LOE TÄISMAHUS: Kõige olulisem arutelu ehk kuidas ülemnõukogu jõudis otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest vastuvõtmiseni! - Forte\nLOE TÄISMAHUS: Kõige olulisem arutelu ehk kuidas ülemnõukogu jõudis otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest vastuvõtmiseni!\nÜlemnõukogu on teinud olulise otsuseFoto: Arhiiv\nVäljavõte 1991. aasta 20. augusti ülemnõukogu istungist on tegelikult tekst, mida iga Eesti ajaloohuviline võiks lugeda. See oli hetk, kui oli juba teada, et üksmeel on leitud ning hääled riiklikule iseseisvumisele saadakse kokku. Nüüd oli vaja pidada maha veel see viimane lahing ning leida üksmeel. Toome selle osa stsenogrammist teieni muutumata kujul ja täismahus.\nV a h e а е g\nEesti riiklikust iseseisvusest\nLugupeetud Ülemnõukogu, istungjärk jätkub, asugem oma kohtadele! Kohaloleku kontroll.\nKiirustagem, kolleegid, kiirustagem! Kohal on 76 rahvasaadikut, puudub 28. Lugupeetud kolleegid, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimees Arnold Rüütel esineb seadusandliku algatusega ja palub täiendada päevakorda ühe kiireloomulise küsimusega. See eelnõu on teile välja jagatud. Ma palun kõnetooli Arnold Rüütli.\nAustatud Ülemnõukogu saadikud! Kui te meenutate, siis on meil korduvalt olnud juttu, et me peame mõtlema oma üleminekuperioodi lõpetamisele. Ka eile kõlasid sellealased ettepanekud, mõttevahetused sellel teemal jätkusid kitsamas ringis. Täna hommikul kogunesime grupi Ülemnõukogu saadikutega Toompeale, et selle üle veel kord mõtteid vahetada. Leppisime kokku, et valmistame ette otsuse projekti meie riiklikust iseseisvusest ja poliitilisest staatusest.\nAasta 1917: osavõtja kirjeldus eestlaste meeleavaldusest Petrogradis (2) 12.04.2017\nTäna toimus ka Kadriorus maavanemate, linnapeade ning maakondade ja linnade volikogude esimeeste nõupidamine, kus me samuti arutasime seda küsimust. Tulime üksmeelsele järeldusele: me peame astuma tõsise sammu, sest läbirääkimised Moskvaga on takerdunud. Nõukogude Liidu praegust poliitilist olukorda arvestades ei olegi meil teist poolt, kellega läbirääkimisi pidada. Ja sellepärast teen ma ettepaneku võtta see küsimus päevakorda ja täna õhtul arutada seda küsimust ning võimaluse korral vastu võtta asjakohane otsus. Tänan!\nSuur tänu! Kolleegid, ma panen päevakorra täiendamise ettepaneku hääletusele.\nLugupeetud Ülemnõukogu, kes on selle poolt, et täiendada 46. istungjärgu päevakorda ühe kiireloomulise küsimusega, mis käsitleb Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsuse "Eesti riiklikust iseseisvusest" arutelu? Palun hääletada! Lihthäälteenamus. Selle ettepaneku poolt on 66 rahvasaadikut, vastu 7, erapooletuid on 1. Päevakorda täiendatakse.\nLugupeetud kolleegid! Ettekande otsuse eelnõu kohta teeb Marju Lauristin.\nLugupeetud Ülemnõukogu liikmed! Kui me eile võtsime siinsamas vastu otsuse olukorrast, mis on tekkinud seoses riigipöördega Nõukogude Liidus, küsisid paljud teist, kas me jäämegi ainult nende otsuste juurde, kas me ei ütle midagi ka enda kohta. Juba eile väljendus siin saalis selgesti see valmisolek, see tahe, mis võimaldas eile õhtu ja tänase päeva jooksul jõuda pingsa tööga dokumendini, mille projekt on teie ees laual ja mis kannab nimetust Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus "Eesti riiklikust iseseisvusest". Selle otsuse tegemiseni just täna viib meid olukord, mis valitseb väljaspool seda saali. See otsus ei ole kiirelt ja ülepeakaela valmistatud, vaid sellel on väga kindlad õiguslikud alused, mis ühelt poolt lähtuvad Eesti Vabariigi õiguslikust järjepidevusest, mis on kinnitatud meie oma otsusega 30. märtsist 1990.\nSelle aluseks on referendumi teel väljendunud Eesti elanikkonna tahe taastada Eesti Vabariigi riiklik iseseisvus. Meie tänase sammu aluseks on ka meie endi peaaegu pooleteise aasta pikkune töö, mis on kindlustanud Eesti Vabariigi riiklikku iseseisvust sel määral, et täna võime langetada otsuse selle kohta, kuhu me oleme jõudnud. Sellise otsuse langetamine on äärmiselt vastutusrikas. Täna võime järjekordselt kogeda: kui oht on tõesti suur, oleme kõik võimelised kaaluma oma samme Eesti riiklikest huvidest ja oma rahva tulevikust lähtudes.\nTeie ees olev otsuse projekt on läbi arutatud Ülemnõukogu juhatuses, Ülemnõukogu fraktsioonide esindajate nõupidamisel ning on heaks kiidetud eile ja täna peetud Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja Eesti Kongressi juhatuse ühisel nõupidamisel.\nVaatamata mis tahes poliitilistele sümpaatiatele või antipaatiatele, olime kohustatud käituma just nii, nagu meid on juhendanud meie enda otsused. Meie tegevuse aluseks on 1991. aasta 3. märtsi rahvahääletusel ilmnenud Eesti elanikkonna tahteavaldus taastada Eesti Vabariigi riiklik iseseisvus, 1990. aasta 16. mai Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus Eesti Vabariigi Ülemnõukogu tegevusprogrammist üleminekuperioodil Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamiseni ja valitsemise ajutisest korrast. Seal on sätestatud, et üleminekuperioodil tegutsevad Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja Eesti Kongress iseseisvate esinduskogudena, kuid Eesti riiklusega seotud põhiküsimustes peab Eesti Vabariigi Ülemnõukogu vajalikuks Eesti\nVabariigi de facto taastamise nimel kooskõlastatud tegevust Eesti Kongressi ja tema poolt moodustatud Eesti Komiteega. Teie ees oleva otsuse projekti 1. punktis on kirjutatud: kinnitada Eesti Vabariigi riiklikku iseseisvust ja taotleda Eesti Vabariigi diplomaatiliste suhete taastamist. Selles väljendub selgelt, et meie riikluse areng ja Eesti Vabariigi taastamine on jõudnud punktini, mil me võime taotleda oma õigusi rahvusvahelise õiguse subjektina ning pöörduda nende riikide poole, kellega Eesti Vabariigil on olnud diplomaatilised suhted, nende riikide poole, kes ei ole kunagi tunnustanud Eesti Vabariigi annekteerimist Nõukogude Liidu koosseisu. Tänane otsus on väga tõsine sõnum kõigile neile, kes lootsid, et nüüd, mil meie vastu on suunatud suurriigi võimsus, langeb Eesti riik, Eesti ühiskond ussitanud õunana. Täna me näitame kogu maailmale, et mis tahes lootused tõkestada sisemiste vastuolude kaudu meie teed iseseisvusele, ei täitu. Just täna, just praegu on see eriti tähtis, sest sellest tuleneb ka see, et mis tahes relvastatud tegevus meie riigi vastu on agressioon.\nTeine punkt kõneleb sellest, kuidas me läheme edasi riigiorganite moodustamiseni, mis on üleminekuperioodi lõpetamise tingimus. Meile on teenäitajaks Euroopa, kuhu taastatav Eesti Vabariik peab sobima. Selleks on tarvilik põhiseadus, mis töötatakse välja just täna, just siin.\nJa just selle põhiseaduse väljatöötamiseks ongi nüüd leitud lahendus Põhiseadusliku Assamblee moodustamise näol. See on väga oluline otsus, mis on sündinud läbirääkimiste tulemusena. Meil tuleb ületada seni Eesti ühiskonda lahutanud vastuolud, luua põhiseaduse selline projekt, mille tõesti võiks anda rahvahääletusele, referendumile ja võtta sellisena vastu ning alustada sellega ka uut ajaloolise arengu järku Eesti Vabariigis. Kahtlemata oma tänase otsusega me ei saa veel täpselt määratleda, missugune on see konkreetne delegeerimise mehhanism, missugused on need vormelid, mille alusel see koosseis tegelikult välja kujuneb. See nõuab järgnevat tööd. Me peame jätkama seda tööd siin, me peame nähtavasti oma tänasele otsusele lisama mitte ainult selle, vaid mitmeid teisi seadusandlikke akte, kuid nende vastuvõtmiseks on loodud kindel alus.\nKolmandast punktist järeldub: kui meil on uus põhiseadus, siis oleme määratlenud ka need põhiseaduslikud riigivõimuorganid, mis kuuluvad valimisele ja järelikult peab meil olema kindlus, et valimiste korraldamine on tõepoolest ühiselt otsustatud. Täna ei saa muidugi valimiste tähtaega määrata. Kuid on selge, et järgmine aasta, mis on kogu Euroopale oluline aasta, peab ka meil kujunema väga oluliseks aastaks. 1992. aastal valime sellise parlamendi, mis täie legitiimsusega asub üles ehitama meie riiklust. Kui me selle projekti täna vastu võtame, oleme astunud olulise sammu, mis viib meid üle väga paljudest meie arengut seni kammitsenud tõketest. Ma soovin selleks meelekindlust, otsustavust ja üksmeelt!\nÜks hetk, Marju Lauristin! Tundub, et on küsimusi. Kolleegid, ma meenutan teile, et istungit ei juhatata mitte reglemendi järgi, vaid vastavalt erivolitustele. Viimase küsimuse esitab Vitali Menšikov. Ma oletan ühe kirja järgi, et kolleeg Vladimir Lebedev soovib nii küsimust esitada kui ka sõna võtta. Vladimir Lebedev on neljas pärast Heinrich Valku, kuid sõnavõttude lõpetamise küsimuse otsustame hiljem. Küsimused Marju Lauristinile.\nHärra Lauristin, mul on kaks küsimust. Vabandust, proua, keel vääratas, ma olen erutunud. Preambulas on juttu NSV Liidus toimunud riigipöördest, s.t. siin kinnitatakse, et see on juba toimunud. Kas teil on tõendeid selle kohta, et see on juba sündinud tõsiasi? Teine küsimus puudutab teist punkti, kus räägitakse Eesti Vabariigi kodanike esindusorganist Eesti Kongressist. Kas see tähendab, et Ülemnõukogu peab nüüd istungitesaalist lahkuma, et siin saaks istungeid pidada Eesti Kongress? Tänan!\nHr. Lebedevi küsimused on alati väga täpsed ja sisukad. Mul on kahju, et ma esimesele küsimusele ei peagi enam vastama, sest oleme sellele vastanud oma eilse otsusega. Me vaidlesime eile väga kaua. Meil oli algul projektis niisugune märksõna nagu "riigipöörde katse". Me fikseerisime selle märksõna ja me kasutame seda ka täna. Vastates teisele küsimusele, mõistan, et hr. Lebedevi mure on arusaadav. Mul on heameel, et meie otsuseprojekt annab sellele nii selge vastuse. Siin on väga täpselt määratletud: Põhiseaduslik\nAssamblee moodustatakse väga piiritletud volitustega, ta tegeleb põhiseaduse teksti väljatöötamisega enne selle esitamist referendumile. See tähendab seda, et Eesti Vabariigi Ülemnõukogu, jäädes kõrgeimaks seadusandlikuks riigivõimuorganiks Eesti Vabariigis, jätkab oma tegevust. Mis puudutab Eesti Kongressi, siis on selle määratlus Eesti Vabariigi kodanikkonna esinduskoguna olnud algusest peale selge nii kongressi otsustes kui ka Ülemnõukogu vastavas otsuses. Ei ole olnud mingisuguseid taotlusi asendada Eesti Kongress Eesti Vabariigi Ülemnõukoguga.