Vikipeedia:Raamatukogude aasta 2022 – Vikipeedia\nVikipeedia:Raamatukogude aasta 2022\n"Dig" - Sadie Wendell Mitchell\n2022 on raamatukogude aasta! Selle tähistamiseks korraldab Wikimedia Eesti koostöös raamatukogudega ühisprojekti, mille raames ootame kõiki raamatukogutöötajaid panustama ühe või mitme tsitaadiga oma lemmikraamatutest Vikitsitaatide keskkonda.\nOsalemiseks pane kirja mõni tsitaat, mis võib pärineda näiteks romaanist, luulekogust, näidendist, novellist jms. Saad hõlpsasti luua Wikimedia konto ning lisada oma lemmiktsitaadid otse Vikitsitaatide keskkonda. Samas võid need edastada korrektselt viidatuna ka meile ja me aitame Sind nende lisamisel.\n1 Mida tähele panna?\n3 Mõned kirjanduseteemalised eeskujulikud tsitaadilehed\n4 Tsitaadilehtede loetelu\n5 Vikitsitaatide olemus\nMida tähele panna?[muuda lähteteksti]\nTsitaadi lisamisel tuleb viidata korrektselt (autor, ilmumisaasta, teos, tõlkija, leheküljenumber, kirjastus), nii et asjast huvitatud lugeja saaks viidatud koha hiljem üles leida.\nTsitaat peab olema maksimaalselt paarist lausest koosnev, kuid lugejale mõistetav ka ülejäänud teose konteksti teadmata.\nTsitaadid võivad pärineda vabalt valitud kirjanduse liikidest, sh romaanist, luulest, näidendist või novellist.\nTäitmist ootavad kõikvõimalike kirjanike isikuartiklid või tuntud teosete teemalised artiklid. Oluline on eelkõige, et see valitud tsitaat oleks raamatukogutöötajale isiklik, hingelähedane, oluline ning korrektselt viidatud. Rohkem piiranguid tsitaatidele pole!\nLoo Wikimedia konto siin\n... loll on see, kes oma aia ilusa õuna lihtsalt mõne ussiaugu pärast käest viskab. Ja eelistab sellist, mis läigib, aga ei mädane. Just kõige maitsvamate õunte vastu ongi ussidel kõige suurem huvi. Sest ussid, võite mürki võtta, juba teavad neid asju.\nRein Raud, "Täiusliku lause surm". Tallinn: Mustvalge, 2015, lk 172\nMõned kirjanduseteemalised eeskujulikud tsitaadilehed[muuda lähteteksti]\nTsitaadilehtede loetelu[muuda lähteteksti]\nSiin on põhjalikum loend kirjanduseteemalistest lehekülgedest, mida eestikeelsetes Vikitsitaatides veel ei ole, kuid kust võib saada inspiratsiooni, või näha, millised lehed vajavad täiendamist.\nEesti Rahvusraamatukogu hoidla\nVikitsitaatide olemus[muuda lähteteksti]\nVikitsitaadid koguvad eestikeelseid tsitaate (näide 1, näide 2). Tsitaadivaramusse panustamine on üks kõige lihtsamaid viise Vikipeedia arengule kaasa aidata. Seda saab teha lugemise, raadio kuulamise, filmivaatamise jmt kõrvalt, kui on soov huvitavat mõtet, väljendust või tekstikohta teistegagi jagada. See nõuab vähem keskendumist, kui entsüklopeediaartikli koostamine või toimetamine ning on jõukohane kõigile, kes oskavad tähele panna ja suudavad iseisesvalt tekstiga tööd teha. Kõige väärtuslikumad on seejuures tsitaadid, mis on varustatud korrektsete viidetega algallikale.\nTsitaatide lisamist võib soovitada ka kooliõpilastele viitamise harjutamiseks, kuigi tsitaadivaramu tegelik väärtus seisneb nende pakutavas vahetus sissevaates sellesse, mida on eri inimesed mõne teema kohta ütelnud või missugune on mõne konkreetse autori stiil, mõttemaailm või loominguline areng. Tsitaadivaramu on ka allikas selle kohta, mida on tsitaatide väljatoojad pidanud oluliseks ja huvitavaks.\nKõik küsimused ja failid tsitaatidega (pdf või word) on oodatud meiliaadressile kerdo@wikimedia.ee (Kerdo Kristjan Tamm, Wikimedia Eesti mäluasutuste projektijuht). Projekt vältab 2022. aasta lõpuni.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikipeedia:Raamatukogude_aasta_2022&oldid=6104997"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:40, 19. mai 2022.


