, Salv, kui jala jala poletik\nSalv, kui jala jala poletik, Infovoldikud patsiendile\nVenoosne haavand on krooniline, sageli halvasti paranev sääre haavand, mille põhjuseks on veenihaigus. Tavaliselt areneb haavand sääre alumises kolmandikus, hüppeliigese kohal, sääre sisepinnal. Venoossete haavandite põhjusteks on: Veenilaiendid, mis võivad olla tingitud pärilikust sidekoe nõrkusest ja esine- vad sageli perekonniti.\nAlajäsemete laienenud veenides ei sulgu veeniklapid täielikult, osa südame suunas liikuvast verest liigub läbi mittesulgunud klappide tagasi Salv alajäseme, eelkõige sääre veenides rõhk tõuseb.\nKrooniline haigus vajab pidevat ravi. Järgides patsiendijuhendis kirjeldatud soovitusi, saate ise oma paranemisele parimal moel kaasa aidata. Kui haavand siiski vaatamata ravile ei parane, arutage perearstiga kirurgilise sekkumise võimalusi. Venoossete haavandite tekkimine Vereringe koosneb arteriaalsest, venoossest ja kapillaarsest osast.\nSellise liikumise tagavad veenides olevad ühesuunaliselt verd edasi juhtivad veeniklapid ja lihaspump säärelihasedkui jala jala poletik töötavad füüsilisel koormusel. Kui veenid on laienenud või veeniklapid eelneva põletiku tõttu kahjustunud, tekib vere tagasivool ning veenisüsteemi alumistes osades verepais. Veenisein muutub õhemaks ja tema läbilaskvus suureneb ning see viib tursete tekkele alajäsemel, eelkõige hüppeliigese piirkonnas.\nTurse suureneb õhtuks kui jala jala poletik väheneb hommikuks, kui inimene on olnud lamavas asendis. Kui turse kestab kui jala jala poletik, väljuvad veeniseina kaudu ka punalibled, mis põhjustavad naha pruunikas-violetse värvuse. Naha ainevahetus kahjustub, nahk ja nahaaluskude õhenevad, nahk muutub kuivaks ning areneb ekseem.\nLiigne kehakaal: ülekaal või rasvumine tekitab suuremat koormust alajäsemetele ning kõhuõõnes paiknev rasv takistab venoosse vere tagasivoolu südame suunas. Sugu: veenipuudulikkus esineb sagedamini naistel. Vanus: tavaliselt suureneb venoosse haavandi esinemissagedus koos vanusega. Pikaaegne seismine ja istumine: vere liikumist südame suunas tagavad lisaks veeniklappidele ka lihased.\nÕhtuks suurenev raskus- ja väsimustunne jalgades. Alajäseme, eelkõige hüppeliigese turse, mis suureneb õhtuks. Foto 1. Laienenud veenid säärel Turset saab kindlaks teha, kui vajutada sõrmega kui jala jala poletik alaosas sääre eesmisele pinnale.\nTekib lohk, mis kaob mõne minutiga. Turse põhjuseks on veresoonte seina läbilaskvuse suurenemine, sest veenides rõhk tõusis. Haavandi tekkele Salv naha muutused Naha muutused säärel on hoiatav märk sellest, et krooniline veenipuudulikkus on jõudnud faasi, mil on suur oht haavandi tekkimiseks. Hoiatavad Salv, mis viitavad haavandi tekkimise ohule: Hüppeliigese piirkonna punetus. Naha pigmentatsioon nahk on muutunud pruuniks : kroonilise veenipuudulikkuse tõttu väljuvad veresoonte seinte kaudu lisaks plasmale ilmneb tursena ka punalibled, mis muudavad naha värvuse pruunikas-violetseks.\nSalv ja nahaaluse koe skleroos ehk tihenemine: pikaaegse veenirõhu tõusu tõttu areneb hüppeliigese piirkonnas naha ja naha- alusekoe tihenemine, mille tõttu nahaalune kude ja nahk muutuvad õhemaks, sääre alaosa muutub sääremarjaga võrreldes kõhnemaks ning jalg meenutab tagurpidi pööratud šampusepudelit.\nÕhemaks muutunud nahk on kergesti vigastatav. Valkjad laigud: iseloomulikud on naha pigmentatsiooni foonil tekkivad säravvalged kui jala jala poletik. Nahapõletik ekseem : sääre alaossa võib tekkida punetav, sügelev ja valulik lööve.\nNahapind võib olla kuiv või ka märgunud. Foto 2. Vasaku jala turse ja nahamuutused. Säär meenutab tagurpidi pööratud šampusepudelit. Foto 3. Salv kuiv ekseem Foto 4. Naha hüperpigmentatsioon, mille foonil on atroofilised laigud Foto 5. Tüüpilised kroonilise veenipuudulikkusega kaasnevad nahamuutused, mille foonil on haavad Kuidas vältida haavandi teket? Venoosne haavand areneb tavaliselt pikka aega veenisüsteemis olnud tavapärasest kõrgema rõhu tulemusel ning tõhusate ennetusvõtetega saab haavandi teket vältida.\nkui jala jala poletik\nVältige liigset soojust. Teada on, et veenide olukord halveneb tavaliselt suvel soojade ilmadega. Võimalusel vältige kuuma sauna, vanni, liiga sooja veega pesemist.\nSoovitatav on pesta ennast mõõdukalt sooja duši all. Kui jala jala poletik kahjustunud kuiva nahka baaskreemidega. Apteekides müüdavad lõhna- ja värvainete vabad kreemid aitavad kaasa õrna naha niiskustaseme ja elastsuse paranemisele ning ei põhjusta allergiat. Lõpetage suitsetamine ja vähendage alkoholi tarbimist. Toituge tervislikult. Püüdke langetada liigset kehakaalu.\nRoospõletik | Üldkirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - asmk.ee\nVeenilaiendite muud ravivõimalused.


Toimetas Keit Paju, 23. september 2019 11:57\nPriit Võigemast "O2" võtetelFoto: Julia Vakina\nTeisipäeval hakatakse Tartus kodumaist spioonipõnevikku "O2" filmima ning võtteplatsile naaseb ka filmi peaosatäitja Priit Võigemast, kes suve lõpus võtteplatsil jalga vigastas.\nAlgselt plaaniti Tartus filmida augustis, kuid võtted lükkusid septembrisse Võigemasti jalavigastuse tõttu. „Meil on väga hea meel, et Priidu jalg on juba paranenud ja ta saab võtetele naasta,“ rõõmustab filmi produtsent Esko Rips.\nVõigemast vigastas jalga Helsingis Malmi lennuväljal, kus filmiti üles üht võtmestseeni, milles peaosatäitja jooskeb lennuki suunas. Võigemast rebestas joostes kannakõõlust ning pidi ka operatsioonil käima.\nNafta Films OÜ võttemeeskond vabandab linnaelanike ees võimalike ebamugavuste pärast ja lubab tagada kohalike elanike juurdepääsu kinnistutele. Ajutiselt võib esineda ühistranspordi kõrvalekaldeid kehtestatud sõiduplaanist.\n„Täname Tartu Linnavalitsust, kohalikke elanikke ja ettevõtjaid mõistva suhtumise eest. Omalt poolt lubame tagada liiklusohutuse ja teha kõik selleks, et filmivõtted põhjustaks võimalikult vähe ebamugavusi. Tartlastel pole muretsemiseks põhjust, sest suitsu kasutamine on vastavuses tervisenõuete ja ohutusreeglitega,“ kinnitab Rips.\nFilmivõtted algasid suvel Tallinnas, jätkusid Helsingis ja toimuvad lisaks Tartule veel ka Ida-Virumaal, Saue ja Harku vallas, Vilniuses ning mitmel pool mujal. „O2“ on uus kodumaine spioonipõnevik, mis jõuab kinodesse järgmise aasta sügisel. Eesti, Soome, Läti ja Leedu koostöös valmiva filmi režissöör on Margus Paju („Supilinna salaselts“) ja selles lööb kaasa rahvusvaheline näitlejate seltskond.\nPriit Võigemast: olen sõjaväelasi enne mänginud küll, aga luurajat mitte


Kummitavad ekraanid - saksa ekspressionism filmis - 2020\nKummitavad ekraanid - saksa ekspressionism filmis\nSaksa ekspressionistlikku filmi tähistaval näitusel „Haunted Screens“ pole Edvard Munchi ega Vincent van Goghi töid, kuid nende maalijate mõju varase filmi visuaalsele stiilile on ilmne. Munchi "The Scream" koos lainelise kujuga, mis kiirgas psühholoogilisi piinu, pidi olema inspiratsiooni allikas. Walter Rohrigi koostatud joonised teemal “Halli maja kroonikad” (1925) kajastavad Munchi tempermalmist vormide ja paksude rulljoonte kasutamist liikumise ja ebakindluse märkimiseks.\nSaksa ekspressionism hakkas keema ja keema juba 1913. aastal “Praha üliõpilasega” (näitusel on filmi silmatorkav originaalplakat). 1920. aasta oli aga kümnend, mil ekspressionism süttis ja filmitegijad valmistasid suurema osa oma meistriteostest. Saksamaa oli pettunud oma I maailmasõja lüüasaamisest ja vaherahu osana nõutud raputavatest rahalistest heastamistest. Ühiskondlik rahutus, rikaste ja vaeste massiline erinevus, küünilisus ja korruptsioon kajastusid režissööride Fritz Langi, F. W. Murnau, G. W. Pabst ja Josef von Sternberg. Meeleolu ja emotsioonide kajastamiseks manipuleeriti füüsilise reaalsusega. Vääristatud vaated, chiaroscuro valgustus ja viltused nurgad olid tegelase vaimse ängi visuaalsed ilmingud.\nSuurem osa “Haunted Screens” materjalist on La Cinematheque francaise'i poolt laenutatud ja selle kogus peaarhivaar Lotte Eisner 1950ndatel. Eisner oli Saksamaa juut, kes, kuigi ta oli II maailmasõja ajal Prantsusmaal internitud, otsustas jääda ülejäänud eluks Pariisi. Kriitikuna võitles Eisner Langi ja Murnau loomingut. Näituse pealkirja andis tema põnev raamat “Kummitav ekraan: ekspressionism Saksa kinos ja Max Reinhardti mõju”. Eisneri sõnu tsiteeritakse ka kunstiteose kõrval asuvatel muuseumi siltidel.\nEkspressionismi silmapaistvad visuaalsed kujutised olid koormatud metafoorilise tähendusega. Seda illustreerib üks osa eksponaadist lihtsalt pealkirjaga “Trepid”. Filmitegijad kasutasid treppi türannia, hullumeelsuse, lunastuse, seksuaalse pahede, lennu, surma või õigluse sümboliseerimiseks. Suurele ekraanile projitseeritud filmiklipid paljastasid ekspressionistlikes filmides treppide rohkuse. Vaikne film, millel puudus dialoog, oli ekspressionismi visuaalse kunsti jaoks ideaalne vahend. Murnau “Viimane naer” (1924) on üks väheseid vaikivaid filme, mis rääkis narratiivi rangelt piltide kaudu ega kasutanud praktiliselt sõnu.\nEhkki selliseid filme nagu Langi film „Metropolis” (1927) ja Wiene filmi „Dr Caligari kabinet” (1920) tähistatakse (õigustatult) nende visuaalse visuaalse kujunduse poolest, on minu meelest unustamatu ekspressionistlike filmide inimnäod. Emil Jannings kui hotelli uksehoidja taandati vannitoa saatjaks filmis “Viimane naer” või Peter Lorre kummitatavaks mõrvariks filmis “M” (1930) - laguneva ühiskonna provokatiivsed esitused, mis peagi alistuvad fašismile ja õudustele II maailmasõjast.\nMilwaukee kunstimuuseum esitas näituse “Haunted Screens”, kus osalesin omal kulul.\nArtikkel on postitatud 21.01.2017.\nVideo Juhiseid: HELLAD VELLED "Mulle meeldib!" (November 2020).\nKummitavad ekraanid - saksa ekspressionism filmides, draamafilmides, saksa ekspressionism, ekspressionistlikud filmid, kummitavad ekraanid, Lotte Eisner, Fritz Lang, F.W. Murnau, Emil Jannings, Peter Lorre, M, Viimane naer, Vaikne film, Saksa film, Walter Rohrig\nPopulaarne tunnustatud režissöör Cameron Crowe ("Ütle midagi", "Vanilla Sky", "Peaaegu kuulus") kirjutas ja lavastas selle romantilise draama armastusest, kui te seda kõige vähem ootate, kuid...\nTracy Flick on saavutanud keskkool, kelle eesmärgid on seatud järgmiseks õpilasesinduse presidendiks saamisel. Kuid kauaaegne õpetaja Jim McAllister on teistsuguse idee. Ehkki Tracy on kontorisse...


Paide Ühisgümnaasiumi hakkab juhtima Kersti Kivisoo\nPaide Ühisgümnaasium, mis hakkab uuest õppeaastast kandma Hillar Hanssoo põhikooli nime kuulutas aprillikuus välja konkursi direktori ametikohale.\nKersti Kivisoo. Foto: Andrus Kopliste/Paide Ühisgümnaasium/http://paideyg.ee\nAmetikohale kandideeris viis inimest, neist kaks olid väljaspoolt Järvamaad. Eduka vestlusvooru lõppedes valiti uueks direktoriks Kersti Kivisoo, kes on kooli vilistlane ning on töötanud seal õpetajana alates 2003. aastast.\nAbilinnapea Anneli Tumanski sõnul on Kersti Kivisool põhjalik visioon kooli tulevikust nii lähemas kui pikemas perspektiivis. Kuna järgnevad aasta või kaks on kooli jaoks keerulised, siis peab ta tähtsaks liita erinevatel pindadel asuvad õppijad ühtseks tervikuks. Ta leidis, et oluline on säilitada praegune sõbralik ja õpilasega arvestav maine. Samuti tõi Kivisoo välja koostöö erinevate huvigruppide vahel, muutunud õpikäsitluse rakendamise ja kaasava õppimise võimalused. Mitmekeelsuse ja –kultuurilisuse osas on Kivisool selge nägemus keelekümblusmetoodika kasutuselevõtu näol.\nLinnapea Priit Värk lisas, et Kivisoo pidas oluliseks jätkata koolis maleõpetuse suunda ning rõhutada sellega kaasnevat kooli omanäolisust. Samuti leidis Kivisoo, et kool peab toetama õpilaste kõrgemate mõtlemisoskuste kujundamist, rakendada laiemalt andekatele noortele suunatud programme ja kursuseid ning valmistama neid ette edukate õpingute jätkamiseks.\nKivisoo astub ametisse 2. juulil.


