astuda käsust või keelust üle. Mõned külastajad tegid seda, mõned mitte.\nSulle näivad huvi pakkuvat piirid, seda nii kontseptsiooni kui ka praktika tasandil. Sul justkui puudub tung jõuda tuuma või keskuseni, juhul kui on võimalus näha ja kogeda perifeeriat või veel parem, kattuvaid perifeeriaid. Kas see limbo kestab sul veel kaua?\nTegelen praegu teemaga, mis erineb mu hiljutistest tegemistest. Sügisel tuleb mul koos Maido Jussiga Draakoni galeriis näitus info üleküllusest. Mingi hetk sain aru, et ei suuda enam adekvaatselt orienteeruda: ükstapuha, mis lehe lahti teen, ikka ei orienteeru. Selleks et midagi kirjas olevast uskuda, peaksin palju eeltööd tegema ja tohutu infohulga läbi töötama. Uskumisele lisaks peab ka usaldust olema. Deep fake ja muu sellesarnane on nii kiiresti arenenud, et mina ja ilmselt paljud teisedki ei saaks aru, milline video on päris ja milline ei ole.\nSinu valdkondadel ehk fotol ja videol oli veel hiljuti tõemonopol: kui kellelgi oli millestki fotosüüdistus või videotõend, siis ei olnud justkui midagi vaielda. Nüüd on need usaldusväärsuse kaotanud. Isegi vastupidi: videod ise ajavad olukorra häguseks.\nNii on. Viimasel ajal näib, et iga poliitiline jõud suudab endale tekitada suure jälgijaskonnaga uudiseportaali. Tulnukad olid mõnes mõttes jabur teema, ega mind otseselt tulnukad kui sellised ei huvitanudki, vaid see, kuidas vandenõuteooriad tekivad, levivad ja kasvavad täpselt nagu kuulujutud. See projekt, mille tegin viimsepäeva ootajatest Prantsusmaal iseloomustab kõige paremini seda mis mind huvitab.\nKas sind tõesti ei huvita, kas tulnukad on olemas või mitte?\nHuvitab küll. Minu arvates oleks naiivne (ja isekas) arvata, et Maa on ainuke koht, kus on elu. Aga ma ei usu, et oleme osanud teisi korrektselt kujutada, sealt ka mu huvi. Kuidas rohelised mehikesed, lendavad taldrikud ja valgussambad on filmidesse ja mujale tekkinud? Viimsepäeva ootajate projekti puhul huvitas mind see kontingent, kes uskus, et Prantsusmaal asuv Pic de Bugarachi mägi saab maagiliseks peetud kuupäeval 21.12.2012 kohaks, kus tulnukalaev kõik sinna kogunenud inimesed peale võtab ja nad maiade kalendri järgi välja arvutatud maailmalõpust päästab. Tegelikult tegu ei olnud arvutustega, vaid maiade kalendri valesti tõlgendamisega. Nimelt tõlgendati ühe tsükli lõppu kui kogu kalendri lõppu.\nVahetult enne seda kuupäeva läks lahti tohutu meediatsirkus, piirkonda saabusid sajad ajakirjanikud üle kogu maailma ja teist sama palju politseinikke, lisaks siis viimsepäeva ootajad. Väikese küla igapäevaelu pöörati täiesti pea peale. Kõik sai alguse kuulujutust. Külavanem ise tunnistas mulle intervjuus, et mõtles selle loo välja, et piirkonda rohkem turiste meelitada. Ta ei osanud muidugi ette näha, et olukord nii käest ära läheb.\nMinu näituse lugu on ühest Kanada abielupaarist, kes tahtis tulnukalaeva peale saada. Et see mägi on tegelikult ohtlik, blokeeris politsei selle ära. Too paarike aga siiski üritas ja sai väga õnnetul kombel hukka – neile kukkus kaljutükk auto peale. Täiesti absurdne lugu: suurt maailmalõppu ei tulnud, aga kahe inimese jaoks ikkagi tuli … Mu näitus oligi ka selle paarikese lugu, teisalt aga huvitas mind kogu nähtuse köögipool. Vandenõuteooriate puhul ongi see just kõige põnevam. Samal põhjusel lugesin kunagi ka lameda Maa teooria uskujate tekste, et nende maailmavaate kujunemist paremini mõista. Sinna võib ikka totaalselt ära uppuda ja kõiges kahtlema hakata, kuigi see on nii jabur teema.\nSee kõik kuulub ilmaliku religiooni valda, kas pole?\nIlmalik religioon? Jah, seal on neid elemente. Üritan neid mehhanisme lahti mõtestada, et neist paremini aru saada. Mu tööd ei pruugi neid alati lõplikult avada, aga enda tarvis olen seda teinud. Ma ei taha nüüd väita, et saan nüüd lamemaalastest aru, küll aga, et ma saan aru sellest süsteemist, kus alternatiivmeedia levib.