\nLugupeetud pr. Lauristin! Esiteks. Mina kui NSV Liiduga peetavate läbirääkimiste komisjoni liige - nagu ma aru saan, võib seda nüüd nimetada endiseks komisjoniks - olen seisukohal, et ehkki läbirääkimised polnud kerged, kulgesid need siiski edukalt ja võib rääkida edasiliikumisest. Praegu me matame juba ette maha Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu ja kui me Ülemnõukogu algatusel võtame selle otsuse vastu, siis hävitame võimaluse pidada edasisi kahepoolseid läbirääkimisi. See on öeldud märkuse korras. Selle tagajärjel võivad tekkida väga suured raskused. Teiseks on mul küsimus. Mida tähendab taotleda Eesti Vabariigi diplomaatiliste suhete taastamist? Kelle poole peame selle taotlusega pöörduma? Kas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni või eraldi iga riigi poole, kellega Eesti Vabariik kehtestab diplomaatilised suhted? Peale selle olen muidugi väga kurb, et täielikult ignoreeriti minu ettepanekut arutluse ajal juhatuse esimesel istungil. Teise punkti kohta tegin ma ettepaneku, et kui jutt on Põhiseadusliku Assamblee moodustamisest, siis tuleks sellesse assambleesse delegeerida ka linnade ja maakondade volikogude esindajaid. Neil on selleks samasugune õigus kui Eesti Kongressi esindajatel. Ka nemad on valitud demokraatlikel alustel. Mul pole mingit tagatist, et Põhiseaduslik Assamblee töötab välja sellise põhiseaduse, mis tagab venekeelsele elanikkonnale poliitilised, sotsiaalsed ja majanduslikud õigused. Tegelikult ei näe me selles otsuseprojektis mitte mingisuguseid tagatisi. Tänan!\nHr. Sovetnikovi küsimus läbirääkimiste kohta on mulle mõistetav, sest ka mina olen sama delegatsiooni liige. Ma tuletaksin hr. Sovetnikovile meelde, et kõik meie taotlused, mis puudutasid Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamist, läksid luhta. Need läksid luhta siis, kui tõepoolest eksisteeris seaduslik konstitutsiooniline partner. Praegu, mil seda partnerit enam ei ole, on selge, et seda laadi läbirääkimisi me enam pidada ei saa. Kui konstitutsiooniline kord Nõukogude Liidus taastub, olen ma kindel, et läbirääkimised taastuvad. Kuid nüüd on meie staatus muutunud. Me peame pidama läbirääkimisi poliitiliste, majanduslike, sõjanduslike ja muude probleemide üle nagu riik riigiga. Seda oleme taotlenud ja taotleme ka edaspidi.\nNüüd puudutan garantiisid. See, et Eesti Vabariigi põhiseadus kujuneb demokraatlikuks, mis garanteerib kõik inim- ja kodanikuõigused, selle garantiiks on kõigepealt meie enda tahe. Me tahame, et Eesti Vabariik oleks Euroopa demokraatlik riik.\nTeiseks. Väga oluline garantii on see, et pärast põhiseaduse väljatöötamist esitatakse see rahvahääletusele. See põhimõte on sätestatud otsuseprojektis. Ei ole tähtsamat garantiid kui see, et põhiseadus tuleb vastu võtta rahvahääletusel.\nMis puudutab kohalikke omavalitsusi, siis teate väga hästi, et meie Ülemnõukogu liikmete hulgas on suur hulk kohalike omavalitsuste esindajaid, samuti Eesti Kongressi esindajaid, kes kuuluvad maakondade, linnade ja valdade volikogudesse.\nSuur tänu! Kolleegid, ma vabandan manitsuste pärast, kuid ma juhin tähelepanu, et praegu esitatakse küsimusi. Ja küsimus koosneb küsilausest. Arvamused ja hinnangud kujunevad välja läbirääkimistel. Heldur Peterson.\nLugupeetav juhataja ja ettekandja! Ma tahtsin pöörduda just kolleegide poole, et me oleme täna jõudnud tähtsa otsuseni. Me kibelesime juba eile, kuid erinevad jõud ei olnud kahjuks kompromissivalmid. Täna on tehtud terve päev suurt tööd ja ma usun, et esitatud dokument on selge. Kedagi pole tarvis veenda, me võiksime teha lühemalt ja mitte esitada nii palju küsimusi. Ka miitingut pole tarvis enam pidada, sest see toimus Vabaduse platsil. Aitäh!\nSuur tänu! No, kus siin oli küsilause?\nHärra juhataja, ma vabandan, ma jätsin vastamata härra Sovetnikovi kolmandale küsimusele selle kohta, kellega me hakkame taastama suhteid. Tõepoolest, diplomaatilisi suhteid saab taastada ainult konkreetsete riikidega ja iga riigiga eraldi.\nLugupeetud ettekandja! Kolmandas punktis räägitakse uuest põhiseadusest. Preambulas ja esimeses punktis on niisugused mõisted nagu "järjekestvus", "järjepidevus" ja "taastamine". Kas te olete minuga nõus, kui asendada sõna "uus" sõnaga "kaasajastatud"? Kas saavutame terves dokumendis parema sisulise kooskõla? Tähendab, kolmas punkt kõlaks nii: viia läbi Eesti Vabariigi kaasajastatud põhiseaduse järgi Eesti Vabariigi parlamendi valimised 1992. aasta jooksul. Kas siin tekib mingi juriidiline ja sisuline vahe? Tänan!\nHr. Kass! Ma arvan, et me oleme siin poolteise aastaga niivõrd küpsenud, et me enam iseendaga sõnadega ei mängi. Kui on kaasajastatud, järelikult on ka uus.\nLugupeetud ettekandja! Te rääkisite oma sõnavõtus Eesti rahva tahteavaldusest, aga Eesti territooriumil ei ela ainult eesti elanikkond ja see muulastest elanikkond, kes moodustab peaaegu 40 protsenti kõigist Eesti elanikest, väljendas samuti oma tahet märtsikuu referendumite ajal. Kuidas suhtuda muulastest elanikkonna tahteavaldusse? Kas see elanikkond peab nüüd ise oma saatuse eest hoolitsema, ise otsustama või pakute teie mingi muu tee? Tänan!\nHr. Kuznetsov, ma soovitan teil uuesti pöörduda teie ees oleva teksti poole. Nii eesti- kui venekeelses variandis on selgelt sõnastatud: eesti keeles "Eesti elanikkond", Eesti suure algustähega, mis tähendab Eestit kui maad, ja venekeelses variandis "население Эстонии". Mis puudutab seda, kas see tahteavaldus on piisav, siis teame väga hästi, et see on tublisti üle poole Eesti elanikkonnast, seejuures ei teinud me arvestust rahvuste järgi. Mis puutub kõigi Eesti elanike õiguste garantiisse, siis sellele ma juba vastasin. Teises punktis on öeldud, et Põhiseadusliku Assamblee moodustavad kaks kogu, kusjuures me teame, et Eesti Vabariigi Ülemnõukogu on valinud Eesti elanikkond, aga Eesti Kongressi Eesti Vabariigi kodanikkond.\nSelle mehhanismi kaudu, ma usun, tagame tõepoolest kõigi eestimaalaste huvide arvestamise.\nLugupeetud Marju Lauristin! Millisest põhimõttest lähtudes delegeeritakse esindajaid Põhiseaduslikku Assambleesse - kas pariteetsetel alustel või mitte? Ja kas poleks mitte loogiline anda Eesti Kongressile Assamblee assotsieerunud liikme staatus? Ja teiseks. Eesti Vabariiki ja Venemaad seob omavahel leping. Venemaa vajab praegu toetust. Kas te ei arva, et enne nii tähtsa otsuse vastuvõtmist Eesti riikliku iseseisvuse kohta oleks vaja korraldada eelkonsultatsioone Venemaa Ülemnõukoguga? Tänan!\nMa alustan viimasest küsimusest. Me usume, et Vene parlament ja Vene demokraatlikud jõud suhtuvad meie tänasesse otsusesse mõistvalt. Meenutagem: ka suhtusime mõistvalt Venemaa presidendi ühepoolsesse otsusesse kuulutada ennast kõigi Venemaa territooriumil viibivate sõjavägede ülemjuhatajaks. Ta ei konsulteerinud enne seda meiega, sest ta oli kindel, et me toetame tema otsust. Meie oleme kindlad, et tema toetab ka meie otsust. Meie lootus põhineb meievahelisele lepingule, kus on öeldud, et "kumbki pool tunnustab teineteise riiklust vormides, mis kumbki pool endale valib".\nSuur tänu! Vabandan, te jäite vist Viktor Andrejevile võlgu.\nTeine küsimus oli delegeerimisest. Meil kõigil on selle kohta väga palju küsimusi. Need küsimused esitame siis, kui hakkame arutama protseduuriga seotud probleeme.\nLugupeetud härra spiiker! Lugupeetud pr. Lauristin! Ma ei hakka vaidlema selle üle, kas\nNõukogude Liidus on või ei ole toimunud riigipööre. Minu arvates veel ei ole. Kas teile ei näi, et just meie tänane, minu arvates liiga kiiresti vastuvõetud otsus võib seada tõsisesse ohtu Eestis toimuvad rahumeelsed demokraatlikud protsessid. Ma lähtun sellest traagilisest olukorrast, mis praegu on Nõukogude Liidus välja kujunenud.\nMa usun, et selle protsessi kiirust loeme täna mõõtühikutes, millega tavaliselt kiirust ei mõõdeta. See mõõtühik kujutab endast soomusmasinate ja muude raskete masinate hulka meie teedel. Ja ma usun, et sama mõõtühik kehtib ka Venemaa ja kogu Nõukogude Liidu suhtes.\nLugupeetud pr. Lauristin! Te ütlesite oma sõnavõtus, et see projekt ei ole koostatud ülepeakaela, vaid pika aja vältel. Minu teada koostati see dokument tänase päeva jooksul. Varem oli käibel ütlus: "Tao rauda, kuni Gorbatšov on võimul." Mul on selline tunne, et nüüd tuleb seda muuta: "Tao rauda, kuni Gorbatšovi pole." Meie süsteemis eksisteerib praegu ühtne passisüsteem, on ühised rahamärgid, sõjavägi ja piir, mida ei kontrollita. Kes nende küsimustega tegelema hakkab?\nKõigi nende küsimustega hakkame tegelema siis, kui võtame vastu kõik seadused, mis lahutavad meie riigivõimu Nõukogude Liidu riigivõimust. Me lahutame meie raharingluse ja meie majanduse, selleks et toimida iseseisva riigina kõigis suhetes Nõukogude Liidu ja teiste riikidega.\nSuur tänu! Viimane küsimus Vitali Menšikovilt.\nPr. Lauristin! Mul on kaks küsimust. NSV Liidus toimunud riigipööre on praegu muutnud võimatuks kahepoolsed läbirääkimised. Ent kuni seal väljakujunenud ebamäärane olukord laheneb, jätkab Erakorralise Olukorra Komitee käskude andmist ja on olemas väed, kes neid käske täidavad. Ja ma pole kindel, et ei anta käsku tuua väed Tallinna. Ja kindlasti leidub vägesid, kes selle käsu täidavad. Mida me sel juhul teeme? See on esimene küsimus.\nTeiseks. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu on seaduslikult valitud võimuorgan. Selle valis demokraatlikul teel kogu Eesti elanikkond täpsete seaduste ja täpse protseduuri alusel.\nKodanike Komitee on nende inimeste esindusorgan, kes olid Eesti kodanikud kuni 1940. aastani. Selle komitee valimised toimusid pehmelt öeldes väga spetsiifilisel teel ja üpris ebamääraste reeglite järgi. Nüüd aga asetatakse ta ühele tasandile Ülemnõukoguga. Kas see ei ole teie arvates vaikne riigipööre?\nKõigepealt vastus küsimusele, kas meie tänane tegevus vastab ohu suurusele. See küsimus on asjakohane ja mul ei ole vaja otsida mingeid uusi vastuseid, sest Eesti puhul on ajalooline pretsedent ehk ajalooline paralleel 1918. aastast. Me teame, et väljakuulutatud Eesti Vabariik vaevles sünnivaludes just sel hetkel, kui Tallinna sisenesid võõrad väed. Eesti Vabariik sündis sellest olukorrast sõltumata. Ja ma usun, et meie tänane otsus on aluseks järgnevale arengule ja areng on niisama viljakas, nagu oli 20 aastat kuni 1940. aastani. Mis me konkreetselt teeme, see ei ole selle otsuse teema.\nTeine küsimus puudutab probleemi, kas Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja Eesti Kongressi roll\nPõhiseadusliku Assamblee kujundamisel ei ole vastuolus meie põhiseadusega. Ei ole.