Kommentaarid: VAATA JA VÕRDLE: kus magab Jaak Madison ja kus strippar Marco?\nVAATA JA VÕRDLE: kus magab Jaak Madison ja kus strippar Marco?\nOhtuleht.ee, 11. september 2018, 11:36\nEesti kodanik/ 12. september 2018, 08:25\nmis möttes madison on vaba, kas naine lasi jalga siis peale noorhärra tallinna gay baaris hulkumise? Eks jah need suurimad vihkajad ju tegelikult ise ongi suurimad pepupoisid ja soovivad vaid oma vihakönega tähelepanu mujale juhtida. sama kogu egre erakonnaga, suure vene vastandumisega soovitakse vaid jätta muljet kui suurest isamaalisest erakonnast, kuigi me ju köik teame et tegemist on endiste kommunistidega\nants/ 11. september 2018, 20:09\nja mina mõtlesin et Madisson magab Helme valvekoera asemel mõisaköögis...klähvivad mõlemad koledasti tänau Helme NSVL taustale propagandaministeeriumis\nasjakohane/ 11. september 2018, 18:23\nmõlemad mängivad rolle, mida välja ei kanna, abitatas sobiks ka punti\nPK/ 11. september 2018, 18:04\nJärgmisel nädalal samas rubriigis võrreldakse president Kaljulaidi ja Kasatsoki Jüri sänge.\n11. september 2018, 16:56\nKas muust enam kirjutada ei ole? Päris madalalae on juba laskutud nende artiklite ja lugudega.\nmilline / 11. september 2018, 18:40\ntähtis ülevaade.Kas ÕL tibinad käivad oma palavalt armastatud tantsu ja laululinnu juures magamas,et tehakse võrdlusi.Esiteks ei tohiks ÕL mingit pistmist Madissoni korteriga olla sest saate tegi kanal 2 .Toimetuse kogu aur ongi kõik tv saated ümber kopeerida ja siis oma madalalaubalist taset demonstreerida.\nkui/ 11. september 2018, 16:44\nartikkel on eriti ma.dalalaubaline , siis on autoriks tavaliselt kollektiivne koo.painimene nimega " ohtuleht " !\nLugeja/ 11. september 2018, 16:27\nMiks nad magavad eraldi tubades?\n12. september 2018, 00:44\nNad läksid rollide jaotamise osas tülli!\nMIna kui Marco naabrinaine siis ikka Marco voodist!!! Olen talle ikka truu sōbranna! Onju Marco!????😂😂😂😂😂/ 11. september 2018, 16:27\nTervitusi neilt endiselt\nMarco / 11. september 2018, 16:29\nIkka sinu voodist!!! Naabri tüdrukud! Tule mōnipäev hommikust sööma ja torti!!!😂😂😂😂😂😂sinu fännid\nToomas Greenfeldt/ 11. september 2018, 16:18\nMarco Tasase on autistlik inimene.\nKuule toomas/ 11. september 2018, 16:37\nVaata peeglisse!!! 😂😂😂😂ära solva minu sōpra\nto Toomas/ 11. september 2018, 19:31\nsuperstaari saates pyrgijana olid sa autistide autist\nEino Taruk/ 11. september 2018, 16:18\nebatervest irooniast/ 11. september 2018, 17:09\nVõrdlus on tehtud m e e l e g a!\nirw/ 11. september 2018, 16:09\nNad sobiksid ju ühte voodisse magama!\n11. september 2018, 15:56\nNad võiksid leivad ühte kappi panna. Mõttetud mehed mõlemad.\nPeaks siis/ 11. september 2018, 15:28\nRiigikogu liikmetel palka tõstma, et ei peaks kõige odavamat veini ostma, kas see oli ka Lätist toodud?\nKati / 11. september 2018, 15:26\nMiks selline võrdlus? Ja kas peale nende paari nipsasja tõesti midagi muud imelikku Jaagu korterist ei leitudki? Äkki ajakirjanik ei otsinud piisavalt? Voodi alla ikka ka vaatasid või?\nKessu/ 11. september 2018, 14:44\nMagage kaineks: eestlaste armastatud tantsu- ja laululinnu Marco Tasane? Mis mõttes. Poole.toobine, kes ei oska ei lauda ega tantsida.\nMarco foto on lavastus/ 11. september 2018, 15:18\nJaagu magamistuppa roniti luba küsimata ja viisakusreegleid eirates filmima.\nAga mina sooviksin/ 11. september 2018, 15:23\nvaadata ja võrrelda kus magab kallas, ärma ilves ja kus üks reffidest p.dofiil keda riik ei saa aastaid vangipanna.\n11. september 2018, 15:27\nLisaks veel kaunitar ka :D\n/Vasakul Jaak Madisoni magamistuba, paremal puhkamas kaunitar Marco/\nimelik lugu, mehed magavad VOODIS/ 11. september 2018, 14:24\nja veel teki all. Eks ajakirjanik näe heameelega, et mehed tudiksid heinakuhjas ja seda ka Jõulu ajal.\nmõnitamistest/irvitamistest/ 11. september 2018, 14:13\nPoliitika on räpane, kaasaminev ajakirjanik niisamuti.\nsiis ju/ 11. september 2018, 15:29\n11. september 2018, 14:11\nKõige parem on ärgata oma voodis, põhukott külje all, sulepadi pea all ja lambavillatekk peal.\nsulgede vastu on allergia, isegi võõras noormees ei aita/ 11. september 2018, 14:26\nomas voodis on hea ärgata, siis ei hakka keegi sind koju ajama ….. mees tuleb töölt,tee nüüd ruttu\nKai/ 11. september 2018, 14:01\nTahaks öelda ,kui kaugele õhtuleht oma laimuga on valmis minema,lausa piinlik lugeda,lõpetage see jama .\nmilles/ 11. september 2018, 15:30\nsee laim siis seisnes? Sa, tita, ei tea vist selle sõna tähendustki?\nmilles-milles(?)/ 11. september 2018, 17:11\nmis mõttes,et kumbas voodis ma tahaks ärgata??? mingi ped.edele suunatud asi???\nnojah/ 11. september 2018, 15:31\nkeegi pidi ju homobaaris käima.\nMai Äss/ 11. september 2018, 13:15\nStrippari tuba on teisisõnu koobas. Ainult lõke keset tuba veel puudub. Ja ma ei tea, kus kohas seda sarnasust märgati?\nsuurushullustus/ 11. september 2018, 13:05\nStrippar Marco puhkepaik vs V. I. Uljanovi mausoleum...\nAAA/ 11. september 2018, 12:56\nVabandust ebameeldivuste pärast aga uudiseid pole.\nRaivo/ 11. september 2018, 12:34\nSiia võiks lisada veel mõned sajad pildid teistest poissmeeste korteritest, kindlasti leiduks ka sarnaseid. Ilmselt on selle loo ainuke eesmärk taas maha teha EKRE-t, aga ei õnnestu kulla vasakliberaalid, ausad eesti inimesed on oma valiku juba ammu teinud ja teil ei õnnestu neid enam ümber veenda, Eesti tulevik on EKRE.\nirw/ 11. september 2018, 14:00\nKas Jaak on poissmees? Ta ju sebis selle noore Asmeri endise naisega.\nju pettus/ 11. september 2018, 15:33\nja läks hoopis homobaari.\njah,meie ei saa ilma partorgideta/ 11. september 2018, 14:29\nega ilma politrukkideta ega ilma odava viinata elada\nirw/ 11. september 2018, 12:32\nJaak on nummim. Ja äratus oleks ka sinine.\nkas/ 11. september 2018, 15:33\nMAIKEN/ 11. september 2018, 12:31\nKAS EI OLE YKSKÖIK KUIDAS KEEGI MAGAB SO WHAT\npeen mäng/ 11. september 2018, 17:13\nAga see suunab su valima ...Et ometi mitte Ekret, sest temaga samastatakse Marcot jne. Räpase poliitika mängukesed.\nAjakirjanik/ 11. september 2018, 12:12\npeaks endale selgeks tegema, mis asjad on nipsasjad. Vaevalt, et nendeks on alkohol, WC-paber või CD-plaat.\npeldikupilte/ 11. september 2018, 11:57\nsamuti paluks ja julga mõõte!!\njuunior/ 11. september 2018, 11:50\nmis selle võrdluse mõte peaks olema?\nSelleks/ 11. september 2018, 11:57\net ikka EKREt enne valimisi alavääristada\nLorenz/ 11. september 2018, 13:53\nEKRE t alavääristab Madisson, kes tirib ajakirjaniku oma magamistuppa.\nhehehe/ 11. september 2018, 20:56\nirw kuubis. EKREnaudist MODE. söö vähem MMSi kolhoosnikk


Rohuaia kohvik - Arvustus.com arvustused\nKõik Söögikohad Rakvere söögikohad Rohuaia kohvik\nKohvik Rakveres. ROHUAIA 13. Telefon: 322 5333 Lisas Tuleroog\n“Toit, teenindus, koht meeldivad ning sõbralikud.”\n31.03.2019 09:54 - Nimetu\n2. rohuaia kohvik\n“Koht oli ilus, aga köik muu oli väga suur pettumus. Löuna ajal pitsat tellides venis toidu kättesaamise aeg 40 minuti peale. Ma oleks sellest siis aru saanud kui oleks olnud palju rahvast, aga kohvik oli kyllaltki tyhi. Teenindus oli väga aeglane ja selle venitamise eest isegi ei vabandantatud. Esimene ja viimane kord kui ma tulen teie söögikohta sööma.”\n06.10.2017 11:31 - Nimetu\n3. Rohuaia kohvik Rakveres\n“Kahjuks olen enamuses Rakvere söögikohtades pettuma pidanud, seega kui ma kord Rohuaia kohvikust möödusin ja märkasin, et tegemist on mingi uue ja aknast paistva järgi ka kena söögikohaga, lubasin endale, et tulen sinna kindlasti kord sööma.\nSee kord jõudiski kätte paar päeva tagasi. Olin endale loonud mingi kujutluse, et tegemist on ökokohvikuga. Pagan teab, kust selline mõte tekkis, aga v-o "Rohuaia" nime järgi. Kuna ma Rakvere tänavaid liiga hästi ei tunne, ei teadnud ma kohe, et kohvik on oma nime saanud lihtsalt tänava järgi, kus ta asub.\nSisse astudes võtab esmalt vastu saiakeste-koogikeste lett ning siis päris kena sisekujundusega kohvik. Vahvad mustrilised tapeedid ja helged toonid. Rahvast jagub. Tagaruumis peetakse lausa kellegi vanema daami sünnipäeva.\nProovin burgerit, mis serveeritakse friikartulitega, mis pole eriti head. Taldrikul on ka väike ketšipikausike, kus asuv kaste on kõige halvem ketšup, mida ma olen saanud. Ma ei tea, mis tootja sellist asja teeb, aga see oli ikka päris paha. Kotletil polnud viga! Aga jälle mingi ketšupi-hapukoore kaste seal vahel oli imelik. Lubati, et burger on cheddariga, selle asemel oli mingi tumekollane protsessitud juust, sse pehme, individuaalsetes kilepakkides elutsev õudus.\nHind oli hea, vast 5 eurot. Aga komponente peaks veel hoolega timmima.\nVõtsin ka selge kalasupi, kus oli rikkalikult igasuguseid mereloomi. Punast ja valget kala, krevette ja v-o isegi krabilihatükikesi. Aga see supp oli tugevalt ülesoolatud. Sõin tükid seest välja ja jätsin leeme järele, sest isegi meri, milles need elukad on elanud, pole nii soolane kui see supp oli. Samas hind -- super! 2.90 kui ma õigesti mäletan. Oleks soolaga piiri peetud, oleks väga rahul olnud.\nTeenindus on suurepärane. Väga hoolitsev ja sõbralik. Neiu muretses, et mul suppi järele jäi ja tundus olevat siiralt huvitatud, mis mulle ei meeldinud.\nSeega: koht kena, teenindus väga hea, hinnad väga head, toit aga tahab veel hoolt. ”\n27.04.2015 10:07 - Tuleroog\nRohuaia kohvik 2019-03-31 6.3/10 22 hindajat\nVaata ka: Päts Pitsakohvik Grillers Burgerikohvik Bamboo Garden


Subaru on järelturul kõige paremini hinda hoidev automark - Mariine Auto AS\nSubaru on järelturul kõige paremini hinda hoidev automark\nOutback võitis “Best Midsize Utility” kategoorias, WRX tõi koju tiitli “Best Sports Car”, Impreza sai “Best Compact Car” tiitli, XV oli parim “Best Subcompact Utility” ning Forester tunnistati kõrgeima järelturu väärtusega mudeliks “Compact Utility” kategoorias. Alates 2010. aastast on Subaru erinevate autoklasside kui ka markide arvestuses esikoha pälvinud juba 37 korral.\n“Üheks olulisemaks näitajaks auto valikul on selle ülalpidamiskulud. Arvukad analüüsid ning auhinnad kinnitavad, et Subaru sõidukid on järelturul kõrges hinnas. See annab kinnitust, et Subaru omanike rahakotti auto ülalpidamiskulud ülemäära ei koorma,” ütles Ringo Rahumeel Subaru Nordicust.\nLisainfo täpsete tulemuste kohta leiad siit


Riigikogu rahanduskomisjoni liige ja Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson.Foto: Raul Mee\nPraegune tulumaksusüsteem soosib suurettevõtteid, aga ei aita väiksemaid tegijaid, kirjutab riigikogu rahanduskomisjoni liige ja Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson.\n2000. aastal Eestis kasutusele võetud süsteem, kus reinvesteeritud kasum on maksuvaba, tõi kindlasti Eestile tähelepanu. Samas pole see tähelepanu olnud alati positiivne, sest mitmes vanas Euroopa Liidu liikmesriigis tekitasid meie tulumaksusüsteemi muudatused küsimuse, kuidas on Eesti ühest küljest piisavalt rikas, et teha selliseid maksukingitusi, ning samas näitab vajadusel ennast piisavalt vaesena, et küsida Euroopa Liidult toetusi.\nIga kord, kui oleme ettevõtte tulumaksu teemat käsitlenud riigikogus, siis oleme kuulnud kiidulaulu sellest, kui palju investeeringuid on reinvesteeritud kasumi maksuvabastus Eestisse toonud. Paraku ei tõesta seda väidet mitte midagi peale ühe rahandusministeeriumi tellitud 2009. aasta analüüsi, milles leiti, et uuringuperioodil 2000–2008 ei vähenenud äriühingu tulumaksu osakaal SKPst ja tänu suurematele investeeringutele ning majanduskasvule laekus ka uuringuperioodil rohkem tarbimis- ning tööjõumakse.\nKui arvestada positiivset pärituult, mida andis sel perioodil maailmamajanduses toimuv, siis oleks õigem öelda, et majanduskasv oli Eestis „vaatamata kõigele“, mitte valitsuse tegevuse „tõttu“. Praegu aga oleme jõudnud olukorda, kus arvestatava majanduskasvu saavutamiseks tuleb pingutada ja vaeva näha, mitte ei tule kasv iseenesest. Tulemus – Swedbank on oma viimases majandusprognoosis kirjutanud, et ettevõtete investeeringud Eestis on kahanenud juba neljandat kvartalit järjest ning nende osakaal SKPst on seetõttu langenud 20 aasta madalaimale tasemele.\nEmor korraldas Äripäeva palvel paar aastat tagasi uuringu, kus küsiti muu hulgas ettevõtte tulumaksu taastamise kohta. Lõviosa ehk 80% ettevõtjatest oli maksu taastamise vastu ja vaid 20% leidis, et maksu võiks uuesti kehtestada. Palju huvitavam on aga uurida, kes on need 20% tippjuhtidest, kes sooviksid maksta klassikalist ettevõtte tulumaksu. Need olid väikeste ettevõtete juhid, kus töötajate arv oli alla kümne ning käive alla poole miljoni euro. Kas need ettevõtted ei ole just Eesti Nokia, keda meil on vaja?\nPraegune ettevõtte tulumaksusüsteem ei aita kuidagi väikseid ettevõtteid. Tore on ju mõelda, et neil on maksuvabalt võimalik laiendada oma tegevust, kuid masina taha on vaja ka inimest. Süsteem soosib Eestis investeerimist masinatesse, aga mitte inimestesse. Masinaid võid osta nii palju, kui kulub, aga nii kui tahad palgata tööjõudu, siis maksa 2/3 maksudena riigile. Selle taustal on raske imestada, miks töökohti ei ole.\nKa maksukuulekusele mõjuks iga-aastane kogu kasumi maksustamine positiivselt. Parafraseerides ütlust „Elevanti söö amps haaval“, siis maksegi on kerge maksta väikeses mahus, aga pidevalt. Moraalne dilemma optimeerida makse kasvab iga aastaga, kui akumuleeritud kasum ettevõttes kasvab ning maksude maksmist lükatakse pidevalt edasi. Nii ongi meil hulk ettevõtteid, kus raha seisab bilansi järgi kasutult kontodel, kuid tegelikkuses on omanikud selle raha ammu ära tarvitanud ilma makse tasumata.\nPraegune süsteem on meelepärane suurtele kontsernidele, kus on võimalik raha laenata emalt-tütrele või vastupidi, aga kõik need suurte kontsernide tütarettevõtted oleksid Eestis ka siis, kui meil kehtiks mujal Euroopas harjumuspärane ettevõtte tulumaksusüsteem. Kas keegi usub, et meie turul ei tegutseks Swedbank, SEB, Neste või G4S, kui meil oleks klassikaline ettevõtte tulumaksusüsteem?