Kas töökoha ergonoomika päästab valudest?\nLoodan, et olete kõik terved. Praegu toimub meil Tartus pisut suurem COVID-19 puhang ning ettevaatus liiga ei tee. Palun hoidke enda ja oma lähedaste tervist.\nTäna tahan kirjutada ergonoomikast. Eelkõige töökoha ergonoomikast ja selle efektiivsusest. Saan patsientidelt regulaarselt küsimusi teemadel, kas see või too ergonoomiline abivahend aitaks valu vähendada. Olgu see siis tugedega tool, vertikaalne hiir, muudetava kõrgusega laud, põlvitustool, randmetoed või midagi muud. Lühidalt öeldes, jah. Ergonoomilised abivahendid ja asendid üldjuhul aitavad valu ning pingeid vähendada ja seeläbi ka tööl paremini hakkama saada. Kuid sageli nad ei aita valu või probleemi põhjustajast lahti saada.\nNäide infost, mis on googledades kättesaadav. Kas see on siiski nii lihtsustatult õige vs vale?\nInimese keha vajab pidevat mitmekülgset liikumist. Meie lihased, liigesed, kõõlused on kohanenud liikumiseks, mitte ühe asendi hoidmiseks. Isegi magades muudab inimene aeg-ajalt oma asendeid. Ainuke aeg, kui peaaju ei sunni keha regulaarselt asendit ei muutma, on siis kui inimene on teadvuseta. See on aga sageli seotud aju või kesknärvisüsteemi traumaga. Kuna kesknärvisüsteemi ülesanne on hoida organismi elus ja võimalikult heas seisundis, siis keha regulaarne liigutamine on eluliselt tähtis.\nLiikuda saab ka ühekülgselt, eriti tööga seotult. Näiteks tehastes või tootmisettevõtetes töötavad inimesed, kes teevad päeva jooksul sadu samasuguseid liigutusi. Inimesed istuvad kontorites või autoroolis, kus on pigem rohkem ühesuguste asendite hoidmist ja säilitamist, kuid samas ja korduvaid liigutusi. Ühekülgne liikumine on probleem. See on vähese liikumise kõrval üks peamiseid ülekoormuse põhjustajaid. Ühtemoodi liigutustel saavad samad kehaosad ja lihasgrupid pidevalt samasugust koormust ning lõpuks lihtsalt väsivad. Spordis on selliseid liigustusi samuti, kuid seal on alati võimalik liigutust modifitseerida (teha rohkem või vähem, teistsuguse koormusega või tehnikaga, võtta probleemsest liigutusest puhkepäev(-ad) jne). Tööl sellist mänguruumi sageli pole. Ergonoomilised asendid ja abivahendid aitavad küll ühekülgseid asendeid, liigutusi ja koormust leevendada, kuid kui organism lõpuks siiski väsib, siis ei lahenda ergonoomika probleemi.\nVäidan, et pole olemas õiget ja valet istumisasendit ega õiget ja valet rühti. Iga asend väsitab lõpuks selles asendis rohkem töötavad lihased ära. Iga asend muutub lõpuks väsitavaks, piinavaks ja ajab mingi keha piirkonna kangeks või valusaks. Kui kõik asendid lõpuks meid ära väsitavad, siis kuidas saame nimetada üht asendit õigeks ja teist valeks? Pigem, mõnes asendis peame kauem vastu kui teises ning järelikult on see asend halbadest valikutest kõige parem. Kuid keha siiski väsib lõpuks igas asendis.\nPisike valik jõutreeningu harjutustest\nKõige efektiivsem võimalus pikalt teha korduvaid liigutusi ja hoida samasuguseid kehaasendeid on teha regulaarset jõutrenni. Jõutreeninguga paraneb lihaste vastupidavus ning tõuseb koormustaluvus. Probleem tekib ju enamasti siis, kui töö koormus ületab keha koormustaluvuse. Kui saame regulaarse jõutreeninguga keha koormustaluvuse paremaks, siis muutub töö füüsiliselt lihtsamaks ning töö koormus ei kurnagi enam keha nii palju. Kui lihased on heas toonuses ja töökorras, siis pole sageli vaja ka mitmeid ergonoomilisi abivahendeid, sest keha saab ilma nendeta hakkama.\nKokkuvõtteks, ergonoomika aitab, aga ainult teatud piirini. Kui keha ikkagi väsib, siis ei päästa ka ergonoomika, ainult leevendab. Jõutreening on endiselt kõige efektiivsem viis vältimaks ülekoormusega seotud pingeid ja valusid.\nMõtleme positiivselt ja testime negatiivselt!