\nSuur tänu, Marju Lauristin! Sellega on planeeritud küsimused esitatud.\nLugupeetud kolleegid! Mul on ettepanek avada siiski läbirääkimised, kuigi mulle on laekunud hulk ettepanekuid läbirääkimisi mitte avada. Mul on ettepanek piirduda nende soovijatega, kelle nimed on praegu kuvaril ning lisada sinna veel hr. Lebedevi nimi.\nLugupeetud kolleegid, me töötame praegu mitte reglemendi järgi, vaid erivolitustega.\nReglemendi järgi oleksin pidanud pöörduma täiskogu poole palvega lõpetada läbirääkimised pärast 17. taotlejat. Niisiis kõneleb kuus rahvasaadikut. Palun kõnetooli Jaak Jõerüüdi.\nHärra esimees, härra juhataja, head kolleegid! Ajaloo spiraalid liiguvad pidevalt ja vahetevahel õnnestub meil sattuda taas sellesse kohta, kus me asusime. Üks esimesi selles saalis vastuvõetud otsuseid oli otsus koostööst Eesti Kongressiga. Vahepeal on Eesti sise- ja välispoliitilises elus toimunud palju sündmusi. Tänases otsuseprojektis on minu arvates ajaloo spiraaliring pöördunud tagasi väga õigesse kohta. Tänase otsuse loomise valu väljendab taas üksmeele sündi Eesti ühiskonnas. See on tegelikult ainukene ja põhiline komponent, mille alusel on võimalik riiki taastada. Mul on selle protsessi praeguse käigu üle hea meel.\nMa kasutan harva fraasi "rahva tahe". Ometi tahaksin ma täna seda sõnapaari kasutada. Asjalugu on selline, et paljud politoloogid ja filosoofid on selles otsuses ära tähendanud seadusandjate olulise toe. Mina kasutan Nobeli preemia laureaadi Hajeki formuleeringut.\nTema mõte kõlab nii: "Seaduseandjatel ärgu olgu illusioone, et nemad teevad seadusi ja otsuseid. Nende ainuke kohus on seadused ja reeglid, mis on ühiskonnas sündinud või sündimas, üles kirjutada." Ma isiklikult olen täiesti veendunud, et selle projekti vastuvõtmise poolt hääletades kirjutan selle soovi otsuse keelde, mida on soovinud minu valijad. Mul on selleks täiesti kindlaid märke, ma olen selles lihtsalt veendunud. Seaduse - vabandust otsuse - tekst, mis on meie laual, on minu arvates selge, vaba deklaratiivsusest ja on tasakaalustatud.\nMa teen ettepaneku see ilma parandusteta vastu võtta. Tänan!\nHärra esimees, härra juhataja, kolleegid! Täna me oleme astumas sammu, ühte nendest sammudest, mille nimel meid tegelikult on siia saali valitud. On selliseid asju, mis on niivõrd olemuslikud, niivõrd enesestmõistetavad, et igasugused püüdlused seda veel sõnades tõestada ja põhjendada tunduvad lihtsalt kohatuna ja ebasobivana.\nJa selle tõttu ma võib-olla peatun ainult ühel asjaolul, mis rangelt võttes ei olegi võib-olla kõlblik ja sobilik tuua põhjendusena, mis on meeleolulist laadi, aga minu jaoks piisavalt veenev ja toetav. Ma mõtlen seda rahvahulka, kes oli täna kogunenud Vabaduse väljakule.\nViimaste aastate jooksul on mul üsna sagedasti olnud võimalik suhelda suurte rahvahulkadega. Ma olen õppinud mõistma nende meeleolu ja tahet, nägema erilist aurat, mis inimesest lähtub. Ma pean tunnistama, et täna, kui tuli juttu Eesti Vabariigi taaskehtestamisest, nägin sellist ühtset veendumust, sellist ühtset tahet, ma ütleksin sundivat ja kohustavat tahet, mis inimestes vallandus. Ma mõtlen nendele kümnetele inimestele, kes selle lühikese tee jooksul, kui ma tulin alt Vabaduse väljakult üles Toompeale, mind peatasid ja lausa pisarsilmil ütlesid: "Mehed, tehke see asi ometi kord ära!"\nLugupeetud kolleegid, see tekst on lihvitud eri fraktsioonide ja samuti sõltumatute saadikute jõupingutustega, see on kokkuleppe vili, see on kompromissi vili. Ma palun teid, ma teen teile ettepaneku, et neid vaidlusi, mis on juba toimunud ja mille tulemusena see tekst on paberile pandud, enam uuesti ei alustaks. Võtkem seda teksti kokkuleppena, austagem seda kokkulepet ja kui me vähegi suudame, ärgem esitagem, nagu juba Jaak Jõerüüt tegi ettepaneku, siia mingeid parandusettepanekuid. Võtkem ta vastu sellisena, kokkuleppena, nagu ta meile on esitatud, rääkimata sellest, et me ei tea, kas me võime endale lubada pikki arutelusid. Tänan teid!\nSuur tänu! Üks vahetäpsustus minu poolt, mis käsitleb venekeelset tõlget. Spetsialistid pidasid nõu, nad väidavad, et esimeses punktis tuleb vene keeles kirjutada подвердить, mitte\nутвердить. Parandage palun see ära! Niisiis подвердить. Kõned jätkuvad. Heinrich Valk.\nLugupeetud esimees, lugupeetud juhatajad, lugupeetud kolleegid, kallis eesti rahvas! Kremlis riigipöördega tekkinud olukord on andnud meile võimaluse, mis on täiesti võrreldav 1918. aastal Eestis toimunuga. Võimusuhetes on tekkinud ajalõtk, mida me oleme kohustatud kiiresti täitma omapoolse algatusega. On selge, et vaba maailm ei tunnista Kremli võimuhaarajaid ning see saatuse poolt väljapakutud hetk töötab täna meie kasuks. Eesti iseseisvuse kinnitus on meiepoolne vastuhakk perestroika vastastele, vastuhakk Kremlis võimule tulnud ebaseaduslikkusele ja põhiseaduse vastasusele, mis ohustab maailmarahu ja Euroopa ühtsust ning mis annab väga soodsa tausta meie õiglasele püüdele. Me oleme siinsamas saalis kõnelnud ja veeretanud seda kuuma küsimust peost pihku, sahtlisse ja portfelli. Nüüd on viimane aeg sellisele ebamehelikule käitumisele lõpp teha ja meelde tuletada, milliste lubadustega me tulime siia poolteist aastat tagasi. Need lubadused on meil seni täitmata ja meil pole õigust täna siit Toompealt alla minna, kui me käitume argpüksidena ja jätame täitmata rahvale antud sõna. Eesti rahvas vaatab meid, kogu vaba maailm vaatab meid. Vaatame siis ka meie neile ausalt silmi. Tervitan taassündivat Eesti Vabariiki!\nSuur tänu! Vladimir Lebedev.\nLugupeetud juhataja, lugupeetud kolleegid! Ma ei ole ette valmistanud troonikõnet, nagu seda tegi kolleeg Heinrich Valk. Tahan pöörduda saadikute ja Eesti rahva mõistuse poole. Tahan öelda: "Braavo, Rahvarinne!", sest rahvarindelased jõudsid järjekordselt värvi muuta, säilitasid ilmselt taas oma võimu ja valitsuse. Seda, milleni see valitsus on meid juba viinud, Eesti rahvas ilmselt teab, aga milleni ta veel viia võib, seda saame arvatavasti varsti teada.\nKehtib erakorraline olukord, mis võib-olla pole veel täiel määral kehtestatud meie vabariigis. Vabariiki on sisse toodud väed. Meie praegune tegevus, selle dokumendi vastuvõtmine siin, on argument, mis võib kinnitada Riikliku Erakorralise Olukorra Komitee eksisteerimise vajadust. Seda tuleb ka arvestada. Selles dokumendis viitame 3. märtsi referendumile.\nLugupeetud kolleegid, tuletan teile meelde, et oli ka 17. märtsi referendum. Tulemused on teile teada. Ja ma palun järele mõelda, mis juhtub, kui me selle dokumendi vastu võtame.\nMinu meelest peaks olema hoiatav näide Horvaatia, kus käib kodusõda Horvaatia vähemusrahvuse - serblaste ja enamusrahvuse vahel. See on seotud Horvaatia lahkulöömisega Jugoslaavia föderatsioonist. Ma arvan, et see peaks meile mõtlemisainet andma. Olukord\nKirde-Eestis peaks teile tuttav olema, eriti pärast seda, kui me ei andnud võimalust luua\nKirde-Eestis vabamajandustsooni. Ma arvan, et pärast selle dokumendi vastuvõtmist võib olukord Kirde-Eestis muutuda.\nTahaksin rääkida veel ühest asjaolust. Lugupeetud kolleegid, lugupeetud Eesti rahvas, mulle näib, et meie hulgas on poliitikuid, kes väga tahaksid istuda Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis tugitoolis, millel on silt "President"; mulle näib, et mõni inimene tahaks saada Eestimaa raudseks leediks või "rahva päästjaks". Peame olema väga arukad, tähelepanelikud ja ettevaatlikud. Ma arvan, et poolteist aastat ühist tööd on meile mõndagi õpetanud. Tahaksin vähemalt loota, et oleme õppinud kainelt mõtlema ja asju arutama ning prognoose tegema. Tahaksin seda uskuda.\nLugupeetud kolleegid, tunnetades õhkkonda saalis ja tundes, et minu sõnad ei jõua teieni, tahaksin öelda, et selles küsimuses meie fraktsioon, meie saadikurühm ei pea võimalikuks hääletamisest osa võtta. Tänan tähelepanu eest!\nAustatud esimees, austatud juhataja, kallid kolleegid! Jah, täna õhtul me seisame silmitsi ajalooga. Me seisame küsimuse ees, kas lasta ennast möödakihutavast voolust kaasa vedada või tunnetada ennast selles voolus subjektina, rahva ja riigina. Tõesti, teistele võib see olla ainult möödaminev hetk, fakt kuskilt Euroopast. Mõnele siinistujale lihtsalt fakt impeeriumi ääremaalt. Kuid tuleb aru saada üht: meie jaoks on see kõik. Meie jaoks ei saagi see olla teisiti, sest ajalugu on määranud meid siia elama ja meie kohus rahvaesindusena on tagada eluvõimalus siin. Ajalugu on meile õpetanud, et omariiklus on kindlam viis seda Eestis tagada. Fakt, mille vastuvõtmisele me nüüd asume. Ma tahan rõhutada lootust, et see toimub kõrgemal mis tahes erakondlikust huvist, mis tahes kuuluvusest. See tähistab ühe tee lõppu, ent veel rohkem on teise tee valgust. Meil kõigil seisab ees pikk, pikk tee ületada üleminekuperiood iseendas, oma riigis. Nüüd oleme asunud teele. Me teeme selle otsuse hoopis teistsuguses olukorras, tõeliselt oma riigis. Jah, tõsi, olgu pealegi, et täna veel okupeeritud riigis ja sügavas ebamäärasuses ja ohtude keskel, aga siiski omaenda riigis. Ja mida suuremat, mida tähtsamat me võiksimegi veel soovida. Teen ettepaneku käesolev otsus parandusteta vastu võtta.\nLugupeetud juhataja, lugupeetud saadikud! Mina ei esine läkitusega rahvale, aga olen nõus ühe sõnavõtjaga, kes ütles, et me võtame praegu vastu saatust määrava otsuse. Ühed jätkavad laulvast revolutsioonist tiivustatuna võidukat marssi, sammudes üle nende huvidest ja muredest, kes 17. märtsil pisut teisiti hääletasid. Lugupeetud härrad, väike osa sellest, mis täna Moskvas toimus, jääb ka meie südametunnistusele. Me kõigutasime koos meie perestroika algataja jalgealust ja lõpuks kukutasime ta. Kes on selles saalis meie vabariigi sõltumatuse ja suveräänsuse vastu? Võib-olla mõni üksikisik on selle vastu, aga minu valijad ja mina isiklikult esitan endale küsimuse, milline on minu ja minu valijate koht taasloodavas vabariigis. Kas saab siis rajada ühiskonda, tallates jalge alla seaduslikult valitud omavalitsusorganite seaduslikke õigusi ja anda võim komiteedele, kelle hinnang sündmustele on hästi teada meie regioonides. Pinev olukord kogu vabariigis, eriti Kirde-Eestis, lubab oletada selle sammu tagajärgi. Me võime veel kord deklareerida oma unistust, aga stabiilsust me ühiskonnas ei saavuta. Ma kutsun üles hästi läbi mõtlema meie aktsioone sellises pinevas olukorras. Et pole põhiseadust, mis tagab inimese demokraatlikud õigused ja kõigi sellel maal elavate inimeste võrdsuse, ei tõuse minul isiklikult käsi praegu rohelisele nupule. Tänan tähelepanu eest!