\nSa oled nimetanud ennast installatsioonikunstnikuks, kes kasutab kaamerapõhiseid meediume. Kas omal ajal EKA fotoeriala valides oligi midagi sellist mõttes?\nTegelikult tahtsin saada klassikalises mõttes kommertsfotograafiks. See, et minust kunstnik sai, on asjade loomulik käik. Mul on hea meel, et nii läks. Kooliajal tegin siiski kommertsfotograafi tööd ja mõtlen õudusega tagasi, mida kõike tehtud sai …\nKas paparatso asju ka?\nTegin paparatso asju. Olid ka ajakirjad Diivan, Autoleht, Naisteleht. Pidin kohe reageerima, kui väljakutse tuli. Pildistasin igasugu läbusid, plaadiesitlusi Hollywoodis … Diivanile sai interjööre pildistatud, see meeldis rohkem. Siis aga sain aru, et ma pole väga hea portretist ja et ma pigem ei pildistaks inimesi – see oli kuidagi keeruline. Hakkasingi üha vähem inimesi ning rohkem arhitektuuri ja interjööre pildistama. Põhjendasin seda nii, et neid on parem pildistada, sest nad on paigal. Nii kui majanduskriis tuli, koondati mind ära. Kui seda poleks juhtunud, poleks ma ilmselt ülikooli lõpetanud, sest olin täiskohaga tööl.\nKuidas su praegune kunstnikuelu välja näeb? Millised on su kohad ja mittekohad?\nÜritan rutiini tekitada. Sellega oli lihtsam, kui mul oli Arsis oma stuudio. Kõik oli nii loomulik: lähed sinna, siis ongi tööpäev. Luksemburgis olid elamine ja stuudio ka eraldi, aga samas majas. See toimis ka: läksin sinna ja tegin tööd, vahepeal käisin lõunat söömas ja siis jälle tagasi. Praegu on mul kodustuudio ja siin on segajaid rohkem. Kodus on köök kohe kõrval ja pean endaga väga range olema. Vahepeal ikka mõtlen, et loeks või teeks midagi muud. Vaataks telekat. Sööks jälle. Kunagi oli meil Visible Solutionsiga kirjanike majas üks pööninguruum-ajakapsel, kus aeg oli 1970. aastatel seisma jäänud. Oleme Visible Solutionsiga väga erinevates kohtades töötanud: kellegi köögis, elutoas, EKKMi lava peal hoovis ja EKAs olen midagi ehitanud. Hästi palju on ikka põlve otsas asju tehtud.\nTegelikult on väga tähtis, et oleks tööruum, mis on ainult tööruum. Ega ma puhtalt kunstiga niikuinii ära ei ela. Teen fotosid ja käin abiks näitusi installeerimas. Vahepeal käisin ka EKAs loenguid andmas – fotograafiat stsenograafidele, et nad saaksid oma portfoolioid teha, klaasikunstnikke olen õpetanud, ka skulptoreid. Nüüd üle aasta ei ole midagi teinud. Pole kutsutud.\nKuidas õpetamine meeldis?\nPigem meeldis, aga tundub, et see ei sobi mulle, ma pole väga hea loenguandja.\nKas pole sisemist põlemist?\nVõib-olla tõesti. Kuigi praktilisemaid ja loovamaid projekte oli väga mõnus juhendada. Kuiv teooria mulle ei istu. Kui ise õppisin, siis mäletan, kuidas mõtlesin, et mõni õppejõud ei sobi õppejõuks ja et ta ilmselt ise seda ei tea. Üritasin ennast kõrvalt vaadata ja analüüsida ja vist tundsin ära, et ma ei sobi.\nSiis ikkagi näed jälle piire. Või arvad, et näed.\nSee kõik on kas mu kujutlus või poolkujutlus.\nMulle tundub, et sa oled kuidagi õrn oma publikuga: sa ei kaaperda nende tähelepanu ega tapa neid ära, nagu mõni teine teeb.\nSellist asja pole keegi varem öelnud.\nSu näitusetekstid on alati konkreetsed ja neis puudub see sageli esinev mitmest distsipliinist laenatud võõrsõnade orgia, millele loogika või filosoofiaga peale minnes ilmnevad suured puudujäägid.\nKui aus olla, siis ega ma ei suuda selliseid tekste ka teiste näitustel seinal või kataloogis lugeda. Kunstnikuteksti puhul olen nõus veel mingit allahindlust tegema, aga kui kuraatoritekst on selline, kus kuraator kirjeldab, mida kõike näitusel näeb, või ajab lihtsalt mulli, siis on õudne. Olen seda üritanud iga hinna eest vältida. Ma ei näe, et oleksin väga pädev ennast lõpuni ükskõik millise teooria abil analüüsima, seega ma parem ei ürita. Tegelikult on mul üsna raske kirjutada, võib-olla psühholoogilistel põhjustel.\nKas sul on sisemine piir, mille kirjutades ületad?\nMa ei tea, kas teksti kirjutamine on piiri ületamine … Kui ma kirjutan palju, siis on seda lihtsam teha. Kui on tähtaeg ja pean projektikirjelduse ära saatma, siis isegi kui peas on kõik selge, on seda raske paberile panna. Mulle meeldib pikalt mõelda, kirjutada ühe lõigu, jätta nädalaks seisma, juurde kirjutada …