Kuusalu jäi ilma nii vallavanemast kui volikogu esimehest – Harju Elu\nEsileht / Kuusalu jäi ilma nii vallavanemast kui volikogu esimehest\nKuusalu jäi ilma nii vallavanemast kui volikogu esimehest (0)\nKuusalu vald 31.05.2018\nVõimuvõitlus Kuusalu vallas võttis järjekordse pöörde, kui 30. mai vallavolikogu istungil avaldati umbusaldust kauaaegsele vallavanemale Urmas Kirtsile. Umbusalduse läbimineku järel teatas Kirtsi liitlane Kalmer Märtson, et loobub vallavolikogu esimehe kohast.\n2. mail esitatud Kirtsi umbusaldusavaldusele olid oma allkirjad andnud seitse volikogu liiget valimisliitudest Üks Kuusalu Vald ning Arenev Kuusalu Vald.\nEt Kirtsi kuulub valimisliitu Ühine Kodu, võis eeldada, et selle kaheksa vallavolinikku toetavad vallavanema jätkamist. Võtmeküsimuseks kujunes seega, kuidas käituvad ülejäänud neli volikogu liiget.\n“Segane tunne on. Hääletus näitab, kas vallavanem jääb ametisse. Ma ei taha ennustada,” oli volikogu esimees Märtson enne istungit ettevaatlik. “Eelaimdus on minu jaoks natuke negatiivne.”\nVallavolikogu istung toimus üle hulga aja taas Kiiu mõisas. Vallavanema umbusaldamine oli päevakorras ette nähtud kaheksanda punktina. Selleni jõudmiseks kulus kolmveerand tundi.\nUmbusaldushääletust vedav Marti Hääl valimisliidust Üks Kuusalu Vald pikemalt sõna võtta ei soovinud, küll kasutas vallavanem Kirtsi viimast võimalust, et volikogu enamus enda taha saada.\n“Viimased kaheksa aastat on valimisliit Ühine Kodu Kuusalu valda valitsenud koos Reformierakonnaga,” ütles Kirtsi ja jätkas: “Tahaks mainida, et sellel Reformierakonnal ei ole mitte midagi ühist selle rakukesega, mida juhib Margus Soom, vaid need inimesed on täna meie valimisliidus.”\nKirtsi tegi kriitikat ka Hääle aadressil. “Mina vallavanemana küll uskusin, et need erimeelsused, mis meil on, ajapikku sumbuvad, ajapikku me leiame ühtse tunnetuse, kuid kuna tegu on fundamentaalsete erimeelsustega, siis seda ei sündinud.”\nNüüd muutus vallavanem lausa pateetiliseks: “Selle peale võiks öelda – parem õudne lõpp kui lõputu õudus!”\nKirtsi võttis omaks, et probleeme on olnud Kiiu mõisa ehitusega, sotsiaalmaja ehituse ettevalmistamisega ja Kuusalu kooliga. Seda olnuks ka võimatu eitada, sest eelmise aasta oktoobris valmima pidanud Kiiu mõisa tellingute askeldasid endiselt töölised.\nLähenevat umbusaldamist silmas pidades ütles vallavanem: “Võib-olla viivitate käe tõstmisega.”\nVallavolikogu esimees Kalmer Märtson teatas, et umbusalduse läbiminekuks peab selle poolt hääletama vähemalt kümme volikogu liiget.\nSelgus, et Kirtsile olid truuks jäänud Andres Allmägi, Ilvard Eeriksoo, Kalmer Märtson, Kaupo Parve, Urmo Ristisaar, Mart Sestverk, Raul Valgiste ja Kristi Vetemaa valimisliidust Ühine Kodu, kuhu Kirtsi ka ise kuulub. Keskerakondlane Värner Lootsmann otsustas erapooletuse kasuks.\nVallavanema kukutamine – üksteise järel tõusevad Kirtsi vastaste käed. Seisab ja hääli loeb volikogu esimees Kalmer Märtson.\nVallavanemale avaldasid umbusaldust Marti Hääl, Andres Heinver, Kristo Palu, Ingeldrin Aug ja Mait Kröönström valimisliidust Üks Kuusalu Vald, Madis Jõgi ja Avo Vest valimisliidust Arenev Kuusalu Vald, Mairika Rajaväli ja Ranno Pool EKREst ning Margus Soom Reformierakonnast – ühtekokku kümme volinikku. Seega oli umbusaldus läbi läinud.\nKirtsi tõusis ja lahkus volikogu saalist. “Meil on veel päevakorrapunkte, milleks on uue vallavanema kandidaadi esitamine,” jätkas Märtson. Nüüd selgus piinlik lugu, et Kirtsi kukutajatel sellist kandidaati polegi.\n“Seadus ütleb väga selgelt, et kui ei ole, siis määratakse vallavanema asendaja vallavalitsuse liikmete hulgast,” teatas Lootsmann. Segaduses mindi vaheajale.\n“Teen ettepaneku määrata vallavanema kohusetäitjaks Heino Junolainen,” ütles Märtson vaheja järel. Ettepanek läks läbi 12 poolthäälega.\nSee on punktivõiduks valimisliidule Üks Kuusalu Vald, mille ridadesse Junolainen kuulub, aga mitte lõplik võit, sest vallavanema kohusetäitjaks saab kinnitada vaid kuni kaheks kuuks.\nVaevalt oli õnnestunud kohusetäitja leida, kui puhkes uus kriis. “Nimelt on mul kavas Kuusalu vallasekretärile esitada avaldus volikogu esimehe kohalt lahkumiseks alates 5. juunist,” teatas Märtson istungi lõpetuseks.\nKellele konkreetselt Märtson oma avalduse esitab, on ebaselge. Kuusalu valla veebilehel ilutseb küll vallasekretäri lauatelefoni number ja teave, et see inimene töötab esimesel korrusel, kuid nime lahtris haigutab tühjus.\nKuusalu vald 13.09.2019\nKuusalu vald 11.09.2019


Vallavanema naisele toetuse eraldamine tekitas pahameelt - Saarte Hääl\nInternetikommentaatorid on juhtinud tähelepanu sellele, et kõige suurema toetuse ehk 31 647 krooni määras kohaliku omavalitsuse hindamiskomisjon Pihtla vallavanema abikaasale Ilme Hütile, jättes samas rahuldamata seitse taotlust.\nKomisjoni esimees, Pihtla abivallavanem Endel Pank ütles Oma Saarele, et rahastamata jäetud taotlustest neli ei vastanud hajaasustuse veeprogrammi nõudele, mille kohaselt peab taotleja rahvastikuregistri andmetel olema elanud Piht-la vallas 1. jaanuarist 2008.\nÜks taotleja oli maksuvõlglane ja kahe puhul tulnuks toetussumma ühe kasusaaja kohta ebaproportsionaalselt suur – vastavalt 98 500 ja 50 540 krooni, selgitas Pank.\n“Ilme Hüti taotluse puhul tuleb silmas pidada, et kavandatavatest töödest saab kasu kaks majapidamist kokku kaheksa inimesega. See teeb ühele kasusaajale eraldatavaks toetussummaks 3956 krooni,” ütles abivallavanem. Ta lisas, et ülejäänud toetust saanud taotlejate puhul oli summa ühe kasusaaja kohta 5306 krooni.\nIlme Hütt sai hajaasustuse veeprogrammist toetust pumbamaja veetõsteseadmete rekonstrueerimiseks.\nEndel Panga sõnul vahetatakse tööde käigus välja pumbamaja kogu amortiseerunud seadmestik, st sügavveepump ja hüdrofoor koos automaatikaseadmetega, torustik koos liitmike, sulgarmatuuri, mudakoguja ja manomeetritega ning paigaldatakse uus elektrijuhtmestik. Komisjoni tööd juhtinud Endel Pank kinnitas, et vallavanem Tõnu Hütt oli hindamiskomisjoni otsusel oma abikaasa taotluse hindamise ajaks komisjoni tööst taandatud.\nLisatud: 18.09.2009 / 05:52\nsee taandamine selleks hetkeks on siililegi selge.Nagu maakonna parima opetaja valimistel oma mees taandas.Aga semud on ju alles.kas valllavalitsuse tootajad ei peaks aitama neid projekte vahekegi koostama.Muidugi koik ikka oma meestele, nagu ka sini-must -valge lipu maaramine Pankade ouele…..Uus vallavanem ju tulekul ja ikka vaja …..koik siililegi selge….\nLisatud: 18.09.2009 / 08:10\nselle peale peab ikka ka tulema, et pumba jaoks üldse raha küsida. Kogu aeg on olnud ju juttu, et kaevuprojekt on neile, kel vett ei ole, st et projekt on kaevu rajamiseks. aga võta näpust, pump läheb katki ja kohe kena koht, kust raha küsida. oleks vöind ikka natuke oodata, kui enam vallavanem ei ole, oleks olnud korrektsem… see asi jätab lihtsalt paha maigu asjale juurde.\njanu oja ääres\nLisatud: 18.09.2009 / 08:16\nÄärmiselt ebaeetiline tegu. Seda enam, et sellised asjad saavad juhtuda väikestes maakohtades. Kõige hämmastavam seejuures on see, et seltsimees Tõnu Hütil ei ole häbi raasugi ja ta kandideerib taas valla volikogusse. Selline tegu on kõige otsesem näkkusülitamene neile inimestele, kes sinini peavad veeta läbiajama. Veelkordne näide sellest, et valimistel ei tohiks valida vanu kommareid ja korrumpeerunud tegelasi.\nLisatud: 18.09.2009 / 08:24\nNo mis te tahate nüüd öelda, et kui perest keegi on riigi või KOV teenistuses, siis nagu toetusi küsida ei tohigi? Selline lähenemine on lihtsalt rumal. Minu teada see toetus oli küll seadmete peale samamoodi nagu puurimiselegi. Puutusin ise ka kokku sellega.\nLisatud: 18.09.2009 / 08:56\nMu meelest igati selge lugu – raha oli vaja välja anda ja teised küsijad ei vastanud (riigi määratud) nõuetele. Kui oleks ainukese nõuetele vastaja ka maha kärpinud, siis oleks raha lihtsalt jaotamata jäänud? Mis siin ikka kadedusekiusu ajada.\nLisatud: 18.09.2009 / 09:09\nKuulge targutajad, lõpetage hämamine. Esiteks ei teadnudki paljud veevajajad vallas, et toetust üldse makstakse, teiseks ei suuda vanainimesed üksinda dokumente korda ajada. Elanike teavitamise töö oli vallas tegemata, samuti oleks vallavalitsuse kohus aidata inimestel dokumente vormistada. Sisuliselt toimetati asi kitsas ringis ära, põhimõttel käsi peseb kätt. Eriti öövastav on seejuures see, et teatud tegelased püüavad veel sellist sigadust õigustada.\nLisatud: 18.09.2009 / 21:41\nKui lugeda kommentaare ka mõne teise teema alt, siis peaks kõik uurivad ajakirjanikud ja uurimisorganid Tõnu Hüti tegemiste vastu väga kõvasti huvi tundma. Eks selliseid selle on ka mujal valdades. Üks krd-i sahkerdamine muudkui käib…õäk.\nLisatud: 18.09.2009 / 12:29\nTea, kas võiks ma ka nüüd sm. Hüti kajust vett võtta. Mul omal põle kaju veel, ning põlegid teist niipea loota.\nLisatud: 18.09.2009 / 14:28\nMis sa kägised siin ilusa ilmaga netis, võta labidas kätte ja kuku vehkima.\nLisatud: 18.09.2009 / 14:36\nNeh, näädsa nüüd õelat inimest, ta saadab vanainimese nüüd kaju kaevama. Kas mul veel vähe raske elu oo olnd, nüüd larbi kalli raha eest pudelivett. Oo siis Sm. Hütil tilgast kajuveest kahju, ega ma seda tühjaks joo.\nLisatud: 18.09.2009 / 15:44\nKui uus taotluste voor tuleb, küsin kah ämbrit ja kooku. Vee tõsteseaded või nii. Iga majaomanik võiks hüdrofoorile kah taotluse sisse panna. Minu arust on selle asja mõte ikka uue kaevu tegemine, sinna kus probleem tõsine. Ämbri. pumba ja hüdrofoori võiks ikka ise soetada ,vastavalt võimetele.\nLisatud: 20.09.2009 / 00:47\nMöla pidada ja edasi teenida – õige hõlma ei hakka siin keskit! Nu vot Paratoru on täitsa jokkar mees, maladets!\nLisatud: 20.09.2009 / 21:52\nLas koerad hauguvad- karavan liigub edasi.\nLisatud: 20.09.2009 / 14:19\nPolitsei kogub teipimisjuhtumi uurimiseks infot, tase on lihtsalt selline!\nLisatud: 21.09.2009 / 09:16\nHeh, heh, ei anna see Hütt sulle vanamutt tilkagi oma veest. Looda sa seda.\nOled sa hundi kurgust enne konti kätte saanud. Siin pole miskit muud, kui tee talgud ja kuku tõepoolest ise kaevu kaevama. Aga iseenesest on see Hüttide poolt ikka häbematu tegu küll. Aga näed vanajumal isegi ei mürista.\nLisatud: 23.09.2009 / 15:38\nTeipimisjuhtum ei anna alust menetluseks.\n“Kogutud info põhjal puudub vajadus menetluse alustamiseks,” ütles Oma Saarele Kuressaare politseijaoskonna infojuht Kristi Mägi.


inglise k: pectin\nsoome k: pektiini\nPektiin on looduslik tarretav aine, mida on ohtrasti pihlakamarjades, ploomides, mustades sõstrates, pohlades ja õuntes, kuid ka mitmetes teistes marjades ja puuviljades. Pektiini on enim küpsemisele alles lähenevates viljades, kuid küpsemise käigus pektiinisisaldus väheneb pidevalt ja jõuab lõpuks päris nulli lähedale.\nTööstuslikult valmistatakse pektiini tsitruse- või õunakoortest ning turustatakse kas vedelal kujul või pulbrina. Soomes müüakse pektiini apteekides. Lisaainete nimekirjas kannab pektiin koodi E440. Pektiini leidub ka Soomes toodetud moosisuhkru koosseisus.\nKodus saate pektiini valmistada sidruni- ja apelsinikoorte alumisest pehmest valgest osast ja seemnetest, keetes neid vähese veega umbes tund aega ja lisades saadud veidi mõrkja vedeliku apelsinidest keedetud marmelaadi hulka. Võite ka tükeldada 1 kilo pestud õunu, milles küljest on eemaldatud ainult varred, keeta neid väheses vees 30 minutit ja lasta 12 tundi sõelal nõrguda. Keetke väljanõrgunud mahla ägedal tulel, kuni kogus väheneb kaks korda. 1,5 dl saadud siirupitaolist vedelikku on küllaldane 1 kg moosi või mahla tarretamiseks. Arvesse tuleb võtta asjaolu, et pektiin vajab tarretumiseks niihästi orgaaniliste hapete kui suhkru juuresolekut ning kindlasti ka kuumutamist.\nVäärtused. Lisaks tarretavale omadusele on marjades ja puuviljades leiduv pektiin väga tervislik kui lahustuv kiudaine, vähendades veres ringleva kolesterooli hulka, neutraliseerides organismi sattunud raskmetalle ning seedekanalis moodustuvaid kahjulikke ühendeid. Suurepärane abivahend on pektiin ka kõhukinnisuse korral.