\nSuur tänu! Lugupeetud kolleegid! Läbirääkimised on lõppenud. Võimalik, et tehakse protseduurilisi ettepanekuid.\nTõsi, mul on neid laekunud ka kirjalikult päris palju. Sergei Petinov, kas protseduuri kohta? Sergei Petinov.\nLugupeetud spiiker! Olen sunnitud pöörduma teie poole seoses sellega, mis meie tablool toimub. Tahan juhtida teie tähelepanu sellele, et ma panin oma nime sõnavõtuks kirja kohe pärast Pavel Grigorjevit. See tähendab, et minu nimi oli tablool kuues. Tõsi, seda ei olnud näha, aga ma vajutasin kohe pärast Pavel Grigorjevit nupule ja nägin, mis oli paremal ülemises nurgas. Pärast seda võeti minu nimi millegipärast tabloolt maha ja te piirasite sõnavõtjate arvu kuuega. Tahaksin teada põhjust, miks nii tehti, ja palun siiski sõna, nagu oli kokku lepitud. Tänan!\nKolleegid, kuvaril oli viis nime. Ja Lebedev oli kuues. Tema esitas oma taotluse kirjalikult.\nSeoses sellega olen sunnitud märkima, et sõnavõttude ajal olen kõigi saadikutega võrdne, seepärast on mul võrdne õigus sõna võtta. Tahan juhtida tähelepanu sellele, et minult on juba mitu korda võetud võimalus sõna võtta. Eile ei lastud mul isegi küsimust esitada, täna ei antud mulle sõna. Olen sunnitud esitama ametliku protesti. Tänan!\nPean ütlema, et küsimuse arutelu blokeerimine ei andnud eile tulemusi ja ei anna ka täna. Ja sellega on see teema ammendatud. See käib ka Kuznetsovi kohta. Tõlget ei ole? Selgitan kohe. Palun kontrollida, kuidas on lood tõlkega! Tõlge on olemas. Oleme otsustanud, läbirääkimised on lõppenud. Küsimus Valeri Koisilt, mis võib protseduuri puudutada. Uno Ugandi, kas teie küsimus käib protseduuri kohta? Palun!\nLugupeetud juhataja, lugupeetud kolleegid! Meie arutelu hakkab jõudma lõppfaasi. Teen ettepaneku korraldada otsuse "Eesti riiklikust iseseisvusest" vastuvõtmiseks nimeline hääletus.\nKolleegid, minule on saabunud juba viis ettepanekut nimelise hääletamise kohta. Esimene ettepanek tuli Arnold Rüütlilt. Ma pole veel saanud kõiki ettepanekuid tutvustada. Kas Klavdia Sergijl on protseduuriküsimus? Palun.\nLugupeetud juhataja, lugupeetud Ülemnõukogu esimees, lugupeetud rahvasaadikud! Ma räägin hääletamise motiividest. Mõistes, kui teravaks on muutunud olukord meie maal ja Eesti Vabariigis, ning kandes vastutust oma valijate ees, on saadikurühma "Virumaa", "Koostöö" ja "Võrdsete õiguste eest" ning "Kommunistlikku fraktsiooni" kuuluvad rahvasaadikud seisukohal, et neil pole võimalik võtta osa hääletamisest Eesti riikliku iseseisvuse küsimuses, sest meil endil pole vastavaid tagatisi ja me ei saa ka meie valijatele tagada rahu ja heaolu sõltumatus Eestis. Tänan!\nLugupeetud kolleeg Klavdia Sergij! Motiivide kohta oleks pidanud võtma sõna siis, kui olid läbirääkimised. Nii. Nüüd on asjaolud selgitatud ja ma palun lõppsõnaks kõnetooli Marju\nLugupeetud Ülemnõukogu liikmed! Ma avaldan oma suurt kahetsust selle otsustuse suhtes, mida praegu väljendas Klavdia Sergij.\nMe oleme poolteist aastat teinud palju tööd, mis näitab, et me võime leida lahendusi, mis garanteerivad just nimelt neid huve, millest te räägite. Ainus asi, mis neid huve ei garanteeri, on see, kui te ei osale meie ühises töös. Olen kindel, et me läheme siiski rahumeelselt edasi, et kõik, mis me koos oleme saavutanud, ei ole tühine. Teen mõned konkreetsed ettepanekud.\nKõigepealt veel üks parandus venekeelses tõlkes. Esimeses punktis tuleb sõna\nходaтайствовать asendada sõnaga добиваться. See on täpne vaste eestikeelsele sõnale\nHärrad Koit Raud ja Kalju Koha tegid parandusettepaneku. Et nad ei nõua hääletamist, jääb tekst muutmata. Seepärast ei ole vaja arutelu uuesti alustada.\nHr. Sovetnikov palub panna hääletusele parandusettepaneku lisada pärast sõnu "Eesti\nKongress" veel "linna- ja maakondade volikogud". Ma juba vastasin sellele ettepanekule oma ettekandes. Kui hr. Sovetnikov nõuab, siis peame muidugi hääletama. Kas hr. Sovetnikov nõuab hääletamist?\nÜks hetk, üks hetk, kolleegid! Üks asi on osaleda otsuse vastuvõtmisel, teine asi osaleda parandusettepaneku hääletamisel. Sergei Sovetnikov, kas osalete parandusettepaneku hääletamisel? Ma panen parandusettepaneku hääletusele.\nKui ettepanekuid ei ole, siis lubage mul minna oma kohale hääletama.\nSuur tänu! Sergei Sovetnikov võtab parandusettepaneku tagasi.\nLugupeetud kolleegid! Mulle on laekunud hulk ettepanekuid võtta see otsus vastu nimelisel hääletusel. Kõige esimese ettepaneku tegi hr. Rüütel. Seda ettepanekut on toetanud rahvasaadikud Põld, Kallas, Kass, Priks, Made. Selleks, et otsus läheks nimelisele hääletamisele on vaja kolmandiku kohalolevate rahvasaadikute toetust. Kohaloleku kontroll.\nHr. Rüütel, palun registreeruda! Kohal on 69 rahvasaadikut, puudub 35.\nKolleegid, meil on vaja vähemalt 23 rahvasaadiku toetust, et viia läbi nimeline hääletamine. Lugupeetud Ülemnõukogu, kes on selle poolt, et võtta otsus vastu nimelisel hääletamisel? Palun hääletada! Selle ettepaneku poolt on 65 rahvasaadikut, vastu ei ole keegi, 4 on erapooletud. Hääletamine on nimeline. Panen otsuse eelnõu tervikuna hääletusele.\nLugupeetud Ülemnõukogu, kes on selle poolt, et võtta vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus "Eesti riiklikust iseseisvusest"? Palun hääletada! Vaja on 53 häält. Selle ettepaneku poolt on 69 rahvasaadikut, vastu ja erapooletuid saadikuid ei ole. Otsus on vastu võetud.\nSuur tänu, kolleegid! Teen ettepaneku alustada homset plenaaristungit kell 14.00.\nTeadaanne. Saadikuid ootab lossi ees kolm mikrobussi. Nendega viiakse teid koju. Ma\nõnnitlen kõiki! Tänaseks head nägemist!


LUMISED NÕLVAD OOTAVAD | Need on 10 kõige soodsamat suusakuurorti Euroopas — mine ja avasta! - Reisijuht - parimad reisikirjeldused ja pakkumised\nJasnát loetakse Euroopa odavaimaks suusakuurordiks. Kuid see on kaasaegsem kui enamik üsna lähedal asuvaid ja tuntud Austria suusapaiku. Chopoki mäe lõunaküljel on hulgaliselt hooldatud radu ja after-ski baare, mäe vastasküljel aga ambitsioonikad tallamata rajad. Adrenaliinisõltlased saavad end välja elada vabasuusatamise alal.\nErinevalt teistest Itaalia suusakuurortidest on Livigno tänu tax-free-tsoonile taskukohane sihtkoht. Keskmisel tasemel suusatajatele väga sobilik, edasijõudnutele võib veidi igav tunduda. Kuid lumelaudurid on omas elemendis, sest seal on ka suur ja kaasaegne lumepark. Ja loomulikult on radade ääres hulgaliselt pitsabaare!\nKunagi käisid seal ainult kohalikud. Kuid nüüd on eurooplased ultramadalatest hindadest, pikkadest laskumistest ja headest lumeoludest haisu ninna saanud. Muide, Popova Šapka tähendab tõlkes preestri mütsi.\nSerbia on tuntud kui suviste muusikafestivalide paik, kuid elav ööelu kestab seal ka talvel. After-ski, mida iseloomustatakse terminiga “turbo folk”, on siin omapärane ja võluv ning kestab koiduni. Suusatamise võimalusedki on head — 55 km hooldatud radu ja 12 km tallamata radu (off-piste) kuni 2017 meetri kõrgusele. Mõnes hotellis saab nautida Türgi sauna ja veekeskuse mõnusid.\nSeda paika peetakse Poola talvepealinnaks. Suurepärane nii algajatele kui edasijõudnutele. Hiljutised investeeringud on Zakopanest hea reisisihtkoha teinud — laiad ja hästi hooldatud rajad, täiendavad suusaliftid, kvaliteetne after-ski ning tähelepanu — imeodav õlu! Lennujaam asub vähem kui kahe sõidutunni kaugusel.\nIschgl sobib paremini algajatele ja kesktasemel suusatajatele kui adrenaliinisõltlastele. Kuid — St. Anton, üks parimaid Euroopa suusakeskusi, on autosõidu kaugusel.\nUutesse suusaliftidesse paigutatud soojendustega istmed on juba iseenesest põhjus, miks Ischglisse minna. Lisaks suur valik mägirestorane ja -baare, kus suusatamisest jalga puhata.\nKui sinu suusareisid koosnevad 50% suusatamisest ja 50% pubide külastamisest, siis on Špindlerův Mlýn õige koht, sest see on tõesti väga sobiv ja soodne — 25 kilomeetrit radu ning alkohol väga odav. Kui töökohustused lubavad, võid suusareisi pikendada ja mõne päeva\nVanim Bulgaaria suusakeskus. Sobib nii algajatele kui meistritele, hästi hooldatud rajad paiknevad kuni 2600 meetri kõrguseni välja. After-ski on ohtlikult odav — kannutäis õlut maksab umbes 1.50 eurot.\nVõõrustas 1984. aasta olümpiamängudel naiste mäesuusatajaid. Kui see paik sobis olümpiasportlastele, sobib ka harrastajatele. Edasijõudnumad võivad proovida 20 km tallamata radu, teistele on saadaval hulk hooldatud sõiduradu. Ka after-skid peetakse, kui mitte mujal, siis lähedalasuvas Sarajevos vähemalt. Lennujaamaga ühendab kuurorti uus kiirtee.\nKolasin pole nii glamuurne kui Euroopa uhkeimad, kuid siiski 1450 meetri kõrgusel ning pakub 30 km peamiselt siniseid radu ja moodsaid suusalifte. Mäenõlval leidub ka spaaga varustatud hotelle, mis on väga hea hinnaga.


TÄPSE JA AJAKOHASE INFO KOROONAVIIRUSE NING ENNETUSMEETMETE KOHTA LEIAB TERVISEAMETI KODULEHELT - Uudised ja teated - Kanepi vald\nTÄPSE JA AJAKOHASE INFO KOROONAVIIRUSE NING ENNETUSMEETMETE KOHTA LEIAB TERVISEAMETI KODULEHELT\nViimased nädalad on toonud palju muret tekitavat informatsiooni COVID-19 viiruse leviku kohta. Tänasel päeval Kanepi vallas ühtegi nakatumisjuhtu ei ole. Üheskoos saame kaasa aidata viiruse leviku piiramisse. 10.03. kogunenud valla kriisikomisjoni laiendatud koosolekul otsustati, et kõik välisreisilt naasvad laste- ja hoolekandeasutuste töötajad jäävad kuni kaheks nädalaks kodusele jälgimisele. Seoses viirusnakkuste levikuga on ajutiselt piiratud meie valla hooldekodude külastamine. Kutsume üles kõiki valla tööandjaid võimaldama ohupiirkonnas naasvatele töötajatele võimaluse püsida 14 päeva kodus.\nInformatsiooni COVID-19 viiruse kohta jõuab meieni väga erinevatest kanalitest, mis kõik ei pruugi alati olla tõesed. Kõige täpsema ja ajakohasema teabe koroonaviiruse ja selle ennetusmeetmete kohta leiab Terviseameti kodulehelt. Terviseameti kodulehel olev info on ametlikult kinnitatud. Samalt lehelt leiab käitumisjuhised ja vastused korduma kippuvatele küsimustele.\nKüsimuste korral pöörduge Terviseametisse. E-post kesk@terviseamet.ee. Tervist puudutavate küsimustega aga perearsti poole. Perearsti nõuandetelefon 1220 või +372 634 6630 (ka välismaalt) abistab eesti ja vene keeles 24 tundi ööpäevas igal nädalapäeval.