Pärnus teotati Eesti lippu - Kinnisvarauudised\nPärnus teotati Eesti lippu\nÖöl vastu pühapäeva teotati Pärnus Kuninga tänaval asuva maja küljest rebitud Eesti vabariigi lippu, nädalavahetuse jooksul on Pärnus lõhutud mitmeid aknaklaase, Vallikääru kaarseinale on tekkinud solvav kirjutis vabariigi peaministri aadressil.\nLaupäeva õhtul lõhuti Pärnus Vee tänaval kaupluse aknad, ööl vastu pühapäeva on lõhutud Olevi tänava bussiootepaviljoni klaas, sisselöödud Mai tänaval asuva kaupluse ja Käo tänaval asuva lasteaia ukseklaasid ning lõhutud Metsa tänaval asuva lasteaia aknaklaas, teatas politsei pressiesindaja.\nSamal ajal on ka Kuninga tänaval asuvalt majalt rebitud Eesti vabariigi lipp ja teotatud seda, kirjutas Pärnu Postimees.\nEile õhtul avastati, et Vallikääru kaarseinale on punase aerosoolvärviga kirjutatud solvang Eesti vabariigi peaministri aadressil.\nSindis on eile lõhutud ühe müügipunkti ja ühe korteri aknaklaasid.\nPolitsei on nädalavahetusel registreerinud ka kaks sissemurdmist poodidesse, mõlemast on varastatud alkoholi. Laupäeva õhtul lõhuti aknaklaas Pärnus Oja tänaval asuval toidukauplusel ja võeti kaasa 1300 krooni väärtuses alkoholi. Sarnane juhtum leidis aset ka Tahkuranna vallas, kus Võiste alevikus on lõhutud poe ukseklaas ning varastatud alkoholi.\nMitmel juhul on kannatada saanud sõiduautod. Pärnus Uus-Sauga tänaval avastati laupäeva varahommikul, et lõhutud on Honda Civic'u klaasid, Kuninga tänaval on eile Citroen Berlingol murtud küljest kõrvalistujapoolne peegel.


Tervitan Rudolfit! / 10:15, 12. dets 2016\nKunagi sõitis 9-liini.\nTema bussi astudes oleks nagu päike pilvisel ilmal välja tulnud. Ja see vaikne muusika mis ikka ja alati mängis. Tavaliselt paaniflööt.\nEdu ja õnne ja oleks selliseid inimesi rohkem.\nOli ka selline bussijuht liinil, kes inimese sisenedes torises "tere ei oska öelda", ja pobises kurja näoga vuntsi edasi.\nvkr / 10:41, 12. dets 2016\nMina ka tervitan! Ja tore, et Õhtuleht sellistest inimestest kirjutab :-D\nS. / 11:05, 12. dets 2016\nKiidan ka. On tõesti väga tore bussijuht. Olen ka kirjutanud TAKi ja kiitnud teda ning soovitanud neil tema palka tõsta + panna ta teistele bussijuhtidele koolitust tegema, kuidas sõitjatega käituda :) Üksvahe juhtusingi ainult temaga sõitma ja siis inertsist minnes teise bussi, ütlesin kohe "Tere" bussjuhile rõõmsalt. Oli muidugi teine juht ja vastuseks sain kohkunud pilgu ja "möhhi".\nMart / 11:52, 12. dets 2016\nüle tüki aja OL lehel ka normaalne artikkel\nReisija 11. liinilt / 12:07, 12. dets 2016\nÜhinen kiitjatega. Rudolf on parima suhtumisega bussijuht!\nAustajannad / 12:14, 12. dets 2016\nAnder Üllaste ka tore bussijuht!!!\nMimm - endine mustamäelane / 12:28, 12. dets 2016\nKui elasin Mustamäel, siis sai alati oodatud, et just tuleks lemmikbussijuht. Rudolf sõitis siis nr 9 liini. Mingil ajal läks Rudolf nr 11 liinile ümber ja ilmselt paljud nr 9 liini kasutajad tundsid, et nende bussijuht on "kaaperdatud" :) Täna Kristiines vuras Rudolf oma bussiga minust mööda - alati läheb süda soojaks kui teda näen. Alati mängis tal bussis ka mõnus muusika. Jõudu ja edu Rudolfile! Kui selliseid inimesi oleks rohkem, siis oleks maailm palju parem paik.