Elisa on ka sel aastal unikaalse Katusekino toetaja 13.06.2011\nElisa MiNT on Tallinnas Viru Keskuse katuseterrassil asuva Katusekino toetaja 2011 hooajal. Unikaalses Katusekinos näidatakse mitmekülgset väärtfilmivalikut, kino on avatud kuni 18. septembrini. Katusekino kohvikus saab kohapeal surfata tasuta ja piiramatult internetis Elisa MiNT-iga. Selleks tuleb kohviku teenindajalt küsida Elisa netipulk. Kohvikus surfates võib läbi lugeda saabunud e-kirjad või online ajalehed, kuulata muusikat või vaadata youtube`st videoid. Katusekino kohvikus on värskes õhus viibides väga hea ka nutitööd teha.\nProgrammiga saab tutvuda Katusekino koduleheküljel www.katusekino.ee


Pakume tööd IT süsteemide administraatorile | Santa Monica Networks\nPakume tööd IT süsteemide administraatorile\n20 tegevusaasta jooksul on ettevõte omandanud turuliidri rolli võrgu-, turva- ja IP sidelahenduste osas. 2009. aastast pakub ettevõte oma klientidele andmekeskuste täislahendusi, mis hõlmavad nii servereid, andmesalvestust, virtualiseerimist kui ka nende komponentide peale pakutavate lahenduste väljatöötamist ja haldust. Lisaks tegevusele Eestis on grupi ettevõtted esindatud ka Soomes, Lätis ja Leedus.\nNOC IT süsteemide administraatorit,\nkelle tööülesanneteks on Santa Monica Networks NOC meeskonna serverite haldus ja administreerimine, siseteenuste haldus, arenduste juhtimine ning ettevõtte Eesti kontoris kasutajatoe pakkumine.\nSobival kandidaadil on professionaalsed teadmised ja eelnev töökogemus Linux serverite ja aplikatsioonide administreerimises, eelnev kogemus automatiseerimislahendustega (ansible, puppet vms), eelnev kokkupuude andmebaaside (MySQL) ja populaarsemate programmeerimiskeeltega (Java/Node.js, Python, PHP vms)\nKasuks tulevad ka baasteadmised virtualiseerimiskeskkondadest (Vmware) ja SAN storage süsteemidest, eelnev kokkupuude monitooringu ning IT-haldussüsteemidega. Kandidaadilt eeldame head eesti ja inglise keele oskust (suuline ja kirjalik), head suhtlemisoskust ning koostöövõimet ja organiseeritust.\nEttevõte pakub tööalast koolitust, ettevõttesiseseid arenguvõimalusi, rahvusvahelist töökeskkonda.\nAmetikohale kandideerimiseks palume saata CV märgusõnaga „SMN“ hiljemalt 14.märtsiks personaliettevõttesse Manpower e-posti aadressil kandideeri@manpower.ee või kandideerida www.manpower.ee kaudu.


LAPSEKANDMISKOTID>MANDUCA>Manduca First>bellybutton by manduca, WildCrosses Sand\nSee originaalne ning paljudes kaunites värvitoonides kõhukott pakub kõike, mida üks õige lapsekandevahend peaks pakkuma. Ükskõik kuhu sa plaanid täna minna või mida teha, on seda hästi disainitud kõhukotti väga mugav kasutada ning lisaks aitab see hoida last M-asendis.\nKaal Alates 3,5 kuni 20 kg\nVanus Sünnist kuni 4 aastani\nSee originaalne ning paljudes kaunites värvitoonides kõhukott pakub kõike, mida üks õige lapsekandevahend peaks pakkuma. Ükskõik kuhu sa plaanid täna minna või mida teha, on seda hästi disainitud kõhukotti väga mugav kasutada ning lisaks aitab see hoida last M-asendis.. Sisse integreeritav imikuiste, unikaalne seljatoe pikendus koos peatoega, turvarihmad, keha järgi muganduvad rihmad ning orgaaniline puuvillast ja kanepist valmistatud riie teevad Manducast imelise kõhukoti igaks olukorraks.\nMaterjal – väliskiht on tehtud spetsiaalsest vastupidavast materjalist (55% kanep, 45% puuvill). Sisemine materjal 100% orgaaniline puuvill.\nDuraflex kinnitusrihmad, kõrgekvaliteetne vahtpehmendus ja niklivabad YKK lukud.\nÜlilihtsalt lisatav imikusisu väikestele lastele.\nSeljatoe pikendamise võimalus, mida väiksematel lastel saab kasutada peatoena ning suurematel seljatoe pikendusena. Pikendus on nähtamatu kui seda ei kasutata.\nMahub hõlpsasti enamikesse seljakottidesse või kandekottidesse. Kaalub kõigest 680g ning on kergesti kokkuvolditav suuruseks: 34,5 x 22 x 12 cm. Sobilik lastele 3,5 kg – 20 kg.\nManduca kõhukotti on väga hea kasutada ka imikute kandmiseks, kasutades selleks kõhukottidele mõeldud imikusisu. Imikusisu on kõhukottidega juba kaasas, seega saad sa juba vastsündinu kõhukotti (alates 3,5 kg) asetada. Selliselt saab su laps tunda mugavust, turvalisust ja lähedust, mis on tema arenguks väga vajalikud.\nSuurepärane sobivus nii vanemale kui ka lapsele.\nAnatoomiliselt mugava kujuga puusarihm, mille pikkust on võimalik reguleerida sobivaks, vahemikus 64 - 140 cm. Puusarihm kinnitub kolmeosalise pandlaga. Mugav ka seljale, sest lapse raskus on kantud ühtlaselt kandja puusadele. Kolmes suunas reguleeritavad pehmendusega õlarihmad on mõeldud erinevas suuruses vanematele. Tagatud on lapsele ortopeedide poolt soovitatav M-asend (konnaasend). Et vältida hõõrdumist lapse kaelal või jalgadel, on lisatud lisapehmendused. Seljaosa on ilma pehmenduseta, mis tagab tervislikuma ja parema mugavuse lapsele.\nManduca seljapikendus on mõeldud selleks, et kõhukott saaks kasvada koos lapsega!\nVäga tähtis on kohandumine sinu lapse kehaga. Patendeeritud Manduca seljapikendus on just see mis teeb kõhukoti hästi sobilikuks ning aitab kõhukotil kasvada koos sinu lapsega. See lihtsalt ei kõla hästi vaid ka on hea! Seljapikendus on praktiline alates esimesest päevast, olles alguses peatoeks ning hiljem mugavamaks seljatoeks.\nManduca kõhukotid on väljatöötatud selliselt, et laps oleks loomulikus M-asendis. Kui laps üles tõsta, siis tõstavad nad instinktiivselt oma jalad üles ja veidi harki, mis on nende loomulik kandmisasend ning seda järgivad ka kõik Manduca kõhukotid.\nManduca Fumbee, Brown


Ministeerium tegi Eesti Raudteele ettekirjutuse\n2. juuni 2005 kell 10:59\nMKM tegi täna Eesti Raudteele ettekirjutuse, millega kohustab ettevõtet lubama Spacecomile viivitamatult juurdepääsu raudteeinfrastruktuurile.\nSpacecomil ei ole õnnestunud Eesti Raudteega lepingut sõlmida, hoolimata asjaolust, et uus liiklusgraafikuperiood on juba alanud. Samuti hoolimata sellest, et tegelikult Eesti Raudtee ja Spacecom vahel puudub vaidlus raudteeinfrastruktuuri kasutamise lepingu oluliste tingimuste üle. Spacecom on avaldanud valmisolekut koheselt sõlmida leping Eesti Raudtee poolt möödunud reedel, 27. mail pakutud tingimustel.\nEesti Raudtee ei ole aga nõus lepingut sõlmima. Ettevõtte seisukoht on, et Spacecomil on võlgnevus eelmisest perioodist ja enne, kui see võlgnevus ei ole tasutud, lepingut ei sõlmita. Samas on selle võlgnevuse osas pooleli kohtuasi ja Spacecom on kohtumääruse alusel vaidlusaluse võlasumma kandnud kohtudeposiiti. Seega ei jääks Eesti Raudtee Spacecomi poolt talle võlguolevatest summadest ilma. Samuti on 29. maist alanud liiklusgraafikuperioodil korraldatud infrastruktuuri kasutamise eest tasumine Eesti Raudtee nõudel üksnes ettemaksena, seega puudub risk, et Eesti Raudtee võiks uuel liiklusgraafikuperioodil mingil kombel oma tasudest ilma jääda.\nAS Spacecom on pöördunud kaebusega Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poole, kuna ministeerium on raudteeinfrastruktuurile juurdepääsu vaidluste lahendamise esimene instants.\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi õigusosakonna juhataja Eva Vanambi sõnul ei saa heaks kiita lepingu sõlmimisest keeldumise alusena selliseid tingimusi, mis ei tulene ei raudteeseadusest ega ka Eesti Raudtee enda poolt koostatud raudteevõrgustiku teadaandest, mis peab sisaldama kõiki olulisi tingimusi raudteeinfrastruktuurile juurdepääsuks.\nEva Vanamb: ?Antud juhul on Eesti Raudtee läinud raudteeseadusega vastuollu ? avaliku raudtee omanik peab lubama vedajatele diskrimineerimata juurdepääsu oma infrastruktuurile, keeldumise alused peavad tulema seadusest. Eesti Raudtee poolt lepingu sõlmimisest keeldumise põhjust ? varasem võlgnevus, mille osas on poolte vahel vaidlus kohtus ? ei saa aga pidada seadusega kooskõlas olevaks. Samuti on avaliku raudtee omanikul kohustus kohelda kõiki vedajaid võrdselt.?\nSpacecom kannab kaebuse kohaselt raudteeinfrastruktuurile juurdepääsu puudumise tõttu eelduslikku kahju iga päev summas üle 600 000 krooni. Haldusmenetluse seadus kohustab riiki kahju vältimiseks haldusmenetlust läbi viies viivitamatult tegutsema. 'Seetõttu olemegi koostanud Eesti Raudteele ettekirjutuse ja ootame kiiret tegutsemist ka Eesti Raudteelt,' lisas Vanamb. Ettekirjutus tuleb täita reedeks, 3. juuniks. Selle täitmata jätmisel rakendatakse sunniraha. Eesti Raudteel on aega ettekirjutust vaidlustada halduskohtus 30 päeva jooksul.