Vaba Eesti Sõna - Kogemus. Eesti tudengina Inglismaal\nJohanna Kristiina Jaansoo, Kaari Kink, Robert Derevski, Emilia Kõiv*\nEesti tudengid Inglismaal. Foto: ERR/Cambridge University Estonian Society\nVälismaal õppivate tudengite soov Eestisse tagasi panustada on suur, kuid oluline on riigi koostöövalmidus, kirjutavad Inglismaal õppivad Johanna Kristiina Jaansoo, Kaari Kink, Robert Derevski ja Emilia Kõiv ERR veebis.\nOma motivatsioone välismaale õppima minekuks lähemalt uurides tuli esile kolm peamist ajendit – tunnustatud multidistsiplinaarsed erialad, välismaiste ülikoolide mainekas reputatsioon ning uudishimu ja väljakutse, mida kodust eemal elamine pakub.\nLisaks tundus mõnele meist juba enne põhikooli lõpetamist, et välismaale õppima minek on loogiline jätk keskharidusele.\nTeistele aga pakkus välismaal õppimine võimalust alustada soovitud eriala juba bakalaureuse tasemel.\nInglismaa kasuks rääkisid kandideerimisprotsessi lihtsus ning ingliskeelne õpe, aga ka keskkooli tugi.\nMitmes Eesti keskkoolis pakutakse võimalust sooritada rahvusvaheline keeletest ning korraldatakse kohtumisi juba Inglismaal õppivad vilistlaste ja välismaale õppima minemisest huvitatud õpilaste vahel, et kasvatada uudishimulike õpilaste teadmisi ja julgust astuda järgmised sammud.\nVaatamata füüsilisele kaugusele Eestist, tunneme, et kodust eemalolek on emotsionaalset sidet kodumaaga ainult tugevdanud.\nEestisse saabudes on kodumaa võlu veelgi suurem: loodus tundub kordades ilusam, linnad, eluviis ja inimesed palju armsamad.\nEestlased võõrsil hoiavad kokku\nKa eestlased võõrsil on väga kokkuhoidvad.\nInglismaal on suureks abiks just Eesti kogukonnad ja eestlastest tudengid.\nKa välismaal viibides tähistatakse sõprade, pere ja sealsete eestlaste kogukondadega Eesti tähtpäevi ja pühasid, samuti tutvustatakse Eesti kultuuri välismaalastest sõpradele.\nNäiteks saab Londoni eestlaste jõulupeol hapukapsast ja verivorsti ning kuulata Eesti ansamblite muusikat.\nVälismaal õppimine on rohkem kui hariduse omandamine\nMeie jaoks on välismaal õppimise näol olnud tegemist rohkema kui pelgalt hariduse omandamisega: see mõjutab meid kui isikuid, meie mõttemaailma, hoiakuid ning veendumusi.\nVälismaal elades oleme pidanud astuma välja oma mugavustsoonist, õppima tegema kompromisse ning üle saama tavapärastest harjumustest.\nSamal ajal oleme kogenud uusi perspektiive ja ideid inimestelt, kellel on meist täiesti erinev taust.\nUsume, et just see ebamugavus ning uued vaatepunktid/ideed, mis erinevate kultuuride koostööl tekivad, võivadki viia enneolematute lahenduste ja leiutusteni, ning et Eesti tudengid välismaal on oluliseks sillaks nende ideede jõudmisel Eestisse.\nVälismaal õppimine avardab maailmapilti ning pakub laiapõhjalist elu- ning töökogemust, mis omakorda tugevdavad probleemilahendusoskusi, visadust ning iseseisvust.\nSeda pagasit õigesti Eestis tunnustades ning rakendades loob riik platvormi uuendusmeelsete ning ambitsioonikate noorte kaasamiseks Eesti riigi tulevikku.\nVälistudengite panus Eestisse\nMe oleme äärmiselt tänulikud riigi ning ettevõtete poolt pakutavate stipendiumite üle, nagu SA Archimedese Noore Õpetlase Stipendium kui ka välismaal õppivatele tippsportlastele suunatud Eesti Olümpiakomitee toetuse, Eesti Üliõpilaste Toetusfondi USA-s ning linnade jagatavate stipendiumite eest.\nRiigi toetus välismaal viibivatele tudengitele on kindlasti üks oluline stimulaator tugevdamaks noorte soovi kodumaale tagasi panustamiseks.\nJuba praegu on nii mõnigi lõpetanu, ka meist, Eestisse tagasi pöördunud ning soovib panustada oma eriala arengusse Eestis.\nSamal ajal tunneme, et riik peaks pöörama rohkem tähelepanu välismaal õppivate tudengite kojutoomisele, pakkudes aktraktiivseid karjääri- ning kaasarääkimisvõimalusi.\nOn ju igati positiivne, kui elukogenud, välismaal õppinud ning avatud mõtlemisega inimesed naasevad tagasi Eestisse, et anda omapoolne panus riigi ja kodukoha arengusse.\nVälismaal elavate ja õppivate eestlaste kogemused saavad muuta Eesti riiki ainult tugevamaks, targemaks ja avatumaks.\nPraegu on Eesti välistudengil üsna raske Eesti tööturule siseneda, peamiselt seetõttu, et teadlikkus võimalustest on väike ning töökohti, mis vastaksid meie kraadidele, on vaid käputäis.\nSeetõttu on nii mõnigi Eestisse tagasi pöörduda sooviv tudeng seda pikalt sobiva võimaluste puudumise tõttu edasi lükanud.\nKuidas Eestisse tagasipöördumist soodustada?\nRiik saaks välistudengeid kaasata juba varakult.\nInglismaal on suur rõhk hariduse praktilisel poolel, mistõttu on suvine praktika elementaarne.\nSealjuures oleks Eesti riigil ning ettevõtetel hea võimalus juba ennetavalt välismaal olevaid eestlastest tudengeid koju tagasi tuua, pakkudes tasustatud praktikakohti.\nLisaks pakub nii mõnigi riik, Inglismaa nende seas, spetsiaalselt lõpetajatele suunatud graduate programme, mis soodustab noorel tööturule sisenemist Programmi valitakse noored koolis ja väljaspool omandatud oskuste põhjal ning neile pakutakse tõhusat treeningprogrammi, mille edukal läbimisel avaldub neil võimalus kiiresti kõrgematele positsioonidele tõusta.\nUsume, et ka Eesti ettevõtluses võiks selline mindset ehk mõtteviis aidata tuvastada talente ning aidata Eestil mitmekülgselt areneda.\nSee tähendab ka muidugi seda, et ettevõtted on teadlikud ning mõistavad, mis eeliseid välismaal õppimine pakub ning oskavad seda ettevõtte jaoks targasti ära kasutada.\nInglismaal elamine ja õppimine pakub mitmekesiseid võimalusi eneseharimiseks, mistõttu oleks riigipoolne tugi naasvate välistudengite potentsiaali rakendamiseks kodumaal nii tudengitele kui ka Eestile igati kasulik.\nKuigi hiljutised arengud seoses Inglismaa lahkumisega Euroopa Liidust paratamatult mõjutavad Inglismaa atraktiivsust välisõpingute sihtriigina, on välismaal õppimine siiski nii isikliku arengu kui ka tulevikuvõimaluste mõttes paljudele tudengitele oluliseks sammuks.\nAvatud piirid ja erinevad programmid on teinud välismaal õppimise lihtsamaks kui kunagi varem: oluline on vaid võimalustest kinni haarata!\n* Johanna Kristiina Jaansoo, King's College London, BSc - neuroteadus. Kaari Kink, University of Bath, BSci - tervise- ja sporditeadus. Robert Derevski, The University of Manchester, MSc - julgeolek ja rahvusvaheline õigus. Emilia Kõiv, King's College London, BA - ajalugu ja rahvusvahelised suhted.\nJohanna Kristiina Jaansoo


Põgenemine 2017 -- Raamatukoi raamatupood\n120-leheküljeline ümbrispaberiga kõvas köites raamat sarjast Moodne aeg\nLühiromaan «Põgenemine» on teine raamat Marie-tsükli romaanidest, mis kõik kaardistavad ebamäärast etappi armastussuhtes, lahkuminekueelset kahevahelolekut, kus armastus on muutunud võimatuks, kuid ei lase ka lahkuminekul teoks saada.\n«Põgenemine» on eesti keeleski ilmunud romaani «Armastajad» (Pegasus, 2010) eellugu. Kui «Armastajad» viis suhtekriisis paari Tōkyōsse, siis «Põgenemise» tegevus leiab aset peamiselt Hiinas, veel rohkem aga mitmesugustes kahevaheloleku kohtades, nagu lennukid, rongid, laevad, lennu- või rongijaamad, hotellid. Ollakse teel ära ja teel kuhugi, ja seda igas plaanis. Kõik saab aga alguse mõistatuslikust ja halvaendelisest pruugitud mobiiltelefonist, mis jutustajale Hiinasse saabumise puhul kingitakse... Toussaint maalib meisterlikult oma filmilikult visuaalses proosas vaateid, maastikke, valguse varjundeid, mitmesuguseid stseenikesi, nagu teeks seda reisikirjanik. Sama meisterlikult registreerib ta ka võnkeid ja värelusi tundemaastikul.\nBelglane Jean-Philippe Toussaint (snd 1957) on üks tänapäeva prantsuskeelse kirjanduse tunnustatumaid kirjanikke. Kõik tema seni avaldatud romaanid on mahult ja süžeelt napid, kuid ülimalt tihendatud, viimseni lihvitud proosapärlid. See kehtib ka 2005. aastal ilmunud romaani «Põgenemine» kohta.