Komisjoni Rakendusotsus (EL) 2019/1805, 28. oktoober 2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (teatavaks tehtud numbri C(2019) 7807 all) (EMPs kohaldatav tekst)\nKOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1805,\n(teatavaks tehtud numbri C(2019) 7807 all)\nKomisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/1679 (5) pärast seda, kui sigade Aafrika katku puhangud esinesid Bulgaarias ja Ungaris.\nNõukogu direktiivis 2002/60/EÜ (6) on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 9 on eelkõige sätestatud kaitse- ja järelevalvetsooni kehtestamine, kui sigade Aafrika katku diagnoos seakasvatusettevõtte sigadel on saanud ametliku kinnituse, ning kõnealuse direktiivi artiklites 10 ja 11 on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonides taudi leviku tõkestamiseks võetavad meetmed. Hiljutised kogemused on näidanud, et direktiivis 2002/60/EÜ sätestatud meetmed, millega nähakse ette nakatunud seakasvatusettevõtete puhastamine ja desinfitseerimine, ning muud meetmed, mis on seotud eespool nimetatud haiguse likvideerimisega, on tõhusad kõnealuse taudi leviku kontrolli alla saamiseks.\nVõttes arvesse selliste meetmete tõhusust, mida Lätis kohaldatakse kooskõlas direktiiviga 2002/60/EÜ, eelkõige selle artikli 10 lõike 4 punktis b ja artikli 10 lõikes 5 sätestatud meetmeid, ning kooskõlas sigade Aafrika katku puhul võetavate riski maandamise meetmetega, mis on sätestatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis, tuleks praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas loetletud Lätis asuvad Aizpute ja Durbe piirkonnad loetleda nüüd kõnealuse lisa II osas, pidades silmas, et nakatunud põllumajandusettevõtte lõpliku puhastamise ja desinfitseerimise kuupäevast on möödunud kolm kuud ning viimase kolme kuu jooksul ei ole kõnealustes piirkondades sigade Aafrika katku puhanguid esinenud. Arvestades asjaolu, et rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas on loetletud piirkonnad, kus epidemioloogiline olukord muutub endiselt väga kiiresti, tuleb kõnealuses osas loetletud piirkondade igasuguste muudatuste korral alati arvesse võtta mõju naaberpiirkondadele.\nPärast rakendusotsuse (EL) 2019/1679 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud sigade Aafrika katku uusi juhtumeid uluk- ja kodusigadel Ungaris, Slovakkias, Rumeenias, Lätis ja Poolas. Pidades silmas neid äsjaseid juhtumeid ja võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on nende viie liikmesriigi piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riski maandamise meetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.\n2019. aasta oktoobris esines kaks sigade Aafrika katku juhtumit uluksigadel Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki ja Hajdú-Bihari maakonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asuvad kõnealuse rakendusotsuse lisa I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Need sigade Aafrika katku juhtumid kujutavad endast riskitaseme tõusu, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks need rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Ungari piirkonnad, mis asuvad nende II osas loetletud piirkondade lähedal, kus esines äsjaseid sigade Aafrika katku juhtumeid, vastavalt loetleda kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas.\n2019. aasta oktoobris esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Slovakkias Trebišovi piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas ning mis asub kõnealuse rakendusotsuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Slovakkia piirkond, mis asub selle III osas loetletud piirkonna lähedal, kus esines äsjane sigade Aafrika katku juhtum, vastavalt loetleda kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas.\n2019. aasta oktoobris esines neli sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Rumeenias Neamți ja Sibiu maakonna piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. Need sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist nendes Rumeenia piirkondades tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle I osas.\n2019. aasta oktoobris esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Poolas Białystoki maakonna piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist selles Poola piirkonnas tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle II osas.\n2019. aasta oktoobris esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Olsztyni maakonna piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see Poola piirkond, kus esines sigade Aafrika katku, loetleda rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, mitte selle I osas.\n2019. aasta oktoobris esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Lätis Aizpute piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas ning mis asub kõnealuse rakendusotsuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Läti piirkond, mis asub selle III osas loetletud piirkonna lähedal, kus esines äsjane sigade Aafrika katku juhtum, vastavalt loetleda kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas.\nSelleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Lätis, Ungaris, Slovakkias, Rumeenias ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja loetleda need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I, II ja III osas. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta.\n(5) Komisjoni 4. oktoobri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1679, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 257, 8.10.2019, lk 25).