3-1-1-26-09 Riigikohtu kriminaalkolleeiumi 4. mai 2009. a kohtuotsus Henry Kaschi väärteoasjas liiklusseaduse § 74^37 lg 1 järgi–Riigi Teataja\n3-1-1-26-09 Riigikohtu kriminaalkolleeiumi 4. mai 2009. a kohtuotsus Henry Kaschi väärteoasjas liiklusseaduse § 74^37 lg 1 järgi\nRT III 2009, 25, 180\nKohtuasja number 3-1-1-26-09\nOtsuse kuupäev 4. mai 2009\nKohtukoosseis Eesistuja Hannes Kiris, liikmed Eerik Kergandberg ja Lea Kivi\nKohtuasi Henry Kaschi väärteoasi liiklusseaduse § 7437 lg 1 järgi\nVaidlustatud kohtulahend Harju Maakohtu 7. novembri 2008. a otsus väärteoasjas nr 4-08-6646\nKaebuse esitaja ja kaebuse liik Henry Kaschi kaitsja vandeadvokaadi vanemabi Maano Saareväli, kassatsioon\nAsja läbivaatamise kuupäev 1. aprill 2009\nIstungil osalenud isikud Tallinna Linnavalitsuse Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti esindaja Ülle Aliorg\nJätta Harju Maakohtu 7. novembri 2008. a kohtuotsus Henry Kaschi karistamises liiklusseaduse § 7437 lg 1 järgi väärteoasjas nr 4-08-6646 muutmata ja kassatsioonkaebus rahuldamata.\n1. Tallinna Linnavalitsuse Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti 13. juuni 2008. a otsusega karistati Henry Kaschi liiklusseaduse (LS) § 7437 lg 1 alusel rahatrahviga 5 trahviühikut ehk 300 krooni. Kohtuvälise menetleja otsuse kohaselt parkis H. Kasch 18. aprillil 2008 mootorsõidukit nelja rattaga Tallinnas Paasiku 7 ehitise juures asuval kõnniteel, kus puudus kõnniteel parkimist lubav ja parkimiskorda täpsustav liikluskorraldusvahend. Sellega rikkus H. Kasch kohtuvälise menetleja hinnangul liikluseeskirja (LE) § 143 p 3.\n2. H. Kasch esitas kohtuvälise menetleja otsuse peale Harju Maakohtule kaebuse, milles taotles otsuse tühistamist ja väärteomenetluse lõpetamist. Menetlusalune isik põhjendas oma taotlust sellega, et liikluseeskirja sätete kohaselt on õuealal kõnniteel parkimine lubatud ka ilma kõnniteel parkimist lubava ja parkimiskorda täpsustava liikluskorraldusvahendita.\n3. Harju Maakohtu 7. novembri 2008. a otsusega jäeti kohtuvälise menetleja otsus muutmata ja menetlusaluse isiku kaebus rahuldamata. Kohus leidis, et õuealal on eelistatud liiklejaks jalakäija, kes võib LE § 203 kohaselt liikuda kogu tee (sh sõidutee) ulatuses. Mootorsõiduki juhile sellist õigust liikluseeskirja järgi antud ei ole ja ta võib liikuda üksnes sõiduteel, mistõttu tuleb LE §-s 207 sätestatud terminit «tee» mõista sõiduteena. Eelneva põhjal tegi maakohus järelduse, et õuealal parkimise suhtes kehtivad lisaks LE §-s 207 sätestatule ka üldised parkimisreeglid, sh LE § 143. Menetlusalune isik parkis LE § 143 p 3 nõuet rikkudes sõidukit kõnniteel kohas, kus vastav liikluskorraldusvahend puudus, mistõttu on teda õigesti karistatud LS § 7437 lg 1 järgi.\n4. Harju Maakohtu otsuse peale esitas kassatsiooni H. Kaschi kaitsja vandeadvokaadi vanemabi Maano Saareväli, kes taotleb maakohtu otsuse tühistamist ja väärteomenetluse lõpetamist VTMS § 29 lg 1 p 1 alusel. Kassaatori põhiseisukohad on järgmised.\nKassaator leiab, et LE § 207 on LE §-de 142 ja 143 suhtes erinorm, mistõttu LE §-des 142 ja 143 sätestatu õuealal parkimise suhtes ei kohaldu. Liikluseeskirja § 207 kohaselt tohib õuealal parkida ainult tähistatud parklas, selle puudumisel aga teel kohas, kus parkimine ei takista jalakäijat ega muuda võimatuks teiste sõidukite liiklust. Kassaator viitab LE § 2 lg-le 48 ja märgib, et nimetatud sätte kohaselt on tee nii sõidu- kui ka kõnnitee. Seega on LE § 207 järgi lubatud parkida nii sõidu- kui ka kõnniteel tingimusel, et ei takistata jalakäijat ega muudeta võimatuks teiste sõidukite liiklust. Menetlusaluse isiku sõiduk oli pargitud õuealal kõnniteel nii, et jalakäijatele oli jäetud vabaks 2-meetrine käiguriba. Seega ei takistanud menetlusaluse isiku sõiduk jalakäijaid. Eelnevast lähtudes leiab kassaator, et menetlusalune isik parkis sõidukit liikluseeskirja sätteid järgides, mistõttu tuleb väärteomenetlus VTMS § 29 lg 1 p lõpetada.\n5. Vastuses kassatsioonile palub kohtuvälise menetleja esindaja Kaimo Järvik jätta maakohtu otsus muutmata ja kassatsioon rahuldamata. Kohtuvälise menetleja esindaja märgib, et LS § 4 lg-s 6 ja LE §-s 207 sätestatud mõistet «tee» tuleks tõlgendada sõiduteena, kuivõrd LS § 4 lg-s 4 on sätestatud, et kõnnitee on liiklemiseks ette nähtud ainult jalakäijatele.\n6. Kohtuistungil jäi kohtuvälise menetleja esindaja Ülle Aliorg kassatsioonis toodud seisukohtade juurde.\n7. Käsitletava väärteoasja keskseks küsimuseks on see, kas LE §-s 207 sätestatud teeks tuleb pidada ainult sõiduteed või nii sõidu- kui ka kõnniteed. Nimelt mõistetakse LE § 2 lg 48 kohaselt tee all vastavalt teeseaduse §-le 2 maanteed, tänavat, jalgteed ja jalgrattateed või muud sõidukite või jalakäijate liiklemiseks kasutatavat rajatist koos seda moodustavate sõidu- ja kõnniteede, teepeenarde, haljasalade, eraldus- või haljasribadega ning muude teehoiurajatistega. Kui lähtuda grammatilisest tõlgendamisest, nagu seda on teinud kassaator, võib jõuda järeldusele, et LE §-s 207 peetakse silmas nii sõidu- kui ka kõnniteed. Riigikohtu kriminaalkolleegiumi hinnangul ei ole selline tõlgendus aga kooskõlas liikluseeskirja 20. peatüki (§-d 203–207) olemuse ja õueala eesmärgiga.\n8. Liikluseeskirja § 203 järgi võib jalakäija õuealal liikuda kogu tee ulatuses, kuid ta ei tohi juhti põhjendamatult takistada. Riigikohtu kriminaalkolleegium nõustub maakohtu järeldusega, mille kohaselt tsiteeritud sättest tuleneb, et õuealal võib kogu tee ulatuses liikuda jalakäija, mitte mootorsõiduki juht. Ühtlasi on õige maakohtu järeldus, et tee, mis LS § 4 lg 6 ja LE § 2 lg 56 järgi moodustab õueala ning millel jalakäijad ja sõidukid koos liiklevad, saab olla üksnes sõidutee LS § 4 lg 3 ja LE § 2 lg 46 tähenduses. Liikluseeskirja § 207 järgi tohib õuealal parkida ainult tähistatud parklas, selle puudumisel aga teel kohas, kus parkimine ei takista jalakäijat ega muuda võimatuks teiste sõidukite liiklust. Asjakohane on maakohtu seisukoht, mille kohaselt saab olla teeks, kus parkimine korraga takistab jalakäijat ja muudab võimatuks teiste sõidukite liikluse, üksnes sõidutee. Seega ei laiene LE §-s 207 sätestatu kõnniteel parkimisele. Riigikohtu kriminaalkolleegium juhib tähelepanu sellele, et LE §-d 204–207 on sätted, mille eesmärk on jalakäija kui erandkorras kogu sõidutee ulatuses liikuma lubatud isiku ohutuse tagamine. Liikluseeskirja § 204 ja § 205 näevad mootorsõidukite liiklemiseks ette ranged kiiruspiirangud, § 206 keelab mootorsõidukil põhjendamatult õuealale sõitmise ja § 207 tagab, et jalakäija saaks õuealal takistamatult liikuda. Seetõttu nõustub kriminaalkolleegium maakohtu järeldusega, et jalakäija on õuealal eelistatud liikleja. Õuealaga külgneva kõnnitee suhtes jalakäija ohutuse tagamiseks mootorsõidukite liiklusele liikluseeskirja 20. peatükis eraldi piiranguid sätestatud ei ole, kuna tulenevalt LS § 4 lg-st 4 ja LE § 2 lg-st 19 mootorsõidukid kõnniteel sõita ei tohi.\n9. Väärteoprotokolli kohaselt heidetakse menetlusalusele isikule ette LE § 143 p 3 rikkumist. Kuna väärteoasja materjalidest nähtub, et menetlusalune isik parkis mootorsõidukit nelja rattaga kõnniteel kohas, kus puudus vastav liikluskorraldusvahend, on teda õigesti karistatud § 7437 lg 1 järgi.\n10. Lähtudes eeltoodust ja juhindudes VTMS § 174 p-st 1 jätab Riigikohtu kriminaalkolleegium Harju Maakohtu 7. novembri 2008. a otsuse väärteoasjas nr 4-08-6646 muutmata ja kassatsioonkaebuse rahuldamata. Väärteomenetluse seadustiku § 23 alusel tuleb kassaatori poolt esitatud kaitsja tasu hüvitamise taotlus jätta rahuldamata.\nHannes KIRIS Eerik KERGANDBERG Lea KIVI