Millest saavad alguse globaalse kliimapoliitika otsused? (2017-04-17 09:03:59)\nMärtsikuu viimastel päevadel toimus järjekorras juba 45. valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) kohtumine. Kuivõrd eelmise kohtumisel lepiti kokku kahe kliimamuutuste mõju ja seoseid kirjeldava aruande koostamises, siis sedakorda oli arutluse all erinevate riikide ootused nende aruannete sisule ja ülesehitusele.\n"Maailm koosneb seostest ja parima arusaamise loomiseks on üheaegselt fookuses nii vesi kui maa - üks aruanne käsitleb ookeani ja krüosfääri, teine maismaad. On ju ilmne, et ei vesi ega maa eraldiseisvalt loo seda väärtust, mida nende kahe tasakaalus kombinatsioon," selgitab kohtumisel osalenud Keskkonnaagentuuri direktor Taimar Ala.\nAruanded on valmimisel sisendiks ja saavad hiljem oluliseks alusmaterjaliks kliima muutustega seotud küsimuste lahendamisel ning strateegiliste otsuste tegemisel, kokkulepete sõlmimisel ja kohustuste võtmisel.\n"IPCC töösse ja kõnealuste aruannete koostamisse kaasatakse üle maailma vajaliku kompetentsiga teadlasi ning aruanded valmivad seniste teaduslikku kinnitust leidnud andmete põhjal. Täiendavaid uuringuid ei tehta ning vabameelsetele uitmõtetele ei ole aruannetes kohta." täpsustas Taimar Ala.\nMaismaad puudutavas aruandes soovitakse teadlastelt kõikehaaravat kirjeldust nii otsestest kui kaudsetest seostest maakasutuse ja kliima vahel. Näiteks saab eraldi tähelepanu pinnase kahjustumine ja sellega kaasnev kõrbestumine, kui maailma mastaabis üha laienev nähtus, mis toob juba täna kaasa tõsiseid sotsiaal- ja majandusprobleeme. Just kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooni töörühma juht on ka Taimar Ala Eesti Euroopa Liidu eesistumise ajal.\nTäpsemalt korraldab IPCC järgmiste aruannete koostamise:\n· "Special Report on Oceans and Cryosphere in a Changing Climate"\n· "Climate Change and Land: an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems"\nMõlema aruande puhul kinnitati aruannetes käsitletavad alamteemad ning ajakava, mis lubab aruannete valmimist 2019. aasta septembriks.\nIPCC (The Intergovernmental Panel on Climate Change) on valitsustevaheline kliimamuutuste rühm, mis on loodud ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) poolt 1988. aastal, et pakkuda maailmale selget teaduspõhist sõltumatut vaadet ja teadmisi kliimamuutuste hetkeseisu kohta. IPCC on avatud kõigile Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja WMOga liitunud riikidele, hetkel on selle liikmeid üle maailma 195.\nAllikas: Keskkonnaagentuuri 17.04.2017 pressiteade


LIIKUMINE VõIB MUIDU TERVETEL INIMESTEL äRA HOIDA INFARKTI - SüDAMEHAIGUS - 2021\nLiikumine võib muidu tervetel inimestel ära hoida infarkti\nAjakirjas avaldatud uued uuringud Euroopa südameajakiri soovitab, et isegi inimesed, kellel puuduvad kardiovaskulaarsete haiguste tunnused, peaksid südameataki vältimiseks treenima.Kardiorespiratoorne sobivus võib ennustada tulevasi probleeme, hoiatavad teadlased.\nIsegi vormis ja terved inimesed peaksid südamehaiguste eemal hoidmiseks regulaarselt treenima.\nSüdamehaigused on endiselt peamine meeste ja naiste surmapõhjus Ameerika Ühendriikides, põhjustades igal aastal umbes 610 000 inimese surma.\nKoronaararterite haigus on kõige levinum südamehaiguste vorm, mille tagajärjeks on sageli südameatakk.\nKuid ka tervetel inimestel võib olla südameatakk, võivad uuringud välja tuua.\nIsegi kui kellelgi pole kardiovaskulaarsete probleemide märke, võib madal südame-hingamisteede võimekus ennustada tulevasi südamehaigusi. Sel põhjusel peaksid terved inimesed regulaarselt treenima, et südamehaigusi eemal hoida.\nTrondheimis asuva Norra Teaduse ja Tehnikaülikooli (NTNU) doktor Jon Magne Letnes on uue artikli juhtiv autor.\nKardiorespiratoorse võimekuse taseme uurimine\nLetnes ja tema kolleegid analüüsisid 4527 “tervete ja heas vormis” inimese kardiorespiratoorset võimekust, kes osalesid aastatel 2006–2008 suures HUNT3 uuringus.\nUuringu raames jooksid osalejad jooksulindil, kandes hapnikumaski ja pulsikella. Teadlased mõõtsid osalejate kardiorespiratoorset võimekust, mis on keha võime varustada lihaseid treeningu ajal piisava hapnikuga.\nKardiorespiratoorse võimekuse standardmõõt on VO2max - see tähendab "maksimaalne hapniku kogus, mida keha saab kasutada tavaliselt intensiivse treeningu kindlaksmääratud perioodil". See sõltub inimese kehakaalust, samuti hingamissüsteemi tervisest ja tugevusest.\nTeadlastel oli juurdepääs andmetele ka osalejate suitsetamise, alkoholi tarbimise, südamehaiguste perekonna anamneesi, kehalise aktiivsuse, kehamassiindeksi (KMI), vererõhu ja kolesterooli taseme kohta.\nLetnes ja meeskond jälgisid osalejaid peaaegu 9 aastat.\n"Harjutus ennetava meditsiinina"\n9-aastase jälgimisperioodi jooksul tekkis ainult 147 (3,3 protsenti) osalejatest südamehaigus, suri see või nõuti pärgarteri šunteerimist. See on kirurgiline protseduur, mis vabastab arterid ja vabastab verevoolu südamesse.\nKuid Letnes ja tema kolleegid leidsid ka, et parem kardiorespiratoorne võimekus korreleerub kardiovaskulaarse riski - sealhulgas südameataki riski - vähenemisega kogu uurimisperioodi vältel.\nNTNU teadur ja uuringu vastav autor Bjarne Nes võtab leiud kokku, öeldes: „Leidsime 9-aastase jälgimise ajal tugeva seose südame isheemiatõve suurema vormisoleku ja vähenenud riski vahel. täiskasvanute tervislik proov. "\n"Tegelikult oli osalejatel, kes olid 25 [protsendis] neist, kellel oli kõrgeim kardiorespiratoorne võimekus, peaaegu pool riski võrreldes 25 [protsendiga] madalaima kehakinnitusega inimestega."\nTäpsemalt vähenes südameprobleemide tekkimise risk iga metaboolse ekvivalendi korral 15 protsenti. See on mõõtühik, mis väljendab “füüsilise tegevuse maksumust puhkeolekus ainevahetuse kiiruse korrutisena”.\n"See näitab, et suurem kardiorespiratoorne võimekus kaitseb nii krooniliste kui ka ägedate südame- ja veresoonte probleemide eest," ütleb Nes. "Isegi vähene võimekuse tõus võib tervisele suurt mõju avaldada."\nUuringu juhtiv autor lisab, et uuring peaks „julgustama treeningu kasutamist ennetava ravimina. Mõni kuu regulaarne treening võib olla tõhus viis kardiovaskulaarse riski vähendamiseks. ”\nnone: mrsa - ravimiresistentsus luupus reumatoloogia\nAnorexia nervosa: mida peate teadma\nLühike uni võib vanematel naistel kahjustada luude tervist\nTalla tüükad: kõik, mida peate teadma\nUimastite üleannustamise määr tõuseb, kuid kas saame epideemia lõplikult ohjeldada?\nMillised on parimad ülesöömise peatamise viisid?\nCopyright 2021 https://1in4mentalhealth.com Liikumine võib muidu tervetel inimestel ära hoida infarkti


Ülemaailmse tähtsusega vaimne projekt - Vedade planetaariumi tempel\nVisionääride soovi täitumine Sri Chaitanya Mahaprabhust Srila AC Bhaktivedanta Swami Prabhupadani, pühakute ja kehastusteni, Vedade planetaariumi tempel on ainulaadne ja ambitsioonikas projekt, mis muudab ajatu vedade traditsiooni tohutu kultuuri ja filosoofia kõigile kättesaadavaks.\nPüha Gangese jõe kallastel Sri Mayapuri tasandiku juurest tõustes Vedade planetaariumi tempel saab säravaks majakaks kõigile pürgivatele spiritistidele, kes otsivad vastust eluküsimustele.\nTempel on kujundatud vastavalt püha arhitektuurile, mis on läbi aegade hõlbustanud miljonite inimeste vaimset eneseteostust. Lihtsalt nähes väljaspool templit äratab tunnustust ja äratab igas siiras otsijas uinuva pühendumise Jumala vastu.\nTempli sees liikudes hämmastab külastajat paljud informatiivsed väljapanekud veedlikust kunstist, teadusest ja kultuurist.\nKompleksi keskpunkt on Vedade planetaarium mis pakub külastajatele elavdavat ekskursiooni kosmilise loomingu eri piirkondades. Alumistelt planeetidelt rändavad palverändurid läbi maise sfääri ja seejärel edasi kõrgematele planeedisüsteemidele, enne kui nad lähevad üle materiaalse universumi piiridest. Vaimulikus sfääris saavad külastajad vaadata erinevaid vaimseid planeete, enne kui nad lõpuks jõuavad Kõrgeima Issanda Sri Krishna kõige ülemisse vaimsesse elupaika.\nVedade planetaariumil on hiiglaslik pöörlev mudel, mis demonstreerib planeedisüsteemide liikumist, nagu on kirjeldatud pühades tekstides, näiteks Srimad-Bhagavatam. Esitatakse ka selgitusi ja kuvasid, mis kirjeldavad, kuidas need liikumised vastavad meie kogemuse nähtavale universumile.\nTeekond ajast ja ruumist kaugemale, täieliku igaviku, tõeliste teadmiste ja õndsate vaimsete ajaviitete valdkonda - Tere tulemast Vedic Planetaariumi templisse.


Silja, Food & Paris: Triinu rukkileib\nPostitaja: Silja Luide kell 21:16\nKusjuures hästi tore uudis on see, et Leibur võtab võitjaleiva järgmisel aastal tootmisesse. Veel kevadel neil sellist plaani polnud, hea, et plaanid on arenenud. Võitjale palju õnne!\n27. oktoober 2012 17:38\nMul on selline küsimus, et kas Triinu rukkileiva retsept on ühe või kahe leiva küpsetamiseks?\n31. oktoober 2012 15:37\nMari, sellest kogusest pidi saama ühe 800 grammise leiva. head küpsetamist Sulle! :)\n5. november 2012 09:36\nJahukogus on siin retseptis vist vale, peaks vist olemas 12-13 dl ?\n19. november 2012 09:13\nkontrollisin originaalretseptist üle ja seal oli 2-3 dl. Esimesel päeval läheb 3-4 dl ja teisel on lisaks ka rukkikliisid ja linnasejahu, niiet mulle tundub see õige kogus olevat. Ma ise kahjuks ei oleveel jõudndud seda leiba küpsetada:)\n19. november 2012 10:12\nAga äki on siis originaalretseptis viga sees :) Ma ei taha küll jonnakas tunduda aga tegin seda leiba viimase nädala jooksul 2 x ja jahu kogus mida lisasin peale eeltainast oli 8-9 dl. Lisades vaid 3 dl oli tainas ikka väga vedel, tilkus näpu otsast ära ja oli kulbiga väga kergelt segatav seega lisasin jahu niikaua kuni sain arvestatava paksuse. Kliisid ja linnasejahu küll ei lisanud aga need on ju kokku vaid 1 dl, lisasin nende asemel kõrvitsa,-päevalille ja linaseemneid ohtral, seega need peaks katma selle 1 dl kliide ja linnasejahu koguse ja ometi pidin lisama jahu palju rohkem juurde. Uurisin teisi retsepte ka ja leidsin ühe kus on sama veekogus ja seal jahu hulk 12 dl http://www.toidutare.ee//retsept.php?id=9492 Niiet ma ei tea...ma olen muidugi algaja leivaküpsetaja ja äkki on miskit mida ma kohe ei taipa. Kas äkki see siis mängib rolli, et mul pole täisterajahu vaid tavaline ja sp. läheb jahu rohkem ?\n19. november 2012 15:18\nSa ei tundu üldse jonnakas - vastupidi! Kui on retseptis viga, siis on väga kena, kui keegi sellele tähelepanu juhib. Seda enam, et tegin selle retsepti puhul ühe suure erandi, lisades blogisse konkursi (NB!) võitnud retsepti ilma seda ise proovimata. Aga ma uurin asja ja anna Sulle teada, mida öeldi. Igal juhul tänud, Maile!\n19. november 2012 16:44\nTere! Kas ikka on õiged kogused jahule teisel päeval? Aitäh\n27. veebruar 2013 20:42\nkahjuks ei oska ütelda, sest Leiburist ei ole siiani vastust saanud, kuigi kirjutasin neile juba novembris ... :( kuna ma endiselt ei ole seda retsepti katsetanud, siis ei oska kahjuks ise kommenteerida. hetkel tundub paraku, et usaldada tasub siinkohal eelnevalt kommenteerinud Mailet:)\n28. veebruar 2013 12:03


Päevinäinud diivan maakoju, mitte üürikorterisse - Kinnisvarauudised\nPäevinäinud diivan maakoju, mitte üürikorterisse\nVäljaüüritava korteri puhul on oluline sisutus, mis tõstab ka üürihinda. Lisaks annavad lisaväärtust mitmed teised aspektid, millest kirjutab Metro Capitali müügiesindaja Madis Brjantsev.\nArusaadavalt ei ole kinnisvara soetamine paljude jaoks igapäevategevus ja seetõttu ei arvestata kõigi detailidega. Näiteks on üks levinud eksimusi see, et ei mõelda läbi korteri sisustamist. 1-2-toaliste korterite puhul tasuks kindlasti kaaluda möbleerimist, kuna üldjuhul otsitakse sellise suurusega kortereid just koos mööbliga. Lisaks ei tohiks seda otsust jätta hilja peale. Köögi- ja muu sisustuse tellimine võib olla ajamahukas, üldjuhul vähemalt kaks kuud. Kui üürnik juba kannatamatult võtmeid ootab, aga korteris on veel garderoob või köök puudu, valmistab see meelehärmi mõlemale osapoolele ning võib tähendada viivitust tulu laekumises.\nLevinud on ka, et sisustamisel kasutatakse näiteks enda majapidamisest üle jäänud mööblit. Esmapilgul võib see tunduda hea taaskasutusidee, kuid päevinäinud diivan uues ja värske viimistlusega korteris võib kokkuvõttes näida veel kulunum ja esmamuljet rikkuda. Uus ja sisseehitatud mööbel tõstab hindamisel korteri väärtust.\nKinnisvara puhul tasub uurida ka muid hüvesid: kas on olemas panipaik ja turvaline õueala vaba aja veetmiseks. Levinud väärarvamus on, et parkimiskoht ei ole üürikorteri puhul esmatähtis. Vastupidi, selle pealt ei tohiks teha järeleandmisi – eriti just kesklinnas, kus võimalusi on piiratult. Aina enam hinnatakse kesklinna piirkonnas ka jalgrattaparklaid, kuna paljud eelistavad alternatiivina mootorsõidukile kaherattalist.