Autolivi aktsia rallib - Äripäev\nAutolivi aktsia rallib\n20. aprill 2011, 14:45\nRomet Kreek 20. aprill 2011, 14:45\nAutolivi aktsia tõusis tulemuste avaldamise järel 7 protsenti, 476,30 Rootsi kroonile.\nEttevõtte kvartalikäive kasvas 23 protsenti, 2,109 miljardile dollarile, selgub ettevõtte majandustulemustest. Autolivi puhaskasum kasvas 42 protsenti, 182 miljonile dollarile. Kasum aktsia kohta kasvas 39 protsenti, 1,93 dollarile.\n2011. aasta teiseks kvartaliks prognoosis ettevõte 2010. aasta sama kvartaliga võrreldes samal tasemel orgaanilist käivet. Autolivi käive peaks kasvama umbes 9 protsenti. Kogu 2011. aasta käive peaks kasvama 15 protsenti, orgaaniliseks kasvuks prognoositakse 8 protsenti. Ärikasumimarginaal peaks tulema 11,5 protsendi kanti. Prognoosid on ebakindlad, kuna Jaapani maavärina mõjude tõttu on probleeme varuosade kättesaadavusega.\n20. April 2011, 14:45


Emalahutus võre | mesindus.ee\n18. juuni 2014 - 15:06 — amatöör\nSooviksin teada milliseid emalahutus võresi kasutate. Endal juhtus mul äpardus nendega. Hankisin endale pruunist palstikust võred ja panin lamavtarusse täisraamilise magasini alla. Magasini tõstsin ka mõned pooleldi täis meeraamid, haudmeraamid nihutasin taru serva ja magasini alla panin ka tühjad kärjed. Tavaliselt ei taha mesilased üle kaanetatud mee siblada. Nädala pärast oli magasini all olevad raamid üles ehitatud, mett ülalt täis veetud, kaanetatud ja allosas lahtine haue. Ükski tiivuline ei olnud suvatsenud läbi võre korpust külastada. Õnneks tegin sellise paigutuse kolmes tarus. Nüüd võtsin võred ära aga see elamine neil seal sedasi segamini. Vaevalt nad nüüdki enam üle kaanetatud mee ja haudme magasini külastama kipuvad. Sel aastal juba hiljavõitu audmeraamidest lisapere teha, ema ka pole neile anda. No ei saa aru mis neil võredel viga oli. Äkki keegi oskab nõu anda kuidas edasi toimetada. Võred lähevad vist jaanitule hakatuseks.\n18. juuni 2014 - 15:15 — Jyri\nKorpustarudel emalahutusvõred väga asjakohased kui vastav strateegia valitud.\nLamavtaru puhul ei ole see mõte eriti hästi õnnestunud.\nEmalahutusvõre asemel aitas laiemate raamivahede kasutamine.\nSiis ema üles väga ei kippunud ja juhul kui magasini munes, siis vaid üksikutele kärgedele.\nAga eks lamavtarude proffid annavad parema ülevaate.\nP.S. lamavtarude puhul ongi keerukam majandada\n18. juuni 2014 - 21:05 — Kaits\nEi usu, et võredel midagi viga on\nkui pole just taruvaigu kogumise rest sattunud\nTõsta paar haudmeraami magasini .\nMina võtan liistud ära üle ühe ja panen magasini alati risti peale.\nPraegu saad veel vabalt teha pere juurde tõstes ära mõned haudmeraamid ja sööta koos noorte mesilastega(kindlasti munadega kui tahad , et ise ema kasvatavad ) , saad ju osta paarunud ema .\nKui tahad, et ise ema kasvatavad, siis peaks tegema tugevama pere, kui ostad ema piisabki paarist raamist haudmega, üks tühi, korralik söödaraam.\n18. juuni 2014 - 21:31 — Taruman\nvõib tõesti olla täiesti. olen kohanud isegi mesinduspoes müüjat, kes ei teinud vahet taruvaigu kogumiseks mõeldud restil ja emalahutusvõrel. toodetakse mõlemaid pruunivärvilisi.\n19. juuni 2014 - 7:25 — amatöör\nMüügil oligi mõlemat tüüpi\nMüügil oligi mõlemat tüüpi reste. Eraldi neil tõesti veidi raske vahet teha aga kui kõrvuti panna siis emalahutuse oma selline ümarate varrastega, taruvaigu oma aga pealt ümar altpoolt lapik. Seega rest siiski õige. Magasin risti peale? Kas siis magasini raamid jäävad alumiste ramidega risti? Laiemaid raamivahesi olen juba katsetanud, ehh kui emal ikka suur munemisisu peal eip päästa miskit, paneb need laiema vahega kärjed kah suhteliselt täis. Meekorjeks uut pere koos uue üleskasvatatava emaga juba hilja teha. Plaanisin küll mõne väikese tagavara pere teha, aga selleks aeg natuke varajane, paisub liig suureks. Olen tavaliselt juuli lõpupoole mõne pere teinud, et kevadel oleks vajaduse korral ema võtta. Kunagi sai isegi mõned sellised tarud valmis tehtud mis 100 mm paksuse peno soojustusega, mahutab 8 raami ja kõrgus 1,5 raami osa, alla jääb siis suhteliselt suur õhupadi. Sellistes olen ületalve hoidnud nii 4 raami suurusi peresi, väga hästi talvituvad. Pered hilja tehtud siis noored mesilased koos noore emaga ja langetis pea olematu. Sel kevadel jäi üks selline imepisike pere üle, ema polnud mul vaja, tõstsin siis selle tavatarusse ja algul jäi nagu areng tiba toppama, eks mesilasi vähe aga hetkeks see üks suurimaid peresi. Sel aastal idee uuesti katsetada aga tarusse panen lisaks veel ühe tühja ülesehitatud kärjeraami, antud tegelased alustavad väga varakult tegevust vast siis aitab see raam suurendada munemispinda ja ei teki seisakut.