küsin ka 11. august 2015, kl 12.27\nSuur tänu vastuse eest! Meile jah lubati siiski 28p puhkust, olenemata töövõtulepingust.\nliisa 14. august 2015, kl 15.05\nMinul on tähtaeg on 11.03.2016. Dekreeti saan jääda seega umbes 1.01.2016? Kuna mul 2015 aasta töötasud on kõrgemad kui 2014, siis see peakski olema parem variant. Küll aga on mul saada veel 37 päeva puhkust (35 p 2015 a eest, pluss 2 päeva 2014 aastast). Millal oleks rahaliselt kasulikum puhkus välja võtta ja dekreeti jääda? Kas üldse on vahet?\nSaan aru, et kasulikum on dekreeti jääda 30 päeva enne, et saab kauem kodus olla ja laps vanem.\nTöö on füüsiliselt raske, aga kuna plaanitakse teist inimest ka tööle võtta, siis ei ole otseselt vaja võtta kergemale tööle üleviimist- või kas oleks kasulikum see leht just võtta?\nPuhkust rahana välja võtta ei saa, aga kuidas oleks rahaliselt kõige kasulikum puhkust võtta? Kas oleks kasulikum puhkus edasi lükata lapsehoolduspuhkuse lõppu? Või välja võtta täpselt enne dekreeti minekut? Kas peaksin 2015 aasta numbri sees puhkuse välja võtma, või on targem lükata just jaanuari kuusse? Sest puhkuserahad on madalamad kui palk..\nametnik 16. august 2015, kl 10.43\nkasulik on saada 2015.a võimalikult palju raha, eks\nseega on kasulik võimalusel küsida detsembri palk avansina detsembris\nkasulik on mitte kiirustada dekreeti st minna alles veebruaris\nja jaanuaris võtta välja kasutamata puhkus, detsembri lõpus ka 2014.a päevad st puhkusele detsembri lõpust, et kogu puhkusetasu (2p´ja 35p st 37p eest) laekuks detsembris\nkõik see st dekreeti alles 2016.a veebruaris jne on võimaik AINULT SIIS, kui sa ei lähe lehele "üleviimine kergemale tööle". Nii kui lähed, siis on kohe kohustuslik minna dekreeti 70p enne tähtaega st dekreedi algust valida ei saa.\nKui on üleviimine, algab sinu dekreet detsember 2015 ja dekreediraha on 2014.a alusel...\nkui tähtaeg oleks mitte 11.03 vaid 13.03, saaksid dekreeti 01.01 ja dekreediraha 2015 ausel.\nkui oled sunnitud minema üleviimise lehele\nsiis mida hiljem lähed, seda kasulikum rahaliselt\nkui sa 2014 ei saanud just 30% rohkem palka kui nüüd, siis 70% keskmisest, mida maksab Haigekassa, see läheb VH arvestusse ja vähendab Vh\nkasulikum seda vähem aega saada\nehk siis kui enam töötada ei suuda, kindlasti võtta kogu saada olev puhkus enne lehte, puhkusetasu on ju suurem kui haigekassa makstav.\nSeega töötada kuni tervis lubab, vahepeal olla tavahaiguslehel kui arst annab,kui on käes aeg minna üleviimise lehele, enne selle algut võtta 37p kasutamata puhkust...v-o on tööandja nüus andma ära ka 2016.a dekreedi eest puhkuse 13p(kohustust pole aga küsida tasub)\nkui üleviimise leht tuleb\ntasuks paluda nihutada tähtaega 13.03-ni, et minna rsp-le siiski alles 01.01\nkats 15. september 2015, kl 19.13\nplaneerin rasedust ja sellega seoses mõned küsimused:\nplaneerin rasestuda järgmise aasta jooksul\n-kas emapalka arvestatakse terve 2014 a põhjal, kui nt rasestun järgmise aasta alguses või siis aasta enne sünnitust?\n-kas peaksin ruttu lisasissetulekuid otsima, et saaksin suuremat emapalka?\n-kuidas dekreedirahasid arvutatakse?\nametnik 16. september 2015, kl 15.37\n2014.a alusel ei saa mitte kuidagi VH kui sa alles plaanid rasestuda. On 2015.a, VH 2014.a alusel saaksid juhul kui sinu VH algaks 2015.a st laps oleks juba sündinud või kohe sündimas.\nKui sinu VH periood algab 2016.a siis määratakse VH 2015.a alusel. Kui algab 2017.a siis on VH 2016.a alusel.\nVH algab rsp(dekreedi) lõpust, rsp-le saab jääda kõige varem 70p ja kõige hiljem 30p enne tähtaega. Sünnituse tegelik päev ei muuda rsp(dekreedi) lõppu.\nSeega kui sünnituse tähtaeg on mitte varasem kui 14.september, siis saab dekreeti minna nii, et dekreedi lõpp oleks mitte varem kui 31.12.2016.a ja VH oleks 2016.a alusel st algaks 2017.a\nSünnitushüvitis(dekreediraha) on ka eelmise aasta põhjal. Kui dekreeti jääd 2016.a siis 2015.a alusel.\nkats 19. september 2015, kl 06.55\nMille põhjall dekreediraha arvutatakse?\nametnik 20. september 2015, kl 22.42\nsünnitushüvitis(dekreediraha) arvutatakse eelmise kalendriaasta keskmise sotsmaksustatud töise tulu alusel\nnagu ma juba vastasin\nkui dekreet algab 2016.a siis kõik 2015.a saadud ja saadav töine tulu(palk, puhkusetasu, lisatasu jne)bruto jagada 365= 1 p dekreediraha bruto,\nkui algab 2017.a siis 2016.a sm töine tulu jagada 365 jne\nliisa 08. oktoober 2015, kl 15.01\nametnik, aga mille eest saaksin 2016.a. puhkust 13 päeva? Tööandja oli nõus selle välja andma, aga kuidas neid päevi 13 tuleb jääb segaseks. Puhkust saaksin ju välja võtta siis alates 01.01.16 kuni tähtajani 11.03.16?\nametnik 08. oktoober 2015, kl 16.00\nPuhkust koguneb siiski mitte tähtajani vaid ikka kogu rsp(dekreedi) eest st sinu töövõimetusperioodi=sünnituslehe lõpuni.\nTähtaeg on ju rsp(dekreedi) ajal ja pärast tähtaega oled edasi dekreedis st tähtaeg ei loe, loeb dekreedi lõpp.\nRsp(dekreet) 140p on töövõimetusperiood nagu igasugune haigusleht ja puhkust koguneb töövõimetusperioodi eest võrdselt töötamisega.\nsinu 2016.a puhkus on perioodi eest 01.01.2016 kuni dekreedi lõpukuupäev\nteine laps 26. jaanuar 2016, kl 16.27\nEsimene laps sündis 7.aug.2014, dekreeti jäin 30p varem. VH üle keskmise. Teine laps sünnib 18.mai.2016.\nKuidas oleks rahaliselt kõige parem, jääda uuesti dekreeti 30p enne tähtaega (18.apr.2016) või dekreeti üldse mitte minna?\nametnik 27. jaanuar 2016, kl 17.10\nIkka minna, nii saab üle 400 euro rohkem raha kokkuvõttes+teenib minimaalselt 11 puhkusepäeva.\nJa saab kauem I lapse lht.\nJa loomulikult alles 30p enne tähtaega minna.\na)minnes 30p enne TA dekreeti saad kokkuvõttes\nu30p miinimumpalka (sünnituse-eelne osa dekreedist) + u 110p =VH (sünnitusejärgne osa dekreedist kompenseerituna9+435p VH\n1k miinimumpalka ja 18k=VH\n+ min 11p puhkust(ja puhkusetasu) teenid välja\n+ I lapse lapsehooldustasu kestab 3,6k kauem, sest II lapse VH algab kui ta on u 110p e 3,6k vana ja lht makstakse uue VH alguseni\n3,6 x 38,35\nb)mitte minnes saad 18k VH\npuhkusepäevi ei kogune\nja lht lõpeb 3,6k varem st kohe II lapse sünnist\nLiisi 29. jaanuar 2016, kl 11.15\nKui mu tähtaeg on 26.06.16 ja ma jään dekreeti 30päeva ennem sünnitust. Ja ma tahaks ennem dekreeti jäämist välja võtta kõik puhkuse, siis palju mul täpselt neid puhkusepäevi saada on? Eelmisel aastal võtsin välja kõik 28 päeva ja viimse osa septembri alguses. Mu elukaaslane rääkis, et siis sellest viimasest välja võetud ajast hakatakse arvestama uusi puhkusepäevi. Ja et ma ei saa ikka 28 päeva ennem seda välja võtta.\nametnik 29. jaanuar 2016, kl 11.33\nelukaaslane eksib, puhkus on juba mitu aastat mitte tööaasta vaid kalendriaasta eest(vanasti oli tööaasta eest)\nja see, millal st mis kuus sa 2015.a puhkuse võtsid ei ole üldse tähtis\nkui sa asusid tööle mitte hiljem kui 01.01.2015.a\n2015.a eest(01.01-31.12.2015 eest) saidki 2015.a kokku 28 puhkusepäeva.\nuus puhkuse kogumine algas 01.01.2016.a\npuhkust koguneb kuni rsp(dekreedi) lõpuni, mitte kogu aasta eest, sest osa aastast oled ju juba lapsehoolduspuhkusel.\nSeega kui rsp-le lähed 30p enne st alates 27.05 siis rsp lõpp on 13.10\npuhkust saad perioodi eest\n01.01 kuni 13.10\npeaaegu 9,5 kuu eest.\nKui põhipuhkus 28p siis iga kuu eest 28:12=2,33 puhkusepäeva\nenne dekreeti seaduslik õigus võtta\n9,5 x 2,33= 22 puhkusepäeva\nabi paluja 30. jaanuar 2016, kl 21.44\nPalun abi! Olen pisut segaduses oma sünnituspuhkuse rahade osas. Esimene laps saab mul 2,5 aastakseks juuli keskel. Teise lapse sünnitähetaeg on kolmn nädalat hiljem. Seega kui laps sünnib tähtaajal, hakkan saama miinumum emapalka. Aga kuidas on on lood dekreedirahadega? Kui jään 30 päeva enne tähtaega dekreeti (see on juuli alguses), siis saan miinimum summa sünnituspuhkuse raha? Kas see on siis miinimumpalk/30*140?\nLäksin küll detsembrist uute kohta tööle, kuid detsembris sain ainult paarisajaeurose palga.\nAga kui juhtub, et laps sünnib siiski enne seda, kui esimene laps on 2,5 aastane, kas siis on võimalik saada mingit kompensatsiooni?\nEelnevatest vastustest saan aru, et dekreeti tasub igal juhul jääda, isegi 140 päeva eest saan miinimumtasu?!\nametnik 31. jaanuar 2016, kl 11.14\nJah, sünnitushüvitis(dekreediraha) on käesoleva aasta miinimumpalga ausel, tingimusel, et töölepingus põhipalga nr pole väiksem kui 430 bruto.\n(4,6 x 430)-20%\nTeie õnn on, et 2015.a saite pisutki palka, ka 1 euro garanteerib selle, et VH_miinimumpalk e 430 bruto/kuus.\nKui 2015.a keskmine oleks 0, siis saaksite VH määra st 390 bruto/kuus.\nKui laps sünnib kas või mõni tund enne eelmise lapse 2a6k saamist, siis\nsaate eelmisega sama Vh(kui see on suurem kui 430 bruto)\nkompenseeritakse saadud dekreediraha st makstakse juurde sünnitusejärgsetele dekreedipäevadele nii, et need päevad võrduvad kokkuvõttes nahu VH/päev\nLoomulikult ikka dekreeti!\nDekreet 140p +VH 435p on kokku 575p e 19k raha\nVH sünnist vaid 18k.\nLisaks koguneb dekreedi aja eest puhkust(puhkusetasu) ja I lapse lapsehooldustasu 38,35 saab pea 3,6k kauem sest VH ei alga sünnist vaid uue lapse u 110p e 3,6k vanusest.\nMummu 08. veebruar 2016, kl 11.20\nMurran siin pead ja arvutuste järgi saan tulemuseks selle, et 18k VH on rahaliselt kasulikum, kui see, et jääda dekreeti. Nimelt siis:\ntegemist teise lapsega, vanuse vahe 1,9k.\nesimese lapsega VH kuus kätte 1800eur (selle järgi on ju õige arvutada, kuna jääb samaks?)\nkui mitte minna dekreeti, siis saaks 18kuud*1800eur=32400eur\nkui minna 30p enne:\ndekreet min palga alusel kokku (430*4,6)-20%=1582,4eur\nsellest päevatasu: 1582,4/140=11,30eur\n30p esimest dekr päeva oleks 30*11,3=339eur\nülejäänud 110p eest: 11,3*110= 1243,31eur\n+ saab VH kompenseerimist (VH päevatasu 1800/30=60eur)\n110p eest 60*110=6600eur\nVahe: 6600-1243,31= 5356,69eur + 30p oli 339eur= 5695,69eur, see siis kokku dekreet koos VH kompenseerimisega.\nNii, siis jääb VH 14,5 kuud, mis teeb 14,5*1800=26100eur\npluss kompenseerimine: 26100+5695,69=31795,69eur\nEt ma sain nii, et kokkuvõttes VH-ga 18 kuud on kasulikum rahaliselt (32400eur), kui see, et jääda enne dekreeti (4,6k+14,5k, e 140p + 435p),(siis saaks 31795,69eur)..\nVõi mu arvutus jäi kuskil puudulikuks? :)\nametnik 08. veebruar 2016, kl 12.10\nMinnes rsp-le 30p enne tähtaega on kasulikum kui valida VH sünnist.\nVH sünnist=18k VH\nvälja teenimata jääb min 11p puhkust(puhkusetasu arvestades VH on üsna suure põhipalga alusel)\n3,6k lühemalt saad I lapse lht mis on 38,35/kuus st vähem kokku 138 eurot\nlisaks see 30p miinimumpalka(sünnituse-eelne dekreedi osa)\nst 430 bruto e 344 kätte\n344+138=482 + puhkusetasu on võitu dekreeti minnes\na) kas 18 x VH\nb) 14,4k VH+ 3,6 k=VH suurust(dekreediraha+komp)=kokku ju 18k VH suurust\nlisaks 1k miinimumpalga suuruseks jäävat dekreeti +3,6k lht+puhkusepäevad\nKüsimus 29. veebruar 2016, kl 18.23\nKüsimus VH ja dekreedi kohta: sünnitustähtaeg on 16. oktoober, kuid soovin, et VH arvestatakse 2015 aasta tulude järgi kuna on võrreldes 2016 aasta tuludega üle 200 EUR kõrgemad. Kas sellisel juhul oleks kasulik jääda dekreeti 70 päeva enne so 8.august või ikkagi 30 päeva enne tähtaega? Puhkust on kogunenud 30 päeva, kuid ei plaani seda välja võtta kuna läheksin niigi vara dekreeti.\nametnik 01. märts 2016, kl 10.50\nSaamaks VH 2015.a alusel tuleb rsp-le(dekreeti) jääda hiljemalt 13.08, et VH 1. päev oleks 2016.a.\nEi pea jääma kas 30 või 70p enne, võib valida ka 69, 68, 67...jne päeva enne.\nKui minna hiljem, siis algab VH 2017.a ja on 2016.a alusel(kogutulu 2016.a jagatakse mitte 12k vaid 12k miinus töövõimetuskuud sh dekreedikuud 2016)\nLoomulikult ei pea puhkust võtma, võid jätta pärast VH lõppu või lausa lhp lõppu(tööle naasmisest 1a jooksul).\nMari-Liisa Reigo 06. aprill 2016, kl 11.38 Registreerus: 5 aastat tagasi\nMul on selline küsimus, et kui ma olen raseduse tõttu kergendatud tööle üle viidud ja lähen dekreeti 25 august siis emapalka hakkan saama 2017 ja siis arvutatakse emapalk 2016 aasta põhjal eks ole?\nKas emapalga arvutamisel arvestatakse ka seda raha mida maksab mulle haigekassa (nn kergendatud tööle üleviimise raha.)?\nEhk siis kas minu emapalk = (jaanuar 2016-august 2016 tööandja makstud palk + haigekassa makstud kergendatud tööle üleviimise raha) Ja see jagatud 8-ga?\nametnik 06. aprill 2016, kl 16.17\nVastasin eelmises teemas. Vt ülevalpool.\nKatrin 25. juuli 2016, kl 15.07\nMinul hakkab sünnituspuhkus 26.09.2016 ja sünnitama pean 26.10 (tegelt 23.10.2016).\nSaan ma õieti aru, et sünnituspuhkus lõpeb mul 2017 ja emapalka hakkab saama 2016 eest? Isegi kui laps sünnib varem nt aug-sept, sünnituspuhkust ei lühendata vms??\nTöötaval emal, kellel on õigus ka rasedus- ja sünnituspuhkusele ja sellega kaasnevale sünnitushüvitisele, on vanemahüvitisele õiguse tekkimise päevaks sünnituslehe lõpupäevale järgnev päev ning vanemahüvitist makstakse 435 järgnevat kalendripäeva (koos sünnituspuhkusega ja sünnitushüvitisega kestab maksmisperiood 575 kalendripäeva ehk 19,17 kuud).\nametnik 27. juuli 2016, kl 09.52\nKatrin- jah, hoolimata sellest, mitmendal rsp päeval laps sünnib, juba alanud rsp on 140p ja siis algab VH\nkui laps ei sünni enne 14.08, siis sinu rsp lõpp on 2017.a ja VH 2016.a alusel.\nPlaan 23. märts 2018, kl 23.03\nPlaneerime esimese lapse saamist ja minu jaoks on kogu see teema täiesti võõras. Kuna 01.09.2019 muutub vanemahüvitise maksmise kord, siis on seoses sellega mõned küsimused. Ma saan aru, et õigus vanemahüvitisele tekib peale SP lõppemist ehk 140 päeva peale dekreedi algust. Kui see õigus tekib 02.09.2019, kas siis arvutatakse vanemahüvitist juba uue korra järgi? Kui ma tahaks hüvitist saada 2018 aasta eest, siis peaks SP lõppema enne 14.augustit?\nametnik olen 24. märts 2018, kl 19.32\nJah, õigus VH-le tekib pärast 140p rsp lõppu.\nJah, kui õigus tekib 2019.a on aluseks 2018.a.\nNn uue korraga ma hetkel 100% kursis ei ole aga minu teada muutub süsteem 1.septembrist 2019.a?\nSeega saamaks vana süsteemi alusel(e kogu 2018.a alusel) peab rsp lõppema hiljemalt 30.augustil, et VH algaks 31.augustil. Mingit seost siis 14.augustiga ei ole.\nPlaan 25. märts 2018, kl 11.23\nMa sain aru, et kui VH algab peale 14.augustit, siis arvestatakse hüvitist juba 2019 aasta eest. Või ma sain millestki valesti aru?\nPlaan 25. märts 2018, kl 18.25\n*Järgi, mitte eest.\nametnik olen 26. märts 2018, kl 12.58\nkui rsp(dekreet) algab enne 14.08 siis lõpeb see ka sel aastal ja siis algab VH samal aastal ja VH on eelmise kalendriaasta alusel, kui pärast 14.08 algab rsp siis lõpeb järgmisel aastal ja VH on käesoleva aasta alusel.\n*kui rsp(dekreet) algab enne 14.08.2018 siis on VH 2017.a alusel,\n*kui rsp algab pärast 14.08.2018 on lõpp ja VH algus 2019 ning VH 2018.a alusel.\nAlates 1.sept 2019 algava VH puhul arvutatakse uue korra alusel: viimased 9k jäävad arvestusest välja st\nnii saan mina aru\nkrissu 30. mai 2018, kl 13.19\nTere, ametnik olen!\nPalun head nõu!\nMinu eelmine laps sündis 12.02.2017.a.\nOlen hetkel vanemapuhkusel (hüvitis lõpeb 7.08.18)\nTeise lapse sünnituse tähtaeg on 24.08.2018.a.\nKas peaksin minema samuti 30 päeva enne uue lapse sünnitähtaega dekreetpuhkusele ja katkestama vanemahüvitise?\nKas rsp ja vanemahüvitise rahad on samad nagu esimese lapse puhul (arvestatud 2016. aasta alusel)?\nKas on vajalik end vahepeal tööle vormistada?\nKas on veel midagi, mida on kasulik teada?\nametnik olen 30. mai 2018, kl 20.09\nLoomulikult on kasulik lõpetada lhp ja minna rsp-le(dekreeti) ja loomulikult alles 30p enne tähtaega\njuunis viid tööandjale lhp lõpetamise avalduse, kus 1.tööpäevaks 25.august\nalates 25.august oled rsp-l.\nVH on eelmisega sama kui laste sünnivahe jääb alla 2a6k.\nEi, sünnitushüvitis(dekreediraha) ei ole eelmisega sama vaid (kuna sul 2017.a keskmine palk puudub) on algul hetke miinimumpalga alusel st 500 kuus\nkoos I uue VH-ga saad ka kompensatsiooni st kõigi sünnitusejärgsete dekreedipäevade eest makstakse juurde, et kokkuvõttes saad =VH-ga (st saadud dekreediraha/päev+komp/päev=VH/päev).\nKui sünnib tähtajal ja dekreeti minna 30p enne, saad komp 110p eest, ainult 30p jääb siis miinimumpalka.\nDekreeti minnes saad raha rohkem(võrreldes VH sünnist 18k) 1k miinimumpalka + 3,6k kauem I lapse lapsehooldustasu st 3,6 x 38,35/kuus\nrsp(dekreedi) aja eest teenid puhkust ja puhkusetasu.


Eesti juurtega ärimees pani raha koroonaviiruse antikehade 3D printimisse | Digigeenius\nEesti päritolu USA riskikapitalist Steve Jurvetson teatas äsja, et tema juhtimisel investeeriti biotehnoloogiafirmasse Prellis Bio, mis sisuliselt 3D prindib koroonaviiruse antikehasid.\nTulevikus võib tema hinnangul nii leida ravi ka teiste viiruslike ja bakteriaalsete haiguste vastu. “Sellest võib mõelda kui inimese kehavälisest immuunsüsteemist, mis ei aja ühegi nakatunud patsiendi proovi. Nad on juba näidanud, et see töötab Zyka viiruse puhul,” kirjutas Jurvetson sotsiaalmeedias.\nLihtsustatult, sünteetilised lümfisõlmed võimendavad inimese tegelikke immuunreaktsioone ning nii saavad kiiresti, kõigest 32 päevaga tootmisvalmiks uued inimese antikehad. Protsess ei nõua inimeste nakatumist ega massilist testimist. Kehaväiline immuunsussüsteem valib ja toodab antikehi, mida saab kohe testida ja kasutada I / II faasi kliinilistes uuringutes. Nii võimendatakse juba olemasolevaid antikehade tootmistehnoloogiaid.\nEttevõte lähtub seisukohast, et inimeste nakatamine (vaktsineerimine) ei saa olla püsiv lähenemisviis immuunsuse arendamisele, sest rahvastik on kasvanud liiga suureks ja liiga seotuks.\nInimese immuunsüsteemi kehva võime tõttu toota pikaajalisi koronaviiruse antikehasid, eeldatakse, et vaktsiinidel on madal efektiivsus ja see viirus muutub kogu maailma elanikkonnale endeemiliseks ehk laial levinuks ja omaseks. Samas jätkuvaid mutatsioonid, mistõttu tuleb reageerida äärmiselt kiiresti.\nSeetõttu leiab firma ja selle inestorid, et parem lähenemine on luua sünteetilistes platvormides inimese immuunsüsteemid, mis võimaldab haiguslahinguid pidada väljaspool tervet inimkeha.\nKriitikud ütlevad aga, et vaid kehavälisele meetodile panustamine on riskantne ning vaktsiinide toime ehk keha loomulik vastupanu on tõestatud meetod.\nMärksõnad: 3d printimine, koroonaviirus, Steve Jurvetson\nEuroopa ravimiamet sattus küberrünnaku ohvriks, häkkerid said ligi koroonavaktsiini dokumentidele