\nReisija / 13:52, 12. dets 2016\nSupertore bussjuht, tervitused talle !\nTore / 14:51, 12. dets 2016\net vahel ka kiidetakse ja tõesti õige inimene selle osaliseks saab. Oleks rohkem nii heatujulisi ja sõbralikke bussijuhte!\nVäärt bussijuht / 14:59, 12. dets 2016\nTõesti on meeldiv,et saan mõnikord sõita hr Rudolfi bussiga.Olen mõelnud,et ta on vist mingil perioodil Soomes bussijuhiks olnud.\nVanaema maalt / 15:38, 12. dets 2016\nTallinnas külas olles kõndisin lapselapsega Sõpruse puiesteel. Äkki hakkas laps hoogsalt lehvitama... ja siis märkasin, et mööduva bussi juht lehvitas vastu. Minu pärimise peale teatas poiss, et see on tema sõber bussijuht, kellega ta hommikuti kooli kooli sõidab. See vist oligi Rudolf. Jõudu talle!\nSõitja / 16:30, 12. dets 2016\nTore mees, jah. :)\nTulevane Kesik / 21:41, 12. dets 2016\nKõik on ilus mis te kirjutate aga Härra Bussijuht võiks tutvuda LE teatud punktidega. Kirjutan omadest kogemustest, ei lahmi huupi.\n+2 -15 • Teata ebasobivast kommentaarist\nmust / 07:06, 13. dets 2016\nMa ei ole Rudolfi bussis sõitnud, kuid üht rudolfi-tüüpi maaliinide bussijuhti meenutan siiani sooja südamega. Nimelt oli mu teeots ühest peatusest pool kilomeetrit edasi või järgmisest samapalju tagasi. Kuipalju ma ka nõudepeatust ei palunud, nähvati alati: pole ette nähtud! Kuni sattus rooli üks INIMENE. Veelgi enam. Kord jäin tema bussis tukkuma (varahommikune aeg). Tss, läheb uks korraga lahti: "Härra, teie teeots!"\nmustale / 15:57, 13. dets 2016\nolin ka maapiirkonnas koolilaste bussijuht ja keegi ei viitsinud õiges peatuses maha minna, vaid iga 100 meetri tagant nõuti peatust, hea, kui aitähki öeldi. Aga kõige rohkem võtab masin kütust just sõitma hakates, selle nii tihedate peatuste tõttu tekkis kütuse ülekulu ja absoluutselt iga kuu võeti ülekulu niigi viletsast palgast maha.


Oska oma asju õigesti hoida: ilutooted, mida pead kindlasti külmkapis hoiustama - DELFI Naistekas\nSa oled seda kindlasti enne kuulnud — igal asjal on oma koht. Võib-olla ei teadnud sa aga varem, et need asjad, mis allpool olevas nimekirjas on, peaksid kindlasti külmkapis seisma.\nPuhtad loodustooted on enamasti ka säilitusainetevabad. Seega tuleks neid kindlasti hoiustada külmkapis, kohe pärast seda, kui karbi või tuubi avanud oled. Nii väldid bakterite levimist ja halvaks minemist.\nKui hoiad oma lemmikut parfüümi külmkapis, siis kaitsed seda kuumuse ja valguse eest, mis koostisosade kvaliteeti märkimisväärselt kehvemaks muudab.\nPõhjus oma silmaümbruskreemi külmkapis hoiustamiseks on lihtne. Nii tabad kreemi peale kandes kaks kärbest ühe hoobiga — see mõjub nii niisutavalt kui ka aitab tänu jahedusele silmaaluseid rahustada. Hüvasti, paistes nägu!\nKülmkapis hoiustamine aitab geeljatel maskidel hiljem ka näole rohkem rahustavalt, niisutavalt ja punetust vähendavalt mõjuda. Paneb su näonaha tõeliselt särama!\n5. Aktiivse koostisosaga tooted\nKui su kreemis on sees näiteks A- või C-vitamiini või aminohappeid, siis peaksid kindlasti seda külmkapis hoidma. Nii säilib nende koostiosade puhtus ja tõhusus.\n6. Metallaplikaatoriga tooted\n… näiteks kõikvõimalikud seerumid, mida metallist rulliku abil peale kantakse. Kui metall on külmaks läinud, siis on toode palju efektiivsem ja mõjub kiiremini.\nEnne, kui oma silmapliiatsit teritama hakkad, aseta ta vähemalt 10ks minutiks külmkappi. Kui väga kiire on, võid selle ka mõneks minutiks sügavkülma panna. Nii saad teritades palju teravama otsa, tänu millele ka tulemus ilusam on.\n8. Huulepulk ja -palsam\nKes meist ei oleks leidnud taskust või autost huulepulka, mis täiesti sulanud on? Külmkapp aitab neil aga oma kuju ja väärtust säilitada. Ja kui juhtub, et huulepulk jälle taskusse ununeb, siis tea, et ligi tund aega külmkapis olemist muudab ta jälle endiseks.