\n19. juuni 2014 - 8:24 — Kaits\npanedki jah risti alumiste raamidega. Pere tegemiseks meekorjeks on kindlasti hilja jah.\n19. juuni 2014 - 16:33 — SPUNK\nolen ka selle murega kokku\nolen ka selle murega kokku puutunud.ei hakka siin kõiki oma rumalusi üle lugema ,aga lõpplahendus oli see, et tõstsin üles paar raami kinnist hauet ja mure oligi otsas. koorujatele jäi sünnikodu meelde. peab muidugi arvestama ,et lesed ei pääse läbi võre välja, tuleb aidata või ennetada lesehaudme eemaldamisega. kord oli ema munenud haudmevälja alla hiljem ühe rea ,mida ma ei osanud märgata. sellest tehti muidugi magasini tõstmise järel kohe kupurida. tasuks 3 ja 6 päeval igaks juhuks pilk peale visata ,et pärast üllatusi poleks. ja mina jätaks siiski ka magasinis olevate haudmekärgede alla raudme, et säilitada looduslikku pesa asetust. saki tegemine lõppes mul ükskord sügiseks 10 kilo meega. see oli mesilaste arvamus minu innovatsioonidest\n20. juuni 2014 - 7:20 — amatöör\nEi hakka sel aastal neid enam\nEi hakka sel aastal neid enam võrega piinama, täis kõhuga sealt kitsast praost vist natuke ebamugav läbi pugeda. Muidugi meekorje on ka nullis, ilmad juba päris talvised ja lubab seda jama veel mõned nädalad. Kardan, et mõned tarud hakkavad igavusest peresi juurde tootma, vaatama ei saa ka sellise ilmaga neid minna, külm ja pidevalt tibutab. Eile avastasin, et õunapuu otsa pandud sülemimeelitaja on asukad sees. Oma mesilased need ei ole, vist lähikonnast pärit, selline peotäis ainult teisi. Sinna neid jätta ei saa aga käivad juba korjel, seega kodu omaks võetud. Kuidas nendega edasi toimida ei oskagi, võtaks paneks tarusse, lisaks söödaraami või isegi hauet, aga nad lendavad vana koha peale tagasi, seega peaks viima kuhugile kaugemale. Sellist kontrollimatut peret ei taha aga viia eemal asuva tarude juurde. Tagatipuks sajab iga päev ka kuidas ma sinna neid torkima lähen. Mõte täielikult kinni.\n20. juuni 2014 - 12:26 — Andres P\nUue kohaga harjutamine\nProovida võib neid uue kohaga harjutada niimoodi, et paned lennuava ette oksi, kuuseoksad võiksid näiteks head olla. Mõte siis selles, et nad peavad läbi nende okste ronima ja siis nad teevad uue orienteerumis lennu ning vanasse kohta tagasi ei tohiks enam minna.


PUUST ja PUNASEKS | Millal tasub sülearvuti täiesti välja lülitada, millal on mõistlik see unerežiimile panna? - Kasulik.ee\nPUUST ja PUNASEKS | Millal tasub sülearvuti täiesti välja lülitada, millal on mõistlik see unerežiimile panna?\nSülearvutidFoto: Ilmar Saabas\nMillist režiimi peaks kasutama, kui arvuti juurest pikemaks ajaks eemale lähed?\nTehnikaportaal HowToGeek selgitab, mis vahe on arvuti välja lülitamisel (shut down), unerežiimil (sleep) ja hibernate'il.\nKui sa arvuti välja lülitad, siis ei kasuta see enam peaaegu üldse voolu. Kõik su programmid ja operatsioonisüsteem sulguvad. Arvuti sisse lülitamisel hakkab see aga nullist ennast käivitama, mis võib võtta mõni sekund kuni mitu minutit. Arvutit tasub vahel täielikult välja lülitada, sest muidu võib Windows tõrkuma hakata.\nUnerežiim võtab natuke voolu ja arvuti salvestab une-eelse seisundi mällu ning sa saad jätkata kiirelt sealt kohast, kus sa viimati lõpetasid. Arvuti tasub magama panna, kui sa natukeseks eemale lähed, aga pikema aja peale saab ka magaval arvutil aku tühjaks.\nHibernate on väljalülitamise ja unerežiimi vahepealne aste. Arvuti salvestab une-eelse seisundi kõvakettale ja kõik programmid ning failid on nii, nagu sa nad jätsid. Hibernate võtab sama palju voolu kui väljalülitatud arvuti, aga sellest režiimist arvuti taaskäivitamine on ajakulukam kui magava arvuti üles äratamine. Hibernate on kasulik siis, kui sa pikemaks ajaks arvutist eemale lähed, kuid samas ei pruugi mõned failid ja programmid ennast normaalselt taaskäivitada.\nSeega, lühikeseks ajaks sleep, pikemaks ajaks hibernate ja vahel harva ka shut down.\nPUUST ja PUNASEKS | 10 salajast klaviatuurikombinatsiooni, mis su elu hulga lihtsamaks teevad\nIgivana küsimus: miks peab lennujaama turvakontrollis sülearvuti kotist välja võtma?\nArvutipoe loogika: tagasisaadetud vigast rüperaali hoiti remontimise asemel kuude kaupa enda...\nTuntud arvutipood müüs kasutatud arvuti uue pähe maha. Klient leidis "uhiuue" toote karbist...\nArvutipoe tehtud remont osutus äärmiselt "kasulikuks": arvuti tagastati katkise korpusega,...