Miks ma tõmbasin oma Netbooki iPadile, et katta E3\nLOS ANGELES - Kui Apple esmakordselt iPadi tableti vabastas, oli otsekohe arutelu selle üle, kas see võiks või võiks Netbook'id asendada kui kaasaskantavat arvutiplatvormi. Lõppude lõpuks on mõlemal seadmel klassil sarnased väikese ekraaniga ekraanid ja nad kasutavad väikese võimsusega osi, et tagada pika aku kasutusaeg, mis on palju kaugemal kui keskmine 15-tolline sülearvuti.\nMinu esialgne seisukoht oli, et iPad ei olnud Netbooki tapja. Vaatamata oma tugevustele puudus see tarkvara paindlikkusest ja traditsioonilisest klaviatuuri / puuteplaadi sisendskeemist, mida enamik tootlikkust vajavad. Samal ajal tundus, kuidas asendada väike, kerge iPad olukordades, kus tavaliselt kannab sülearvutit, tundus atraktiivne väljakutse.\nPuudub parema katse läbi tulekahju iPad osana reporteri arsenal kui hüpata otse üheks suurimaks tech press sündmused aasta sellega. Kuna tablett ilmus pärast CES-i (ja isegi kui ma mõtlesin kaks korda, et usaldada seda näidet iPadile), tundus E3 videomängude väljapanek suurepärane võimalus.\nEsimene samm oli testida CNETi sisemist blogimistööriistu iPadi Safari brauseriga. Kuigi Safari jaoks pole seda optimeeritud, leidsime, et blogimise armatuurlaud toimis piisavalt hästi, kuigi peame mõned väiksemad nupud suumima.\nSuurim probleem oli fotode üleslaadimine blogitööriista - blogi armatuurlauale sisselogimisel teatas meile, et selleks oli Flash vaja. Muidugi, isegi kui see toimib, puudub iPadist üleslaadimiseks traditsiooniline töölaua- või kaustasüsteem. Ma leidsin, et võin siiski fotosid staatilisest URL-ist importida ja seejärel kasutada meie tavalisi blogi fototööriistu.\nPärast mitmete võimalike lahenduste testimist töötati välja võimalikud lahendused, et võimaldada E3 uudiste blogimist iPadist. Eeldades, et enamik näituse lugusid sisaldaks originaalset fotograafiat (olen kasutanud blogis postitusi paari aasta jooksul erinevatel telefonidel pilte, kuna ma saan seda kohe), seadistasin Flickri rakenduse minu telefon (praegu iPhone 3G), et fotosid saaks veebis kiiresti üles laadida.\nSealt pääseksin oma iPadiga oma Flickr kontole, haaraks foto staatilise URL-i ja impordin selle blogi tööriista. Pärast seda töötas blogi postituste tegelik kirjutamine, kategoriseerimine, eelvaade ja avaldamine peaaegu sama hästi kui Netbookis.\nLoomulikult muudavad need täiendavad sammud protsessi keerulisemaks, kui ma peaksin, ja ma ei ole kindlasti kaugeltki väitnud, et see on tulevikus kohapealse aruandluse viis. Kuid see oli lõpuks toimivam kui algselt oodatud.\nSamuti väärib märkimist, et ma säilitan traditsioonilist täissuuruses sülearvutit suurte fotogalerite töötlemiseks ja pika vormi tükid kirjutamiseks, kui ma tagasi pöördun, nii et see ei tee pakendamist ega reisimist lihtsamaks. Aga see teeb minu igapäevase kandekoti kergemaks, mis on oluline, kui sa jalad peaaegu kogu päeva. Ka iPadi kirjutamine midagi kirjutada või midagi võrgus vaadata ja kohe alustada on tohutu muutus istumisest ootamas, kui ootan oma tavalist Netbooki talveunest välja tulekut.\nSelle katse suurim üllatus oli see, kui lihtne oli tegelikult kirjutada artikleid (kaasa arvatud see, mis on iPadis tervikuna kirjutatud). Kasutades sisseehitatud märkmete rakendust alguses, seejärel lõhkudes ja hankides Apple'i lehekülgede rakenduse õigekirjakontrolli ja eksportivate funktsioonide kohta, leidsin, et kirjutan ainult natuke vähem loomulikuks kui Netbookis (kuigi ma tunnistan oma aastatepikkust kogemust kümnete tööga kokkusurutud Netbook-klaviatuurid, alates korralikest ja kohutavatest, võivad olla aidanud).\nSelle katse poolel hetkel on see segatud tulemuste kott. IPadi kerge kaal, pikk aku ja kohene rahuldamine andsid oma kasuks, nagu ka asjaolu, et käsikirjade kirjutamine sellel ei olnud nii valus kui ma arvasin, et see oleks. Teisest küljest on fotode üleslaadimise probleem keeruline ning fotode töötlemine Photoshopiga või slaidiseansi koostamine on võimatu, nõudes eraldi varukoopiaarvuti kasutamist.\nMida sa arvad? Kas iPad võib Netbooki asendada on-the-go blogimise või muude sülearvutiga seotud ülesannete täitmiseks? Jagage oma kogemusi allpool olevas kommentaaride jaotises.\n7 küsimust, mida tuleb enne kaabli tühistamist kaaluda\nMiks peaksite Alexaga koos puhkama minema ja kuidas seda teha\nPeatage puuduvad värskendused sõpradest Facebookis\nKuidas kasutada ID-ID-d oma vana MacBookiga\n© Copyright 2020. All rights reserved. Miks ma tõmbasin oma Netbooki iPadile, et katta E3


Parandus: veakood -505 Android-telefonides - Appuals.com - Kuidas On\nParandus: veakood -505 Android-telefonides\nPaljud kasutajad, kes värskendasid rakendust Lollipop (Android 5.0), väitsid uute rakenduste installimisel veakoodi „-505” olemasolu. Viga tekib põhimõtteliselt ühilduvusprobleemide ja mitte kõigi, vaid mõne rakenduse tõttu, samal ajal kui installimine algab, annab teile kardetud vea hüpikakna, mis ei tundu kunagi kaduvat. Kas olete ka selle probleemiga silmitsi? Siis on meil proovimiseks mõned parandused:\n1. meetod: kasutajatele, kellel on lubatud mitu kasutajat\nPaljude kasutajate jaoks, kelle nutitelefonis oli lubatud „mitme kasutaja”, tekkis viga probleemi tõttu INSTALL_FAILED_DUPLICATE_PERMISSION ”. Kui ka teie Android 5.0 nutitelefonis on mitu kasutajat, toimige järgmiselt.\nLogige oma seadmesse sisse külaliskonto kaudu.\nMinema Seaded ja siis Rakendushaldur.\nKontrollige, kas installitud rakenduste loendis on rakendus, mida proovite installida. Kui jah, klõpsake seda.\nNüüd klõpsake nuppu Desinstalli\nNüüd taaskäivitage telefon, logige sisse oma peamise kasutajaga ja proovige rakendus uuesti installida.\nRakendus peaks nüüd olema hõlpsasti installitav. Kui teil pole nutitelefonis siiski mitu kasutajat ja olete endiselt probleemiga silmitsi, on meil veel üks väike lahendus, mis võib teie jaoks sobida.\n2. meetod: dubleerige allkirjastatud õigused\nSee meetod on rakendatav ainult kõrgema silumis- ja arendusteadmistega kasutajate jaoks. Teine tõrke tekkimise olukord on see, kui installitaval rakendusel on ühised allkirjastatud õigused teise rakendusega, mis on teie seadmesse installitud erineva paketinimega. Kui teie rakendus Play poes töötas enne värskendamist (enne Lollipopi ei olnud levinud luba puudunud), siis võib see juhtuda ka teie puhul. Järgige neid samme:\nUurige jälge / logi, kuni installimine toimub Google Playst, ja kohe, kui tõrge ilmub, peaksite nägema allkirjastatud õigust, mis on duplikaat.\nKui olete leidnud vigase loa (oletame näiteks, et see on midagi sellist:\nandroid: protectionLevel = 'signatuur' />), muutke see järgmiseks:\nandroid: protectionLevel = ”signatuur” />\nProovige rakendus uuesti installida.\n3. meetod: Maci kasutajatele\nAvage terminal. Mine Rakendused kaust ja seejärel Utiliidid kaust.\nSisestage see käsk: cd ADT / sdk / platvormi tööriistad ja vajutage sisestusklahvi.\nNüüd tippige see käsk ./adb desinstallige testpakett [Sisestage paketi asemel oma paketi nimi testpakett ] ja vajutage sisestusklahvi\nSee peaks võimaldama teil rakenduse desinstallida. Vahemälu ja andmekataloogide kustutamise vältimiseks ärge unustage desinstallimisel lipu „-k” lisamata.\nkuidas pääseda turvarežiimis Windows 10 käsuviibalt