Jutlustaja | KASUTATUD RAAMAT - Raamatud igast ajast\nFjällbacka asulas on peamiseks tegevusalaks kalapüük.Elu on seal vaikne ja rahulik. Ja mõne jaoks kahjuks ka väga lühike. Kui 20 aasta eest jäid piirkonnas kadunuks kaks noort tüdrukut, siis kahtlustati kuritegu, ent alles nüüd saab see sünge kahtlus kinnitust – väike poiss leiab noore naise alasti surnukeha ja samast avastatakse ka kadunute skeletid. Kui veel üks noor tüdruk jääb teadmata kadunuks, keskendub kohaliku politseiuurija Patrik Hedströmi tähelepanu Hultide perekonnale, kus leidub nii ühiskonnaheidikuid, usufanaatikuid kui ka kurjategijaid.\nKahtlusaluste nimekiri on pikk, kuid aega vähe – milline selle perekonna hämaratest saladustest annab kuritööde lahendamiseks vajaliku vihje? Camilla Läckberg on pärit Rootsi läänerannikul asuvast Fjällbackast, kus leiab aset ka tema teoste tegevus.\nTänaseks on Camilla Läckbergilt ilmunud kaheksa kriminaalromaani, mis on saavutanud nii suure lugejamenu kui pälvinud ka kriitikute heakskiidu. Tema raamatute tõlkeõigused on omandanud 30 riigi kirjastajad ja neid on maailmas müüdud üle seitsme miljoni eksemplari. Camilla Läckbergi raamat «Jääprintsess» on ilmunud ka eesti keeles.


Kuidas kustutada DLL - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas kustutada DLL\nWindows tugineb mitmetele Dll faile, mida tuntakse ka Dynamic Link Library faile, teha tavalisi funktsioone.Aegajalt, peate kustutada Dll fail, sest tarkvara konflikti või kuna sa uuendad vanem Dll uuema versiooniga.Kui sa seda teed, sa pead olema ettevaatlik, et mitte ainult liikuda faili prügikasti, vaid ka unregister seda Windows.\nVajuta "Start" nuppu akna, s ja valige "Otsi" Start Menu.\nVajuta "Kõik failid ja kaustad" linki Search aken ja kirjuta nimi Dll fail, mida soovite kustutada tühja valdkonnas.Vajuta nupule "Otsi" Otsingu alustamiseks.\nLeidke fail otsingutulemuste ja arvestama faili tee, mis näitab, kuhu fail on salvestatud.See on väga oluline, sest sa pead teadma faili tee viimase sammu, nii et võid üles kirjutada.Tavaliselt Dll failid leiti "C: \_ Windows \_ System32," kuid see võib varieeruda sõltuvalt tüübist Dll fail ja Windows te kasutate.\nParemklõpsake kohta .dll faili otsingutulemuste ja valige "Kustuta" võimalusi, et pop-up.See fail li\nVajuta "Start" nuppu Windows ja valige "Run" Start Menu.Tüüp "cmd" tühja valdkonnas ja vajuta "Run" nuppu.\nType "regsvr32 / u C: \_ filepath \_ filename.dll" ümber käsurida, asendades konkreetsed faili tee ja faili nimi tekstile "filepath" ja "failinimi" kohta.Näiteks kui sa tahad kustutada faili "windows.dll" failist tee "C: \_ Windows \_ System32," tipiksite "regsvr32 / u C: \_ Windows \_ System32 \_ windows.dll."Vajuta "Enter" pärast kirjutades seda joont registrist eemaldada DLL fail oma süsteemi, protsessi lõpuleviimist.\nkustutamine teatud dll faile võib põhjustada süsteemi ebastabiilsust ja kahandab funktsionaalsust.Veenduge, sa tead, mida sa teed enne kustutamist või unregistering .dll faili.