Odpormax Forte haimaksaõli 60 caps | Fitshop.ee\nOdpormax on toidulisand kapsli kujul, mis sisaldab vedelas vormis kõrge kvaliteediga haimaksaõli ja vitamiine A, E, D,\nTootes sisalduvad A- ja D-vitamiinid, samuti tsingi- ja küüslauguekstrakt mõjutavad soodsalt immuunsüsteemi nõuetekohast toimimist.\nHaimaksaõlikapslid sisaldavad haimaksaõli ja alküülglütserooli, mis on haimaksaõli ainulaadne toimeaine, mida ei leidu teistes kala- ja kalamaksaõlides ega ka toiduainetes. Kapsleid kasutatakse immuunsüsteemi tugevdamiseks.\n2 kapslit, rohke veega.\nÄrge ületage soovitatud päevaannust. Toidulisandeid ei tohiks kasutada mitmekülgse ja tasakaalustatud toitumise asendajana. Soovitatav on mitmekülgne ja tasakaalustatud toitumine ning tervislik eluviis.\nHoiatus: Rasedad ja imetavad naised peaksid enne toote kasutamist konsulteerima arstiga. Ärge kasutage ülitundlikkuse korral mõne komponendi suhtes\nAlküülglütseroolid 200 mg Skvaleen 20 mg Küüslauguekstrakt, sealhulgas: allitsiin Allina 20 mg 0,4 mg 0,7 mg Tsink (aminohappekelaadist ALBION) 10 mg (100% **) D-vitamiin on 5 mikrogrammi (100% **) A-vitamiin 400 mg (50% **) E-vitamiini 6 mg (50% **) **% RDA - soovitatav päevase tarbimise protsent. * Soovitatav päevane annus. Koostis: haimaksaõli, koostisosad graanulid - [täidisena - mikrokristalne tselluloos, tsinkbisglütsinaat (Albion® tsingi aminohappekelaat), küüslauguekstrakt]; atsetaat DL - alfa tokoferüül - E-vitamiin, retinüülpalmitaat - A-vitamiin, antioksüdant - tokoferoolide segu, kolekaltsiferool - D-vitamiin; kestakomponent - želatiin.\nHaimaksaõli -millest 1000 mg\nAlküülglütseroolid 200 mg\nSkvaleen 20 mg\nKüüslauguekstrakt 20 mg\nD-Vitamiin 5 µg\nA-Vitamiin 400 µg\nE-Vitamiin 6 mg\n12.90 € Tee oma valik Lisa korvi


Teema: Ehitusõigus isikliku kasutusõiguse alal\nTere Paigaldasin oma IKÕ alale ~ 14 m2 aiamajakese, kuna aiamajake kvalifitseerub elamu alla siis ehitisteatist esitada vaja pole. Nüüd öeldakse, et kui elamu siis maatulundusmaale püstitada ei saa, peab olema elamumaa? Samuti nõutakse projekti, et ehitise ohutus pole ehituslike dokumentidega tõenda...\nTere, Kas ehitisteatisele määratud aeg, 10 päeva, on lõplik mille jooksul KOV soovib täiendavat infot või ei soovi. Kui KOV siiski avaldab soovi lisaaega andmete kontrollimiseks, siis kas mina võin oma 20 m2 majakese 10 päeva möödumisel teatise esitamisest püstitada, 10 päeva on ju antud selleks, et...\nTere, Täitsin korrektselt ehitisteatise ja lisasin ka korrektse joonise koos mõõtudega (mis isegi ei olnud nõutud). Möödus 10 päeva ja postkasti potsatas e-mail kus teavitati, et - Ehitusseadustiku alusel teatame, et teatisega esitatud andmed vajavad täiendavat kontrolli. Hiljemalt 40–ndal päeval te...\n18 Sept 2018, 15:11\nVastavalt ehitusseadusele ei ole vaja eramu ehitamiseks KOV luba vaja kui ehitusalane pind on kuni 20 m2. Kas sama kehtib ka isikliku kasutusõiguse alal aiandusega tegelevas mtü-s. Omaniku poolt vastuseisu ei ole.\nTere, Tänan kiire vastuse eest. 5 ha kinnistul on moodustatud mtü eesmärgiga, et kõik selle liikmed (IKÕ omanikud) saavad oma alal tegeleda aianduse ja põllumajandusega (sisuliselt aiandusühistu). Loogiline, et selleks on vajalik mingi ehitis kus hoida tööriistu ja vajadusel süüa, puhata ja ka õõbid...\nTeema: Isiklik kasutusõigus