Eeskujuks: uue aja tubli vanaema lendab lapselapsi hoidma kasvõi teise maailma otsa! - DELFI Naistekas\nVanaemaks Rootsis eesti-iraani peres\nJuta räägib rõõmsalt, et talle on kingitud igaks juubeliks üks lapselaps: tütretütred 50. ja 55. sünnipäevaks, pojapoeg sündis samal aastal, kui vanaema sai 60. Kui pojapoeg elab Tallinnas ning veedab vanaema seltsis palju aega, siis tütrelapsed käivad Jutal külas Rootsist. Oli aga aeg, kui vanaema veetis tütrelastega koos mitmeid kuid.\nJuta tütar Ragne kolis üle kahekümne aasta tagasi Rootsi Tartu-suurusesse linnakesse nimega Gävle ja kohtas seal peagi ka Iraanist pärit meest. Varsti kõlasid pulmakellad ja sündis pere esimene laps Maria.\nVärske vanaema sellel hetkel juhuslikult ei töötanud ja sai kohe tütrele appi minna. „Tütrepere elas tollal kahetoalises korteris, mina magasin läbikäidavas eeskambris,” kirjeldab Juta. Aga ei olnud hullu — häid lambaid pidavat ju palju ühte mahtuma.\nRagne käis sel ajal, kui Maria päris beebi oli, veel koolis rootsi keelt õppimas ning tal oli ka väike terviseprobleem. Laps ei maganud öösiti ning mina pidin siis olema lapsevalves, et Ragne saaks puhata,” meenutab Juta, kes oli Rootsis ühtejutti viis kuud.\nHea suhe lastelastega\n„Tegelik tasu vanaema töö eest on see, et sain laste esimestel elukuudel pikalt Rootsis olla ning tänu sellele on mul lastelastega tihe suhe.”\nEmadus — hirm ja arm (8) 21.05.2013\nNaine, kellest tahad rohkem teada — Merle Jääger ehk Merca (38) 06.04.2013\nJuta on leplik inimene, kes harjub igal pool. „Ma ei ole eriti nostalgiline, ei mäleta, et oleksin oma tuttavate järele igatsenud, ning teadsin ju, et tulen koju tagasi,” räägib Juta. Ka tema poeg elas sel ajal välismaal ning Juta tundis end Rootsis tütre peres vajaliku ja armastatuna, kodus aga oleks olnud puhta üksinda, välismaal elavate laste ema.\nJuta mõtleb sooja südamega tagasi aegadele, kui käis Rootsis lapsi hoidmas. Mariaga sai ikka igasugust nalja. Tumedat verd tüdruku tuline temperament avaldus niipea, kui lapsel avanes võimalus iseloomu näidata. Näiteks läks vanaema lapsega jalutama, aga laps ei tahtnud ise kõndida, vaid nõudis, et teda sülle võetaks. Vanaema vahel võttis ja vahel ei võtnud ka — eriti siis, kui õues oli talv ja seljas rasked riided. „Tüdruk aga ei tahtnud ise käia ja viskas end tänavale pikali. Mina läksin ikka edasi, aeg-ajalt piilusin, mida Maria teeb. Kui ta nägi, et jõuan juba kaugele, siis tõusis lõpuks püsti ja hakkas ise edasi kõndima,” meenutab Juta nüüdseks juba kaugeid mälestusi.\nTagantjärele tore lugu juhtus, kui Ragne perre oli sündinud teine tütar Brianna ja Tallinna vanaema kutsuti taas Gävlesse. Maria oli selleks ajaks juba viiene — väike väljakujunenud isiksus. Kord läks Juta lastega poodi, Brianna lamas vankris ja Maria seisis vankri taga, nii et sai samuti sõita. Koduteel pani Juta aga vankri taha raamile kotid ning Mariale ei olnud enam ruumi. Seepeale Maria vihastas ja lükkas käru nii, et võrestik, millel olid kotid, vajus laiali ja kotid pudenesid mööda sõiduteed igasse suunda. „Ma ei saanud ei edasi ega tagasi ja ütlesin Mariale, et Eestis oleks tal selle eest pepu tuliseks tehtud,” meenutab Juta natuke naerdes, „aga Maria läks Ragnele kaebama ja rääkis, et mummu (vanaema — toim) tahtis mul peput ära kõrvetada!”\nMaria ja Brianna isaga saab Juta keelebarjääri tõttu suhelda ainult siis, kui keegi tõlgib. „Kui oskaks keelt, oleks mul talle võib-olla midagi ette heita,” on Juta nõutu, „aga keelt ei oska, suhelda ei saa… mis seal ikka. Meesterahvas ka. Miniaga võib-olla oleks problemaatiline sama köögi peal olla.”\nJuta kiidab, et väimees on väga hea isa ning muidugi ka suurepärane kokk. „Mina tegin selliseid lihtsamaid toite, aga Iraani toite teeb ikka väimees ise,” räägib Juta, kellele väga meeldivad väimehe riisiroad. Suur tunnustus oli, kui ükskord Rootsi iraanlaste üritusel oli Juta valmistatud koorekastmes kana nii menukas, et üks Iraani naine küsis lausa retsepti.\nSidet hoiti ka kohalike eestlastega: käidi sünnipäevadel ja muidu koosviibimistel ning näiteks ka Tõnis Mägi kontserdil. Aga Juta pani tähele, et Rootsi eestlastel pole kommet, et vanavanemad hoiavad lapselapsi, pigem käivad vanaema-vanaisa lihtsalt külas. Kuigi Juta tegi Rootsis lapsehoidmise rasket tööd, on tal põhimõte, et oma laste käest raha ei võta. Söök oli olemas, vajaduse korral ostis tütar emale mõne riideeseme ning sünnipäevaks ja jõuludeks tehti ka väike rahaline kingitus.\nJuta meelest on tegelik tasu aga hoopis see, et tänu koosveedetud esimestele elukuudele on tal tütrelastega siiani tihe suhe. Maria helistab vanaemale mitu korda nädalas, küsib tervise kohta ja kurdab oma elumuresid. Brianna on kinnisem ja vaiksem — rohkem eesti moodi tüdruk -, kes ise väga sageli ei helista, aga kui vanaema tema telefonil kätte saab, arutatakse ikka ilma ja inimeste ja iseenda üle.\nJuta unistuste puhkus on, kui ta saab koos kõigi kolme lapselapsega spaasse minna — seal saab lastelastega koos olla, aga süüa ei pea ise tegema. Sest mis seal salata, lastel on kindlad maitse-eelistused ning kui toidu eest vastutaks vanaema, peaks ta tegema kõigile kolmele eri söögi.\nOlin nii õnnelik, kui vanaemaks sain!\nReet oli sellel hetkel, kui temast sai vanaema, teinud ühte ja sama tööd — töötanud meediaettevõttes reklaamitoimetajana — 14 aastat jutti. Ja siis vahetas ta oma karjääri, millest oligi juba pisut tüdinud, professionaalse vanaemaameti vastu: elas kolm aastat tütre peres, algul Iirimaal ja hiljem Inglismaal.\n„Minu mõlemad tütred lähenesid kolmekümnele, nii et aimasin ja isegi juba ootasin, et minust saab varsti vanaema,” räägib Reet, kelle noorem tütar Laura õppis sel ajal Iirimaal Dublinis. Beebiuudis saabus, kui Laural oli käsil doktorantuuri teine aasta.\nKuna Iirimaal on emapuhkus märksa lühem kui Eestis, sai Laura olla poeg Lucasega kodus vaid kaheksa kuud.\nNiisiis, ehk tuleb Tallinnas värvikat töö- ja seltsielu elav ema appi? Ja ema tuligi — jättis töö ja lendas kohale.\n„Ma olin nii kohutavalt õnnelik, kui vanaemaks sain, ning loomulikult tahtsin ma juures olla ja näha, kuidas kasvab poisslaps,” meenutab Reet. „Neid esimesi beebipoisiga veedetud kuid ei vahetaks ma kunagi mitte millegi vastu!”\nKui Reedal endal on kaks tütart, siis tema tütardel on nüüdseks kummalgi kaks poega, ja vanemal tütrel pealegi kaksikud. „Ma ikka ütlen, et kolme aastaga sündis perre neli poissi!” naerab Reet.\nReeda tütar ja tütre brasiillasest abikaasa olid lapse sünniks ja kauge vanaema saabumiseks väga põhjalikult valmistunud. Nad olid Dublini kesklinnast kolinud turvalisse Malahide’i linnajakku, kus Reeda sõnul elasid suures osas heal järjel inimesed. Keskkond ei saanud parem ollagi: palju parke ja mänguplatse, rand ja keskaegne linnus… Kuigi Reeda sõnul võib Iirimaa halbadest ilmadest terve romaani kirjutada, ei lasknud ta ennast kliimast segada. Ega ka sellest, et tal polnud esialgu linnas ühtegi tuttavat. Jalutas lapsevankriga, istus pargipingil ja luges — Iirimaa kohta.\nReeta üllatas, kui palju oli nii Iirimaal kui ka hiljem Inglismaal erinevaid mänguringe, kus ta lastelastega käis.\nTasapisi hakkasid ka tuttavad siginema, sest Reet on aktiivne suhtleja ja positiivne tüüp, kes tõmbab inimesi ligi. Näiteks kohtus ta peagi teise Eesti vanaemaga, kes samamoodi oli lennanud tütrele appi. Nädalavahetustel, kui ema-isa Lucasega tegelesid, nautis Reet Iirimaa võlusid: reisis ringi, käis džässi- ja filmifestivalidel, ooperis ja disainifestivali avatud uste päeval.\n„Tegelesin ikka oma hobidega, tegin kõiki neid asju, mida Eestiski: nautisin filme, muusikat, käisin Argentina tangot õppimas ja ka zumba’s (tantsuline treeningprogramm — toim),” kirjeldab Reet vaba aega. „Nädala sees piirasin oma soove, aga nädalavahetustel tegin kõik tagasi!”\nTa kasutas iga võimalust võõrast maad uurida, luges kohutavalt palju. „Dublin on ju kirjanike linn,” kirjeldab ta.\nAga… täpselt poolteist aastat hiljem, kui Reet oli Iirimaaga juba kenasti ära harjunud, sai Laura panganduses töötav abikaasa tööpakkumise Londonisse. Perele oli see raske otsus, sest kõik algas otsast: uued töökohad, uus elukorraldus, uus kodu. Ent London on siiski maailma pangandusmeka ja sealne töövõimalus kaalus üles kõik ebameeldivused. Laura leidis samuti kiiresti töö ühes Londoni Ülikooli kolledžis, kaitses valminud doktoritöö ja valmistus teise lapse sünniks. Christopher sündiski varsti. Kuna laps oli mõned nädalad enneaegne, oli vanaema abi hädavajalik.\n„Tegelesin ikka oma hobidega, tegin kõiki neid asju, mida Eestiski: nautisin filme, muusikat, käisin Argentina tangot õppimas ja ka zumba’s.“\nReet ei hoia sõnu kokku ka oma tütart ja väimeest kiites. „Ma pole näinud võluvamat isa, kui on mu tütremees,” sõnab ta. „Ema ja isa jagasid omavahel kõiki raskeid hetki ning lapsed armastavad oma issit kohutavalt. Christopher näiteks pühendus sel ajal, kui isa kodus oli, ainult isale. Lucas samas tahtis rohkem olla emaga.”\nKa Londonis lõi Reet endale kiirelt suhtlusvõrgu, tutvus nii ametikaaslaste ehk teiste vanaemadega kui ka Londoni eestlastega ja käis nendega koos rahvatantsurühmas. „Sain tuttavaks ka vanema põlve eesti daamidega, kelle käest sain teada palju põnevaid asju nii eesti kui inglise kultuurist,” räägib Reet ja pajatab Aino Kallasest ning teistest Inglismaaga seotud Eesti inimestest.\nKas elukutselise vanaema töö oli ka tasustatud? Reet teeb salapärast nägu ja ütleb, et tal oli kogu selle aja oma pangakaart, mida kasutas mõistlikult. Tütre pere tegi vanaemale väga väärtusliku kingi, nimelt reisi Buenos Airesesse, unistuste linna.\nTänavu jaanuaris otsustas Reet, et ka teisel tütrel, kaksikute emal Kristelil on vanaema abi vaja, andis Laurale kaks nädalat aega lapsehoidja leida ning lendas Eestisse tagasi. Suhe ja side Londoniga aga pole kuhugi kadunud, kuigi nüüd lendab vanaema juba pigem külla, lapselapsi hellitama.\n„Päris lapsehoidja ja vanaema vahe on võib-olla selles, et vanaema on kergem ära kasutada,” naerab Reet jälle. Aga kõigil, kellel on vähegi vajadust või võimalust oma välismaal elavaid lapselapsi hoida, soovitab Reet seda teha, sest võõral maal, võõras kultuuris elamine ja olemine ning hakkamasaamine on väga tore kogemus.\nLapselapsi hoides kadusid kortsud\nKommunikatsioonispetsialist ning ettevõtja Aune Past ning tema abikaasa Urmas käivad oma kolmel lapselapsel Charlesil, Sebastianil ja Greetal külas ning neid hoidmas Ameerika Ühendriikides. Varem on lapselapsed mujalgi maailma paigus elanud, Aune hakkas vanaemaks käima, kui tütre pere elas Londonis ning hoidmist vajas vaid üks laps.\n„Sel ajal oli tavaline, et käisin korra-paar kuus,” meenutab Aune, kes on vanaemaks olemist varem klapitanud oma õppejõutööga ning pole seega pikemalt kui kolm nädalat saanud lastelaste päralt olla. Kolm nädalat koos veeta on aga tavaline.\nAunele meeldivad iseseisvad inimesed, kes oskavad oma elu planeerida, teistega arvestada ning väga oluline on ka, et oma soove selgelt sõnastataks. Niisiis, kui on vaja, tuleb vanaemal kohe kauge tee ette võtta. Ideaalis passitatakse kahe pere kalendreid nii, et kõigil oleks lahe koos aega veeta. „Väga mõnus on vanaemaks olla koos vanaisaga,” on Aune kogenud. „Lapselapsed naudivad vanaema-vanaisa teistmoodi elustiili ja seda, et vanavanematel on aega nendega koos iga konna ja liblikaga pargis juttu ajada!”\nKuna Aune saab oma igapäevatöö suuresti internetis korda ajada, pole ta lapsehoidmiseks pidanud „päristööst” pause võtma. Kui lapsed olid väiksemad, ajas ta tööasju öösiti, nüüd aga käivad lapsed koolis ning vanaema saab sel ajal oma tööga tegeleda.\nPastide pere vanade ja noorte vahel valitseb austus ja üksteisemõistmine. „Ütlesin esimesel korral väimehele, et see on sinu kodu ja ma tahan, et sul oleks siin hea olla. Järelikult me peame rääkima. Inimestele tuleb anda privaatsust,” kinnitab Aune, kelle sõnul ei ole vanavanemad ju nagu kummipuu, mis peab kogu aeg elutoas passima.\n„Meil on noortega väga lõbus, kui koos oleme, ja ma loodan, et me mõtleme ka üksteisest hästi, kui me koos pole,” kirjeldab Aune. Väimeespoeg on tore ja suhted on head, aga vanavanemad peavad arvestama, et vanemad soovivad oma lastega üksinda koosolemise aega ka sel ajal, kui vanaema-isa külas.\nErinevat kultuuritausta oma välismaal elava noorperega pole Aune tajunud, küll aga märkab ta, et tänapäeva noored valivad toitu teadlikult ning on ka lastelastesse süstinud terviseteadlikkust. „See on mõnus, jääb endalgi mõni kook põske pistmata,” kiidab Aune.\nAunele tundub, et tema lapsed ning nende sõbrad on väga toredad lapsevanemad, kes ei tõsta laste peale häält, vaid pakuvad valikuid — et laps mõtleks ise, mis oleks talle parem. Kas pigem loomaaed kui arvuti või pigem arvuti kui loomaaed? „Valikud on teadlikud ja põhjendatud. Vahel on neid naljakas kuulda, aga tohutult sümpaatselt mõjub, et lapselapsed teadvustavad, mida nad teevad ja kuidas see sobib kokku teiste laste ja täiskasvanute plaanide ja soovidega,” räägib Aune.\nTa annab endale loomulikult ka aru, tema silmi võivad varjutada vanaema prillid, mis lasevad asju armsana paista. Aga ta tunneb end koos lastelastega nii, nagu üks lastest kolmesena ütles: „Sa teed mind õnnelikuks.”\n„Nad teevad mind õnnelikuks. Samamoodi kui nende ema ja onu ja tädi!” on Aune õnnelik, et tema ja ta abikaasa on vähemalt ühe asja elus hästi teinud. Nimelt selle, et neil on kolm last. „Ma ei tahaks suhkrune olla, aga kõigist kolmest lapsest on suur tugi ning lapselastest ma ei oskakski midagi paremat tahta.” Suur rõõm on, kui meilile potsatab pilt parasjagu porisest väikeõest, mille juures kiri: „Vanaema, ma ise pildistasin.” See teeb päeva rõõmsaks.\nVanaemaks olemine on suur preemia. Aune tõdeb, et kui ta hakkas pikemalt vanaemaks käima, sai tema tervis korda ja kortsudki kadusid. Noored üritavad appi tulnud vanaema ikka ka trenni või koolitusele saata, et lapsehoidmine igavaks ei läheks. „No kus ta läheb, meil on lastega koos vahel väga lõbus, aga kui aeg sealmaal, et teised suured hakkavad koju tulema, märkame, et oleme seinad lilli ja liblikaid täis kleepinud või et vannivaht hakkab juba kööki jõudma. Siis koristame-silume-itsitame täie mõnuga,” kirjeldab Aune lapselastega koos lustimist. Aune annab endale aru, et tegu on tütre ja väimehe koduga, kus nemad kehtestavad reeglid, ning vanaema ei saa käia kolme nädala kaupa segadust tekitamas.\nVanaemaga koos käivad ka praktilised asjad, mis lastele väga meeldivad. Aunel on kahju, et Eestist ei tohi USA-sse toitu viia, sest lastelastele meeldib väga seemneleib. Aune üritab siis ise küpsetada.\nTegelikult aga on ta hoopis klimbisupivanaema.\nVanaema kana-klimbisupi tegemiseks osteti tütre perre lausa katlamõõtu supipott. Muidugi ei saa mööda vanaema pannkookidest — neid tehakse teinekord lausa enne kooli. Kui vanaema-vanaisa lastega koos sööma lähevad, siis ikka sushi’t, see meeldib kõigile.\nKuigi kaugvanavanemad jäävad paljust ilma, ollakse Pastide peres omavahel ühenduses nii tihti kui võimalik, nädalavahetustel skaibitakse, aga lastelastele meeldib ka päris ehtsaid, isetehtud kaarte saata. Aune on rõõmus, et on kursis uudistega uuest rohelisest sisalikust või kolmest kalamaimust, aga ka kooli teadusülesannetest, lapselapsed omakorda aga teavad vanaema tibupoegadest ning koera koerustükkidest.\nÜkskord saatsid lapsed vanaemale postiga pisikese aiakuju, väikese tüdruku. Lapselapsed olid emale poes öelnud, et see teeb vanaemale rõõmu. Kuju tuli küll Ameerikast kohale, aga vaese tüdruku pea oli puhta puru. „Siis ma lappisin seda kildhaaval kokku, endal silmad vees. Ei teagi, kas oli kahju kujust või heldimus vanaema peale mõtlevatest lapselastest,” meenutab Aune armsat seika.\nLapselapsed on vanaemale toeks\n„Ma ei tahaks suhkrune olla, aga kõigist kolmest lapsest on suur tugi ning lapselastest ma ei oskakski midagi paremat tahta.“\nVahva on ka see, et lastelaste kool suhtleb kaugvanavanematega tihedalt. Iga kord, kui vanavanemad Ameerikas, toimub koolis kas etendus või kontsert ning Aune ja Urmas on käinud lastelaste koolis rääkimas Eesti jaanipäevast ning jõuludest.\nAune naudib oma kolme lapse ja lapselaste elamise viisi. Ta õpib neilt kogu aeg. „Ma arvan, et ma olen nende ema harjumused kujundanud ja ema ise on olnud tubli juurdeõppija. Äkki ma siis olen neile andnud harjumuse õppida ja uudishimulik olla? Väike tütretütar kirjutab raamatuid. Kirjutab ja joonistab ja köidab kokku ja siis loeb neid mulle ette. Väga vahvad jutud, eriti tema enda esituses. Ja siis räägin mina, mis minu raamatutes kirjas on. Ja millest ma veel tahan kirjutada ja siis ütleb tema, mida näiteks mu järgmise raamatu peategelane konn Matilda teha võiks,” kirjeldab ta.\nAune sõnul on väga suur õnn, kui su kõrval on targad ja iseseisvad noored inimesed. Aga selge on ka, et ema ja vanaema roll on olla alati toetaja, pealepuhuja, ärakuulaja, patsutaja, lohutaja, julgustaja, tunnustaja, innustaja — see, kes armastab tingimusteta. Vanaemana on aega ka vastuarmastust tingimusteta nautida. „Emana ma ikka muretsesin, kas kõik on nii, nagu peab. Nüüd on rohkem julgust nautida suhteid laste ja lastelastega. Ilmselt on lapsed vastutuse üle võtnud!”\nKasulikud soovitused: kuidas tüütute telefoni teel kaupa pakkuvate müüjatega toime tulla


Eesti Turismifirmade Liit pöördus ministri käskkirja tõttu õiguskantsleri poole - Eesti Turismifirmade Liit\n02/10-2020 : Eesti Turismifirmade Liit (ETFL) palus õiguskantsleril analüüsida, kas 1. oktoobrist kehtima hakanud majandus- ja taristuministri Taavi Aasa käskkiri otselendude piiramise kohta vastab […]\nEesti Turismifirmade Liit (ETFL) palus õiguskantsleril analüüsida, kas 1. oktoobrist kehtima hakanud majandus- ja taristuministri Taavi Aasa käskkiri otselendude piiramise kohta vastab põhiseadusele ja muudele seadustele. Liit kaalub ka halduskohtu poole pöördumist.\nETFLi hinnangul on tegemist ebaefektiivse ülereguleerimisega ning vastamata on jäänud küsimus, mis põhjendusel tuleb eelistada lendu ühest lennujaamast teisele, kui nakkuskordaja on selles riigis ja piirkonnas sama. Seetõttu palus liit hinnata õiguskantsleril käskkirja vastavust seadustele, sealhulgas põhiseadusele.\n„See on järjekordne põhjendamatu majanduslik hoop reisiettevõtetele, kes korraldavad otselende erinevatesse puhkusesihtkohtadesse või teistesse lennujaamadesse ning on sunnitud nüüd kas reisid ära jätma või leidma inimestele pikema, kallima ja keerulisema võimaluse jõuda sihtkohta. Näiteks Eestist otse Türki puhkusele lennata enam ei tohi, aga Saksamaa kaudu ikka võib,“ selgitas Eesti Turismifirmade Liidu president Tiit Pruuli.\n„Viiruse leviku piiramiseks Eestis on need meetmed ebaproportsionaalsed ning luuakse põhjendamatu ebavõrdne kohtlemine – mingisugust suuremat kaitset need reeglid ei tooda, sest kel vaja, saab eelmainitud linnade ja riikide kaudu ikka siseneda või väljuda, kuid nakatumisrisk on kindlasti kõrgem,“ lisas Pruuli.\nPruuli sõnul on viimastel kuudel meditsiini ja lennunduse valdkonna erialaeksperdid juhtinud korduvalt ministrite ja valitsuse tähelepanu faktidele, et nakatumisoht otselendudel on kordades väiksem kui ümberistumistega lendudel. Uuringud näitavad selgelt, et pikemal lennuteekonnal ja ümberistumistel on inimkontaktide arv suurem.\n“Ekspertide antud sisendit on valitsusasutused kindlameelselt ignoreerinud ning kõne all olev käskkiri on näide riigivõimu omavolist. Seetõttu kaalume käskkirja vaidlustamist ka kohtus,“ ütles Pruuli.\nETFLi sõnul tuleb meetmete loomisel igakordselt kaaluda ja põhjendada, kas ja kuidas on rakendatav õiguste ja vabaduste piiramine demokraatlikus ühiskonnas vajalik arvestades erinevaid põhiseaduslikke väärtusi ning rakendatavad meetmed peavad olema alati proportsionaalsed soovitud eesmärgiga.