Nikon D4 - Erialane - Fotokala\nErik_Lemberg March 16, 2021, 6:15am #1\nTere! Olen avastanud fotograafia enda jaoks ja mõtlesin uurin Nikon D4 kasutajate kogemusi antud kaamera kohta! Mainin ära, et hetkel kasutan Nikon D800 ja olen kaameraga väga rahul. D4-l on piksleid vähem ja kaamera vanem, kuid kaamera ise tundub väga põnev olema. Kuna ise seda kaamerat käes ei ole hoidnud, siis sooviks kuulda kasutajate kogemusi tänapäeval!\nerko.ever March 16, 2021, 10:47am #2\nAlustuseks võiksid mainida, et milliseid pilte üldse teed, mis tüüpi fotograafia sind huvitab, ning kas ja kuidas D800 sulle jalgu jääb, et D4 sulle huvi pakub.\nErik_Lemberg March 16, 2021, 12:19pm #3\nTäna on suur huvi looduses pildistada. Põhiline objektiiv, mida hetkel kasutan on Sigma 150-600 sport. Vahest on puudujääk tekkinud paremast ISO-st. Siseruumis kasutan Sigma 20mmf1,4 ja siis ei jõua D800 autofookus järgi liikuvale objektile (lapsed), kui liiguvad kaamera suunas.\nMuidugi D4 tundub ise huvitav kere, mida tahaks proovida.\nKüsiks siis niimodi, et kas Nikon D4 on tänapäeval veel konkurensivõimeline peedelkaamerate seas?\nAivarP March 17, 2021, 6:05pm #4\nParaku Nikon D800 on kaks korda parem kui D4. Esiteks kaal, Nikon D4 on täpselt kaks korda raskem.Kas ikka looduses jõuad kaks korda raskema kaameraga ringi liikuda? NikonD4 on parem ainult siis kui pildistad sporti.Kirjutad et 20mm ei fokusseeri õieti. Seal võib palju asju olla.Minul Nikon AF 20mm/2.8 fokusseeris küll õieti. Kuid lähtuvalt sellest et objektiivi vaatenurk on väga lai siis ta kipub sageli fookuse seadma taustale. See on kõikide lainurkade probleem.Siin on vaja veidi ümber õppida fookuse seadmisel lihtsalt.\nErik_Lemberg March 17, 2021, 7:52pm #5\nKuna olen mõnda aega kahe kaameraga pildistanud Nikon D800 ja Canon 5Dmk2, siis väga mugav on vahetada kaamerat, mitte optikat. Canon on natuke ajale jalgu jäänud teravus punktide osas (9 punkti).\nArvan, et minu olukorras oleks kõige targem vaadata 5Dmk3 või midagi paremat. Canonil on mõned L seerja objektiivid ka olemas 24-70mm/f2,8 ja 70-200mm/f2,8


Üldiselt lasub tõendamiskohustus poolel, kes soovib konkreetsele asjaolule tugineda. Hageja (Põhja-Iirimaal „the plaintiff“) peab tõendama nõude aluseks olevaid asjaolusid ja kostja peab tõendama neid asjaolusid, millele ta soovib tugineda oma vastuses.\nAsjaolud võivad olla tõendamiskohustusest vabastatud seaduse või poolte vahel eelnevalt sõlmitud lepingu alusel. Lisaks võib kohus teatavaid asjaolusid, näiteks üldtuntud asjaolusid arvesse võtta, ilma et neid oleks vaja tõendada. Mõnda eeldust peetakse ümberlükkamatuks, näiteks kui nii on seaduses sätestatud, ja teisi, näiteks eeldust, et isik on vaimselt terve, võib ümber lükata.\nKohus peab olema asjaolus veendunud tõenäosuste kaalumise põhjal, st et see on vähemalt 51% tõenäosusega tõene ja 49% tõenäosusega mitte. Kui asjaolu on tõenäosuste kaalumise alusel tõendatud, arvatakse see tuvastatuks.\nKohtunik ei või üldjuhul nõuda tunnistaja osalemist, välja arvatud piiratud asjaoludel, kuid ta võib tunnistaja kohtusse kutsuda ja juba kutsutud tunnistaja tagasi kutsuda. Põhja-Iirimaa kohtumenetlust reguleerivate normide kohaselt on kohtul õigus kohustada mis tahes isikut menetluses osalema ja dokumenti esitama.\nKui poolel on lubatud – tavaliselt oma advokaadi kaudu – kutsuda konkreetne tunnistaja ütlusi andma, küsitleb tunnistajat poole enda advokaat (need on nn peamised ütlused) ja seejärel ristküsitleb tunnistajat teise poole advokaat. Kohtunik võib tunnistajale küsimusi esitada ja kutsub advokaate üles küsimuste vastuste kohta soovi korral täpsustavaid küsimusi esitama.\nTeatavatel juhtudel, näiteks kui tunnistaja peab osalema kinnisel kohtuistungil, tuleb enne tunnistaja ametlikku kohalekutsumist taotleda kohtu luba. Muudel juhtudel ei saa kohus reguleerida seda, milliseid tunnistajaid ütlusi andma kutsutakse, kuigi ta võib määrata rahalisi karistusi pooltele, kes kutsuvad ütlusi andma mittevajalikke tunnistajaid.\nPeamine tõendamisviis on ütluste andmine. Kasutada võib ka kirjalikke ütlusi, näiteks eksperdiarvamusi, ja dokumentaalseid tõendeid, näiteks maakaarte.\nPeamine tõendamismeetod on tõendamine poolte ja nende tunnistajate ütlustega. Ekspertide, näiteks arstide ja inseneride ütlused võib kokkuleppel võtta kirjalikust arvamusest. Seejärel võib tunnistajat küsitleda konkreetsete asjaolude kohta. Põhja-Iirimaa kohtumenetluse normide kohaselt on ütlusi anda võivate ekspertide arv piiratud kahe meditsiinieksperdi ja ühe muu eksperdiga, välja arvatud juhul, kui kohus annab loa kutsuda rohkem eksperte.\nTõendina võib kasutada ka maakaarte ja dokumente ning nende autentsust tuleb tõestada kohut rahuldaval viisil. Lisaks võib kohus soovida minna sündmuskohale või vaadelda tegelikku eset, kui ta leiab, et sellel on teatav tõendusjõud.