CHI Royal Treatment Brilliance Cream | Professionaalse kosmeetika veebipood. Ilutooted näole, juustele, kehale. Ilusalong Tallinnas - CHERI.EE\nIlusalong avatud ainult ette broneerides tel teel 58 014 614 või\nMeil on hea meel kinnitada, et meie e-poe töös tõrkeid pole.\nTellimuse vormistamisel palume Teid valida tarne Omniva, Itella või DPD pakiautomaadiga.\nTarne kulleriga ajutiselt ei toimu!\nTаrneaeg 2-4 tööpäeva.\n>\tVIIMISTLUSVAHENDID >CHI Royal Treatment Brilliance Cream\nElastset fikseeringut andev soengukreem\nSiidise konsistentsiga ja luksusliku koostisega viimistluskreem, mis annab juustele tugeva, kuid paindliku hoidvuse ja läike. Annab kontrolli soengu üle, jättes juuksed kahuvabaks, pehmeks ja siledaks.\nHaruldane seen, mis on hinnatud oma kõrge B-vitamiini, aminohapete ja proteiinide sisalduse poolest. Trühvli unikaalsed ja kerged niisutavad komponendid taastavad kuivade, kahjustunud juuste niiskusvaru, muutes juuksed kergesti käsitletavaks. Vähendab juuste murdumist ja silub lõhenevaid juukseotsi, kaitstes juukseid katkemise ja hapruse vastu.\nSiid toidab ja tugevdab kuivi, ületöödeldud ja hapraid juukseid. Siidi toitvad omadused muudavad juuksed silmnähtavalt säravamaks ja kaunimaks. Siidimolekulid katavad juuksed kaitsva kihiga, kaitstes neid viimistlustarvikute kuumuse eest.\nTagab juustele loomuliku kaitse UV-kiirte eest, ennetades juuksevärvi tuhmumist. Pärlis sisalduvad aminohapped, niisutavad komponendid ja B-vitamiin lukustavad niiskuse juustesse, muutes nad siledaks ja kahuvabaks.\nKasutamine: Kanna vajalik kogus kreemi peopesale ning jaota ühtlaselt niisketele või kuivadele juustele. Kuivata fööniga ning viimistle vastavalt soovile.\n177 ml - liiter 123.85 €\nKaubamärk: ► CHI\nSari: ► Royal Treatment\nKategooria: ► Soengukreemid\n177 ml 21.92 EUR


Briti leiboristid tahtsid omal ajal seadustada pedofiilia ja intsesti - Uudis.eu\n4 tundi tagasi Postimees 0 9 Link\n13 tundi tagasi Rahvuslane 1 5 Link\nÜhendkuningriigi “inimõiguslased” soovisid 1976. aastal langetada lubatud sugulise läbikäimise ea kümne aastani ja legaliseerida intsesti. Ametlikult suheldi ka pedofiilide infovahetusgrupiga. Ettepaneku esitanud Kodanikuvabaduste Rahvuslikku...\n19.08.2019 19:01 19 0\nÜhendkuningriigi “inimõiguslased” soovisid 1976. aastal langetada lubatud sugulise läbikäimise ea kümne aastani ja legaliseerida intsesti. Ametlikult suheldi ka pedofiilide infovahetusgrupiga. Ettepaneku esitanud Kodanikuvabaduste Rahvuslikku Nõukogu juhtis toona Leiboristide tuntud poliitik ja hilisem Blairi kabineti minister Patricia Hewitt. Tuntud leiborist ja partei mitmekordne minister Patricia Hewitt jäi 2014. aastal avalikkuse häbi kätte, kui sai teatavaks tema […]\nThe post Briti leiboristid tahtsid omal ajal seadustada pedofiilia ja intsesti appeared first on Objektiiv.\nJuhtkiri: koalitsioonileping ja Eesti riigi pikk plaan\n5 kuud tagasi Objektiiv 0 45 Link\nVälisminister Urmas Reinsalu: ÜRO julgeolekunõukogu liikmena saab Eesti maailmakaardil palju suuremaks\n3 kuud tagasi Eesti Uudised 1 47 Link\n2 kuud tagasi Telegram 0 25 Link\n4 kuud tagasi Objektiiv 1 62 Link\n7 kuud tagasi Objektiiv 0 92 Link\nRiig ilmateenistus andis täna üle Eesti välja teise taseme hoiatuse. Kogu Eestis...\nPildid: Jüri Pihl saadeti viimsele teekonnale\nKaitsepolitsei endine peadirektor Jüri Pihl saadeti täna Tallinnas viimsele teekonnale.\nBriti tõsielustaaridele pakutakse seksteenuste eest suuri...\nBriti tõsielustaarid ja mõjutajad avaldasid, et neile tehakse raha eest seksipakkumisi...