Kommentaarid: Keskpank: arusaam rikkusest ja vaesusest on 25 aastaga palju muutunud\nKeskpank: arusaam rikkusest ja vaesusest on 25 aastaga palju muutunud (15)\nEi ole muutunud kirikutes midagi. Olid enne poiste pilastajad ja on ka nüüd. 23. detsember 2017 09:48\nKirikust ei leidnus jumalasse uskujat ja nüüd ka ei leia. Paar aastat tagasi nägime teleris fimitud osa, kuidas alasti kirikuõpetaja ajas ümber kiriku taga värsket naisterahvast, kellest pidi saama uus õpetaja. Ei saanud kuna ei lasknud paksu taguotsaga jumala mehel taha panna.\nKirik peab olema poliitiliselt vaba. Nüüd on sdaanud rahava pimestajaks. Keerake ikka üks põsk ja siis teine.\nNäeme, et üle maakera ka punamütsikesed pilastavad lapsi. Kas see ka meil nii on. Usun, -aga sellest ei räägita.\nIsiklik Arusaam 23. detsember 2017 08:28\nOlen jõudnud tundmiseni, et Eesti tõeliselt rikas ja oma rikkusest õnnelik on inimene, kes: omab oma kodu ja peret aga ei ole kellelegi võlgu. Lisatingimuseks rahuldavat äraelamist võimaldav sissetulek/töö. Kas kõlab liig primitiivselt ja vähenõudlikult?\n22. detsember 2017 18:11\nTolle aja 1500 eeki oli rohkem väärt, kui praeguse aja 500 eurot. Seda asja ei saa arvutada nii nagu vahetus kurs oli aastal 2011. Mingi populistlik lambakari saab vaid nii arvutada! Kütus oli 2 eeki liiter, lihast tehtud vorst oli 4 eeki kilo jne. Küte ja komunaal teenused + elekter talvel maksimaalselt 520 eeki. Ehk siis korteri peale kulus 1/3 palgast, aga praegu 1/2 palgast. Kui kursi järgi seda veest ja jahust tehtud vorsti kg hinda arvutada, siis see on tõusnud juba ise 800% lisaks kvaliteedile on inflatsioon ka oma töö teinud...\npenskar 22. detsember 2017 16:35\ntol ajal elasin ikka kordades paremini, nüüd pension 297 euri. Lisaks on bürokraatia kõvasti kasvanud, riik on inimestele kohustusi pannud, aga raha selleks mitte, ainult käib ähvardamine, tuleme kontrollima ja teeme suure trahvi. Poliitiliselt on rahvas killustunud, kui vaid relvad oleks, oleks kodusõda jne.\nrelvad 23. detsember 2017 11:07\ntuleb soetada ja vastu astuda, kuid pole tegijaid.\nmeil sellist kriteeriumit ju ei ole 22. detsember 2017 16:21\nsest täna on Eestis kõik juba piisavalt rikkad, õnnelikud ja edukad. See oli meie eesmärk ja selle oleme ka saavutanud. Isegi Kelam ja Lauristin on tänase eluga rahul.\nLauristin oli ka vene ajal väga rahul. Kelam ei olnud kuna mitu korda esitas avalduse 23. detsember 2017 09:51\nkom. parteisse astumiseks kuid nii suure kaliibriga kelmi sinna ei tahetud. Nüüd on ta juht. Nüüd on rahul.\nteine ja kolmas ja nii edasi eesti 22. detsember 2017 14:24\n90% eestist tahab teada, et mis asi see rikkus on ja kust seda leida võib?\nesimese eesti seast?\nMädanik 23. detsember 2017 09:19\nOma eluaseme omamine on juba rikkus.Mida veel tahta kui võimed nagu nii rohkemaks ei küündi.\nmädaniku jutt või asi, 23. detsember 2017 21:24\nenamik noortest peredest on selle eluaseme eest nüüd eluaegsed pangaorjad.\nspets 22. detsember 2017 14:20\njajaa nüüd oleme kõik rikkurid, aga kahjuks ostujõuetud:-D, sest hinnad on tõusnud palju kiiremini kui palk ja soome üheksakümnendatega meid võrrelda on sobimatu, sest nemad olid siiski ostujõulised!\n!!! 22. detsember 2017 12:55\nKahtlen. Sinna Soome tasemele on jõudnud Esimene Eesti ning ka jõukam osa keskklassist. Laias laastus on toimunud aga märgatav kihisumine. Osa rahvast on meil seniajani ikka veel lubatud kartulikoore-dieedil. Aga teine osa on siirdunud friikartuliteltki edasi. Ja eelistavad nüüd pigem nauraaset kalamarja, austreid, trühvled ja muud head paremat. Angerjatest ning vutimunadest rääkimata.\nto !!! 23. detsember 2017 19:00\nkus sa meie keskklassi näed,seleta lähemalt.Kui paar tuhat "keskmist" palka saavad,siis see pole kindlasti keskmine.Keskklass on ikka selline,kellel on üle keskmise palk ja pole mingeid kohustusi pankade ees,neid on ikka väga vähe\nAga selles on sul küll õigus,et üks osa rahvast sööb kapsast,teine kotlette aga keskmiselt me kõik sööme kapsarulle.Kõik nagu paistab korras olevat,seda muidugi kaugelt vaadates.


Internet: www.titanic.com.trAsukoht ja üldiseloomustus:Asub 10 km kaugusel lennujaamast, 12 km kaugusel Antalya kesklinnast, Laras, mere ääres. Ehitatud 2003. aastal, territoorium on 95 000 m². Koosneb 9-korruselisest peahoonest, ühest 2-korruselisest hoonest Port Titanic ning viiest 2-korruselisest villast. Hotelli peahoone arhitektuur meenutab ookeaniaurikut: korrused näevad välja nagu laevatekid ning personal kannab madruseülikondi. Toad on nagu avarad kajutid. Territooriumil on väga suur, liigendatud bassein. Titanic on pälvinud kiidusõnu hea teeninduse eest. Sobib vabama eelarvega puhkajatele, samuti perepuhkuseks koos lastega.Rand ja basseinid:Oma liivarand koos kaiga ▪ 2 välibasseini (ühe pindala 4300 m2, teine on olümpiamõõtmetes, 10-rajaga) ▪ sisebassein ▪ 4 veeliumäge. Rannarätikud: tagatise alusel. Päikesevarjud, lamamistoolid ja madratsid tasuta nii rannas kui ka basseini ääres.'Restoranid ja toitlustamine:Pearestoran (dieettoidud ja menüü taimetoitlastele) ▪ 4 a la carte restorani (Itaalia ja Türgi köök, grill - ja kalarestoran; ettetellimisel tasuta, muidu maksab iga külastus 10€/inimene teeninduse ja meelelahutuse eest) ▪ 6 baari. Majutus:Peahoone (Main Building):▪ Standardtuba - mahub 3 inimest, pindala 26 m², olemas toad puuetega inimestele;▪ Juuniorsviit - elutuba, uksega magamistuba, 2 telerit, vannituba mullivanniga, merevaade, mahub 2+2 inimest, 50 m²▪ Ühe magamistoaga admiralisviit - elutuba, uksega magamistuba, 2 vannituba (üks mullivanniga), mahub 4 inimest, 85 m²▪ Kahe magamistoaga admiralisviit - elutuba, 2 uksega magamistuba, 2 vannituba (üks mullivanniga), miniköök, merevaade, mahub 4+2 inimest, 140 m²▪ Kahe magamistoaga kolonelisviit - elutuba, 2 magamistuba (üks neist uksega), 2 telerit, vannituba duši ja mullivanniga, terrass, merevaade, mahub 4+1 inimest, 110 m²▪ Kahetoaline presidendisviit - elutuba töölauaga, söögilauaga ja baarinurgaga, uksega magamistuba, 2 plasmaekraaniga telerit, vannituba mullivanniga, parkettpõrand, suur terrass, mahub 2 inimest, 220 m²Port Titanic:▪ Peretuba - elutuba, uksega magamistuba, mahub 3+1 inimest, 45 m²Villad:Kahekorruseline villa Royal Select - vaade kas basseinile või aiale; esimesel korrusel: elutuba, dušiga vannituba. Teisel korrusel: 2 uksega eraldatud magamistuba, 2 telerit, mullivanniga vannituba, mahub 4+2 inimest, 130 m².Tubades on:Vann või dušš ▪ föön ▪ üldkliimaseade ▪ televiisor ▪ telefon ▪ minibaar (tasuta täidetakse iga päev karastusjookide ja õllega) ▪ seif (tasuta) ▪ põrandal kas vaipkate või keraamiline plaat ▪ rõdu või terrass. Koristamine - iga päev, voodipesu vahetus - 3 korda nädalas, toateenindus (tasuline).Teenused:TV-tuba ▪ kinosaal ▪ raamatukogu ▪ arstikabinet ▪ spaa ▪ juuksur ▪ kaubatänav ▪ pesula ▪ keemiline puhastus ▪ valuutavahetus ▪ autorent ▪ parkimine ▪ konverentsisaalid (10-1200 inimesele) ▪ jalgpalliväljakLastele:Lastemenüü ▪ 3 lastebasseini ▪ mänguväljak ▪ lasteklubi „Santa Maria" (tasuta) ▪ miniklubi (4-12- aastastele) ▪ lapsehoidja (tasuline) ▪ lapsevanker (tasuline, ettetellimisel, piiratud koguses).Meelelahutus ja sport:Tasuta teenused:Saun ▪ türgi saun ▪ mullivann ▪ aurusaun ▪ jõusaal ▪ stepp-aeroobika ▪ vesivõimlemine ▪ rannavõrkpall ▪ korvpall ▪ minijalgpall ▪ lauatennis ▪ noolemäng ▪ squash ▪ vibulaskmine ▪ purjelauasõit (litsentsi alusel) ▪ veesport ▪ meelelahutusprogramm ▪ elav muusika ▪ jalgpalliväljak ▪ 4 tenniseväljakut (tennisevarustuse laenutus lisatasu eest) ▪ diskoteekTasulised teenused:Massaaž ▪ piljard ▪ bowling (4 rada) ▪ lauajalgpall ▪ videomängud ▪ veemotospordi alad ▪ sukeldumiskursused ▪ internetikohvik ▪ WiFi (fuajees). Väga hea tasemega, palju kiidetud hotell asub Laras, mere rannas. Hotellil on avar territoorium koos väga suure basseinialaga. Visuaalselt viimistletud ja läbimõeldud laotusega kodulehekülgede tegemine annab hea hoo turundusele, vaata kuidas kodulehekülgede valmistamine aitab teha selliselt uuemaks, et veebilehekülje tegemine ja kodulehtede valmistamine toob uusi kliente. Hea kodulehe disain jätab esindusliku mulje ning on käepärane kasutada veebilehtede disain kutsub sisu lugema ja tekitab meeldejäävaid assotsiatsioone kodulehe tegemine professionaalsetelt tegijatelt hinnatud kodulehtede tegemine pühendunud kodulehe valmistamine tunnustatud ja visuaalselt heal tasemel .. korraliku ja atraktiivse kodulehe tegemine aga ka kasutajasõbralike ning lihtsalt kasutatavate kodulehtede valmistamine originaalse visuaaldisainiga kodulehekülje tegemine vaata lisaks ka Tõlketeenused kiirelt ja alati tähtajaks valmis\nAsub 10 km kaugusel lennujaamast, 12 km kaugusel Antalya kesklinnast, Laras, mere ääres. Ehitatud 2003. aastal, territoorium on 95 000 m². Koosneb 9-korruselisest peahoonest, ühest 2-korruselisest hoonest Port Titanic ning viiest 2-korruselisest villast. Hotelli peahoone arhitektuur meenutab ookeaniaurikut: korrused näevad välja nagu laevatekid ning personal kannab madruseülikondi. Toad on nagu avarad kajutid. Territooriumil on väga suur, liigendatud bassein. Titanic on pälvinud kiidusõnu hea teeninduse eest. Sobib vabama eelarvega puhkajatele, samuti perepuhkuseks koos lastega.\nOma liivarand koos kaiga ▪ 2 välibasseini (ühe pindala 4300 m2, teine on olümpiamõõtmetes, 10-rajaga) ▪ sisebassein ▪ 4 veeliumäge. Rannarätikud: tagatise alusel. Päikesevarjud, lamamistoolid ja madratsid tasuta nii rannas kui ka basseini ääres.'