\nSee, millist kaalu konkreetsele tõendile omistada, on alati kohtu otsustada.\nEeldatakse, et asjaolusid tõendatakse suuliselt ja avalikul kohtuistungil.\nPädev tunnistaja, kes on kutsutud ütlusi andma, on kohustatud kohtuistungile ilmuma ja selle tegemata jätmine on lugupidamatuse väljendamine kohtu vastu.\nPool võib tugineda privileegile, mis vabastab ta ütluste andmisest kutsetegevuse tõttu, enda või oma abikaasa vastu ütluste andmise vältimiseks, avaliku huvi tõttu ja õigusemõistmise huvides. Seadusega on tagatud ka muud liiki privileegid, nt diplomaatiline privileeg. Samuti kehtib kaalutlusõigusel põhinev privileeg näiteks konfidentsiaalse teabega seoses.\nJah. Kui tunnistaja jätaks hoolimata nõuetekohaselt kätte toimetatud kohtukutsest kohtusse ilmumata, oleks ta süüdi kohtu vastu lugupidamatuse väljendamises. Kohtunik võib selle eest määrata rahatrahvi või vangistuse ja nõuda tunnistajalt lugupidamatuse heastamist kohtusse ilmumise ja ütluste andmisega.\nÜtluste andmise üldkriteerium on teovõime olemasolu. Isikut peetakse üldiselt võimeliseks ütlusi andma, välja arvatud juhul, kui ta ei suuda lapseea või näiteks vaimuhaiguse tõttu mõista vandega kaasnevat kohustust, kui ta on kohtuasjas kohtunik või saab tugineda privileegile.\nPoolte (keda tavaliselt esindavad advokaadid, kuigi ennast on võimalik ka ise esindada) ülesanne on esitada kohtule tõendid ja tõendada oma väiteid tõenäosuste kaalumise alusel. Kohtunik peab tagama, et tunnistajate ülekuulamine on õiglane, seaduslik ja asjakohane. Kohtunik võib tunnistajaid ise küsitleda, kuid lubab poolte advokaatidel tunnistaja antud vastuste kohta täpsustavaid küsimusi esitada.\nNüüd kasutatakse eksperdiarvamuse esitamise hõlbustamiseks vähesel määral (nt Belfasti kõrges kohtus) videoühendust või Skype’i, kui eksperdil on keeruline mõnest teisest jurisdiktsioonist kohale tulla.\nKohtul ei ole üldist kaalutlusõigust välistada ebaõiglaselt saadud tõendid. Tõendeid võib välistada üksnes juhul, kui selleks on seaduslik alus või kui need kustutatakse protokollist, sest need on skandaalsed või kujutavad endast menetluse kuritarvitamist.\nJah, kohtuasja pooled võivad enda nimel ütlusi anda.


Lēdurga vald – Vikipeedia\nLēdurga vald (läti keeles Lēdurgas pagasts) on vald Lätis Krimulda piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Krimulda vallaga, samuti ka Limbaži piirkonna Vidriži ja Limbaži vallaga ning Pārgauja piirkonna Straupe vallaga.\nläti Lēdurgas pagasts\nElanikke: 1295 (1.01.2021)\nLēdurga õigeusu kirik\nValla pindala on 162,7 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1469 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1359 lätlast, 53 venelast, 17 valgevenelast, 8 ukrainlast, 4 poolakat ja 5 leedulast. Valla keskus on Lēdurga küla, vallavanem 7. septembri seisuga 2018 puudus.\nAastal 1935 oli valla pindala 146,9 km². Aastal 1945 moodustati vallas Lēdurga ja Kaktiņi külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti need külanõukogud taas ühtseks Lēdurga külanõukoguks.  Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Krimulda piirkonda.\nValda jäävad 1,13 km² suurune Aģe järv ja 3,114 km² suurune Aijaži järv. Valla läänepiiril voolab Brasla jõgi, vallast algab Aģe jõgi.\nKultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lēdurga luteri kirik, selle piirdemüür ja väravad, kantsel, kantsliuks, portaalid ning altar ja Ķipukalni muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on paljude rahvajuttude tegevuspaik Vasiļase mägi ja Vecpapini muinaskalmed ehk Peetriküngas.\nLooduskaitse all on Aijaži mõisa lehis, Dzelzkaļi lehis, Vecapiņi pärn, Kupčase pajud, Kuguļi teine tamm, Romeži tamm, Lēdurga dendropark, Lēdurga metsapark "Zaļā birzs", Lēdurga pärn, Mudurgase paju, Pandase vaher, Kliesmetese tammed, Dzirnieki tamm, Tintuļi tamm, Tintuļi pärn, Lode mõisa tamm, Lode allee pärnad, Leitīši tamm, Vaļļese paju, Sviņķi kask, Nauda mäe tamm, Avotmuiža lehis, Avotmuiža tsuugad, Avotmuiža kuusk (Kanada kuusk) ja Burtnieki tamm, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asub 130 hektari suurune Linezersi hoiuala, lääneossa jääb osaliselt Lauga soo hoiuala põhjaossa aga osaliselt Pemme soo ja Suursoo hoiuala.\nVallas on kuus küla. Valla keskuses Lēdurgas (lielciems) oli 2018. aastal 603 elanikku. Kaks küla on staatusega vidējciems - Aijaži 116 elanikuga aastal 2013 ja Lode 139 elanikuga aastal 2018. Kolm valla küla on staatusega mazciems - Juglas 26 elanikuga aastal 2013, Knīderi 5 elanikuga aastal 2013 ja Micis 57 elanikuga aastal 2013. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.\n↑ Krimuldas novads, vaadatud 7. september 2018\nLēdurga vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Lēdurga_vald&oldid=5418680"\nLehekülje viimane muutmine: 8. august 2019, 17:09\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:09, 8. august 2019.