\nPearestoran (dieettoidud ja menüü taimetoitlastele) ▪ 4 a la carte restorani (Itaalia ja Türgi köök, grill - ja kalarestoran; ettetellimisel tasuta, muidu maksab iga külastus 10€/inimene teeninduse ja meelelahutuse eest) ▪ 6 baari.\nPeahoone (Main Building):\n▪ Standardtuba - mahub 3 inimest, pindala 26 m², olemas toad puuetega inimestele;\n▪ Juuniorsviit - elutuba, uksega magamistuba, 2 telerit, vannituba mullivanniga, merevaade, mahub 2+2 inimest, 50 m²\n▪ Ühe magamistoaga admiralisviit - elutuba, uksega magamistuba, 2 vannituba (üks mullivanniga), mahub 4 inimest, 85 m²\n▪ Kahe magamistoaga admiralisviit - elutuba, 2 uksega magamistuba, 2 vannituba (üks mullivanniga), miniköök, merevaade, mahub 4+2 inimest, 140 m²\n▪ Kahe magamistoaga kolonelisviit - elutuba, 2 magamistuba (üks neist uksega), 2 telerit, vannituba duši ja mullivanniga, terrass, merevaade, mahub 4+1 inimest, 110 m²\n▪ Kahetoaline presidendisviit - elutuba töölauaga, söögilauaga ja baarinurgaga, uksega magamistuba, 2 plasmaekraaniga telerit, vannituba mullivanniga, parkettpõrand, suur terrass, mahub 2 inimest, 220 m²\n▪ Peretuba - elutuba, uksega magamistuba, mahub 3+1 inimest, 45 m²\nKahekorruseline villa Royal Select - vaade kas basseinile või aiale; esimesel korrusel: elutuba, dušiga vannituba. Teisel korrusel: 2 uksega eraldatud magamistuba, 2 telerit, mullivanniga vannituba, mahub 4+2 inimest, 130 m².\nVann või dušš ▪ föön ▪ üldkliimaseade ▪ televiisor ▪ telefon ▪ minibaar (tasuta täidetakse iga päev karastusjookide ja õllega) ▪ seif (tasuta) ▪ põrandal kas vaipkate või keraamiline plaat ▪ rõdu või terrass. Koristamine - iga päev, voodipesu vahetus - 3 korda nädalas, toateenindus (tasuline).\nTV-tuba ▪ kinosaal ▪ raamatukogu ▪ arstikabinet ▪ spaa ▪ juuksur ▪ kaubatänav ▪ pesula ▪ keemiline puhastus ▪ valuutavahetus ▪ autorent ▪ parkimine ▪ konverentsisaalid (10-1200 inimesele) ▪ jalgpalliväljak\nLastemenüü ▪ 3 lastebasseini ▪ mänguväljak ▪ lasteklubi „Santa Maria" (tasuta) ▪ miniklubi (4-12- aastastele) ▪ lapsehoidja (tasuline) ▪ lapsevanker (tasuline, ettetellimisel, piiratud koguses).\nSaun ▪ türgi saun ▪ mullivann ▪ aurusaun ▪ jõusaal ▪ stepp-aeroobika ▪ vesivõimlemine ▪ rannavõrkpall ▪ korvpall ▪ minijalgpall ▪ lauatennis ▪ noolemäng ▪ squash ▪ vibulaskmine ▪ purjelauasõit (litsentsi alusel) ▪ veesport ▪ meelelahutusprogramm ▪ elav muusika ▪ jalgpalliväljak ▪ 4 tenniseväljakut (tennisevarustuse laenutus lisatasu eest) ▪ diskoteek\nMassaaž ▪ piljard ▪ bowling (4 rada) ▪ lauajalgpall ▪ videomängud ▪ veemotospordi alad ▪ sukeldumiskursused ▪ internetikohvik ▪ WiFi (fuajees).\nTitanic Deluxe Beach & Resort 5 Väga hea tasemega, palju kiidetud hotell asub Laras, mere rannas. Hotellil on avar territoorium koos väga suure basseinialaga.\nAvaleht > Reiside sihtriigid > Türgi > Antalya hotellid > Titanic Deluxe Beach & Resort 5


Vooremaa JAEKile valiti uus nõukogu esimees\nJAEKile valiti uus nõukogu esimees\nReedel toimus SA Jõgevamaa arendus- ja ettevõtluskeskuse nõukogu esimehe valimine. Ühtlasi kinnitati tööplaanid.\nUueks nõukogu esimeheks valiti Jõgeva vallavolikogu esimees Aivar Kokk, kes näeb organisatsioonil eriti olulist rolli omavalitsuste vahelise koostöö tugevdamisel, ettevõtluse ja turismimajanduse edendamisel, elanikkonnale parema teenuse pakkumisel ning panustamisel maakonna mainekujundusse.\nAivar Kokk märkis, et JAEK-il on tänasel Jõgevamaal ülesandeks nõustada ettevõtteid ja mittetulundusühinguid ning täita ka funktsioone, mis varem olid Jõgevamaa omavalitsuste liidul. „JAEK-il on tegevusvaldkonnaks ka ühisosa leidmine kolme Jõgevamaa omavalitsuse vahel, ühistranspordi, hariduse, turismi-, kultuuri- ja spordivaldkondade teemadega tegelemine ning koostöö tugevdamine Tartumaa omavalitsuste ja ettevõtjatega, sest paratamatult vaatame Tartu poole, see on üks meie maakonna suuremaid tõmbekeskusi.“\n„Jõgevamaa arendus- ja ettevõtluskeskusel on oluline roll Jõgevamaa mainekujunduse korraldamisel. Leppisime kokku, et taastame tava tunnustada Eesti Vabariigi aastapäeval silmapaistvaid jõgevamaalasi maakonna autasudega, milleks on Jõgevamaa vapimärk, kuldrist ja hõberist.\nIdeid pakuti välja teisigi. „Maakonna reklaamimiseks soovime katta ühistranspordi teenust pakkuvad bussid Jõgevamaa tunnuskujundusega ning reklaamida bussidel maakonna suuremaid kultuuri- ja spordiüritusi. Soovi korral on võimalik sarnast kujundust paigaldada bussidele ka teistel Jõgevamaal bussitransporti pakkuvatel ettevõtetel.“\nJärgmine JAEKi nõukogu kokkusaamine toimub 24. augustil, kus olulisemateks teemadeks on koolide ettevalmistamine koroonaviiruse võimalikuks teiseks laineks ning nõukogu liikmete tööjaotus erinevate valdkondade vahel.\nJõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskuse liikmeteks on Jõgeva vallavolikogu esimees Aivar Kokk ja vallavanem Tiit Lääne, Mustvee vallavanem Aivar Lainjärv ja vallavolikogu liige Hannes Soosaar ning Põltsamaa vallavanem Andres Vään ja vallavolikogu liige Ulvi Punapart.


Politsei korraldas Las Vegase tulistaja majades läbiotsimise\n00:35 26. Mai 2020\n11:19 04.10.2017 (Uuendatud 12:20 04.10.2017) lühendatud link\n© Ruptly © Associated Press\nUSA politseinikud korraldasid kahes Las Vegase kantrifestivalil rahvast tulistanud Steven Paddockile kuulunud hoones läbiotsimise. Üks neis majadest paikneb Las Vegasest umbes 130 kilomeetri kaugusel Mesquites.\nEriteenistused otsisid läbi ka Paddocki maja Mesquitest 804 kilomeetri kaugusele jäävas Renos.\nPühapäeva õhtul avas 64-aastane Nevada osariigi elanik Steven Paddock Mandalay Bay hotelli 32. korruselt relvatule kantrimuusika festivalile kogunenud rahvasumma pihta. Rünnaku hetkel viibis hotelli läheduses toimunud vabaõhukontserdil kümneid tuhandeid inimesi.\nViimastel andmetel on Las Vegases asetleidnud tulistamise läbi hukkunute arv tõusnud 58-ni, vigastatuid on üle 500.


Mida tähendab “soomerootsi”? | Soome Instituut Eestis\nSoome Instituut tutvustab sel kevadel rootsikeelset Soomet ja soomerootsi kultuuri. Et soomerootsluse mõistest aru saada, tuleb minna selle juurte juurde.\nSoomerootsi identiteet hakkas tasapisi välja kujunema 14. sajandil, mil Rootsi riik laienes üle Läänemere ida poole tänapäeva Soome aladele ja seal kõneldavad rootsi keele murded hakkasid arenema omasoodu. Ehkki Soome moodustas juba toona eraldiseisva administratiivse haldusüksuse, mida juhiti Turust, toimus tegelik eraldumine Rootsist alles 1809. aastal, kui Venemaa vallutas Rootsi idapoolsed alad ja moodustas neist Soome Suurvürstiriigi. Sealne rootsikeelne elanikkond ei pagenud Rootsi, vaid jäi elama oma senistele asualadele kõrvuti soomekeelse elanikkonnaga. Venemaa poolt jäetud suhteliselt suur autonoomsus võimaldas elukorralduse jätkumise peaaegu muutumatuna. Soome iseseisvus 1917. aastal.\nRomantismi tõus 19. sajandil ärgitas Soome aladel elavat haritlaskonda, kellest suurem osa olid rootsikeelsed, mõtisklema oma rahvusliku identiteedi üle. Nii mõnedki innustusid siis fennistikast ja soomluse ülesehitamisest. Termin ”soomerootslane” sündis alles 1910. aastatel, mil rootsikeelne rahvastik hakkas tundma, et nende oma keelt ohustab akadeemilisel ja administratiivsel tasandil levima hakanud soome keele pealetung. Võib väita, et just siis sündiski ”soomerootslus”.\nSel perioodil hakkasid rootsikeelsed soomlased mõtlema ka oma keele suhtele Rootsis kõneldava keelega. Soome riigi iseseisvudes otsustati, et soomerootsi keel jääb Rootsi Akadeemia ehk rootsi keelt normeeriva institutsiooni alluvusse ning oma keelt eraldi arendama ei hakata. 280 000 soomerootslast polnud asjatundjate hinnangul piisavalt suur hulk oma keele elujõulisena hoidmiseks. Soome Kodumaa Keelte Keskus (Kotimaisten Kielten Keskus) kogub fennisme – soome keelest soomerootslaste kõnepruuki laenatud sõnu – eraldi sõnaraamatusse, kuid ametlikult soovitatakse soomerootslastel järgida siiski Rootsi Akadeemia ettekirjutusi.\nRohkem kui 200-aastasest lahusolekut tingituna on soomerootslaste rahvuslik ühtekuuluvustunne Rootsiga kadunud ja kõik nad peavad oma koduriigiks Soomet. Neil on tugev esindatus nii parlamendis kui ka ärimaailmas. Samuti on soomerootslastel tõenäoliselt enim erinevaid ajalehti ja ühinguid ühe inimese kohta, võrreldes mistahes teise rahvusgrupiga maailmas. Kümnete ajakirjade kõrval ilmub igapäevaselt veel vähemalt kaheksa ajalehte. Rootsikeelseid teatreid on rohkem kui 100 ja erinevad fondid jagavad igal aastal soomerootsi kultuuri toetamiseks kümneid miljoneid eurosid.\nRootsi keelt rääkivate soomlaste identiteeti iseloomustab mitmetasandilisus. Nad ei identifitseeri end kuigi tugevasti soomerootslastena, vaid rõhutavad pigem oma kohalikku identiteeti. Rootsikeelsed linlased defineerivad end sageli skandinaavlaste või maailmakodanikena, nagu ütleb ka filmirežissöör Niklas Kullström Soome Instituudile antud intervjuus.\nEhkki soomerootslus võib tunduda teisejärgulise teemana, on see mõistena (ka argikeeles) siiski käibel, et teha vahet rootsluse ja soomluse vahel. Suurim osa soomerootslastest (v.a. ahvenamaalased) peavad end siiski soomlasteks, ehkki see jääb tähtsusjärjekorras sageli kohaliku identiteedi ja soomerootsluse varju.\nSoomerootsluse olemust aitab kõige paremini mõista tutvumine soomerootslaste ja nende kirjandusega. Selleks avaneb suurepärane võimalus, kui üritustesari “Soomerootsi kevad” toob Prima Vista kirjandusfestivalile Pohjanmaal sündinud ja Ahvenamaal elava kirjaniku Karin Erlandssoni. Erlandsson esitleb oma äsja eesti keeles ilmunud raamatut “Pärlipüüdja” .