„See aasta saab Tallinkile kehv olema ja järgmine aasta on väävlidirektiivi mõju,“ nentis 122 470 euro väärtuses Tallinki aktsiaid omav investor. Ta viitas, et Tallinki suuromanik Enn Pant hindas viimasel aktsionäride koosolekul väävlidirektiivi kuluks 20-25 miljonit eurot.\nKommenteerides Tallinki teise kvartali aruandes viidatud konkurentsi tihenemist Eesti-Soome vahelistel laevaliinidel, osutas investor Soome juhtiva reisiparvlaevaliikluse kontserni Viking Line’i soodsamatele hindadele. „Eks jupp aega on juba räägitud Vikingi dumpingkonkurentsist, hea on äri ajada kui riik maksab toetusi – saab odavamalt kaupa müüa,“ märkis ta.\nOma aktsiaportfellis Ilves enda kinnitusel teise kvartali tulemuste pärast muudatusi teha ei plaani. „Aktsiahind on müümiseks liiga madal ja ostmiseks liiga kallis,“ selgitas ta.\nTallinna börsil on Tallinki aktsia täna langenud 2,36%, 0,66 eurole. Aktsia käive on olnud ligemale 19 4434 eurot.\n12. november 2014 kell 19:11\nTeisipäeva õhtul Tallinki juhatuse esimehe kohalt lahkumisest teatanud Enn Pandil jääb täitmata üks suur unistus – teha Tallinkist Põhja-Euroopa suurim laevafirma. Selle eesmärgi täitmiseks peetud ostuläbirääkimised lõpetas majanduslangus.


Elviina`s blog: Halli taeva alt on võimalik end lasta lennata unistuste maailmasse...\nHalli taeva alt on võimalik end lasta lennata unistuste maailmasse...\nIga päev veedan ilmselt koguni tunnikese või enamgi ja käin oma unistuste reisi saarel Kuredu FB imetsemas seal olevate ja sealt naasnute fotosid, luen neid lühimärkusi, otsin YouTubest saarest tehtud filmikesi. Usun, et kui kahe kuu pärast sinna kohale saabun tunnen kui oleks tulnud tuttavasse kohta. Seal taas teen sadu pilte teiste unistajate ja enda määlestuste tarbeks.\nEdev olen ma kaa muidugi, nii mõnus on siin külmal põhjamaal näidata teistele fotosid ja öelda, mõelda mul oli õnn olla kohapeal ja tunda palgel sooja päikese silitust, ihul meretuulte paitust, hingata sisse soolase mere poolt küllastatud õhku ja lihtsalt olla, pilk kaugele sinavale merele suunatuna. Elada paradiisis.\nLähettänyt Elviina Ikonen klo 12:05\nUnistada on nii nii hea :) Eriti hea, kui unistused ka reaalseks saavad :D


EMBL - Sihtasutus Eesti Teadusagentuur\nTel 731 7351\nEuroopa Molekulaarbioloogia Laboratoorium (EMBL) on riikidevaheline teadusasutus (organisatsioon) ja Euroopa bioteaduste lipulaev, mis tegutseb 1974. aastal kinnitatud põhikirja alusel. EMBLi kuulub hetkel 27 liikmesriiki, kaks assotsieerunud riiki ning kaks eeldatavat liiget (ingl k prospect member), millest viimaste hulgas on alates 2019. aasta juunikuust ka Eesti.\nEMBL paikneb praegu kuues asukohas viies eri riigis. Kokku töötab EMBL-is rohkem kui 1700 inimest (teadlased, insenerid, tugistruktuur) ning praeguse seisuga on EMBL-i koosseisus üle 80 toimiva teadusrühma. EMBL-is tehakse tipptasemel fundamentaalteadust, pakutakse koolitusi ning oma tuumiklaborite teenuseid. Tihe koostöö toimub ka EMBO-ga.\nRohkem infot: https://www.embl.de/index.php