\n24 päeva tagasi Õhtuleht 0 14 Link\nEesti kosmose startup ettevõte Spaceit lendab Tartust Pariisi\n3 kuud tagasi AM 0 29 Link\nEesti kosmose startup ettevõte Spaceit lendab Tartust Pariisi AM 1. juuli 2019 -...\nSoome president Niinistö võõrustab Helsingis Putinit\nSoome president Sauli Niinistö ja Vene riigipea Vladimir Putin alustasid oma läbirääkimisi...\nKinoõhtu Kanal 2s: saatesarjas «Gordon, Gino ja Fred ringreisil»...\nTäna kell 19.35 näitab Kanal 2 saatesarja «Gordon, Gino ja Fred ringreisil» esimest...\nSügisel emaks saanud Pippa Middleton tegi südamliku etteaste\nPrints Williami naiseõde Pippa Middletoni võis üle pika aja avalikkuse ees näha....\n6 kuud tagasi Lääne Elu 0 112 Link\nEesti tennise liit tunnustas liigatennise parimaid. 2018. aasta kokkuvõttes tuli...\nUSAst minema aetud Talibani delegatsioon sõitis Moskvasse\n7 päeva tagasi Delfi 0 7 Link\nTalibani läbirääkijad saabusid reedel Venemaale, kõigest päevad pärast seda, kui...


Kalju ja Levadia karikamängul kasutatakse esmakordselt kuut kohtunikku - Sport\nKalju ja Levadia karikamängul kasutatakse esmakordselt kuut kohtunikku\nHomme Kadrioru staadionil peetaval Evald Tipneri karikavõistluste 1/8-finaalil Meistriliiga liidri Nõmme JK Kalju ja karikakaitsja Tallinna FC Levadia vahel kasutatakse esmakordselt Eestis kuut kohtunikku.\nLisaks peakohtunikule, kahele abikohtunikule ja neljandale kohtunikule on homme kasutusel ka kaks täiendavat abikohtunikku, kes paiknevad otsajoone tagusel alal ja keda oleme juba harjunud nägema UEFA Meistrite Liiga, UEFA Euroopa Liiga ja EM-finaalturniiri mängudes.\nViimaste aastate jooksul jalgpallireeglitesse lisatud võimalusega on Eesti kohtunikud seni kokku puutnud UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiri kohtumistel, kus peakohtunik Hannes Kaasiku brigaad koosneb igal mängul kuuest õigusemõistjast. Sel hooajal saab Euroopa Liiga alagrupiturniiril oma esimese määramise peakohtunikuna ka Kristo Tohver, mistõttu testitakse enne eurosarja matšile minekut uut süsteemi kodumaal.\n"Jalgpallireeglid on küllaltki konservatiivsed ja täiendavate abikohtunike lisamine üks nähtavamaid muudatusi viimasel ajal. Selle esmakordne kasutamine Eestis on kindlasti ajalooline sündmus," märkis Eesti Jalgpalli Liidu peakohtunik Uno Tutk. "Testime süsteemi ühekordselt seoses Kristo määramisega Euroopa Liiga alagrupiturniirile, valisime selle karikamängu eelkõige ajalise sobivuse mitte tähtsuse tõttu."\nKalju - Levadia Evald Tipneri karikasarja 1/8-finaali kohtumine algab teisipäeval, 25. septembril kell 16:30 Kadrioru staadionil. Mängu peakohtunik on Kristo Tohver, abikohtunikud Hannes Reinvald ja Silver Kõiv, neljas kohtunik Jaanus Mutli ning täiendavad abikohtunikud Hannes Kaasik ja Roomer Tarajev.


Konstellatsioonimeetodi töötuba 28. VEEBRUARIL 2019 KELL 18\nRühmateraapia konstellatsioonimeetodit iseloomustab väga hästi lause: „Kõigel mis on olemas, on midagi, mis oli enne.”\nMe kõik oleme osa süsteemist. Konstellatsiooni teraapia lähtub arusaamast, et igas süsteemis valitseb kord. Süsteemiteooria kohaselt muutus ühes süsteemis põhjustab automaatselt muutuse kogu süsteemis. Perekonstellatsioonid teevad nähtamatud sidemed nähtavaks, aitavad igal pereliikmel leida oma koha ja pidada lugu kõigi pereliikmete kuulumisest peresüsteemi hulka.\nPerekonstellatsiooni kaudu on võimalik näha seoseid ja kordusi, mis kanduvad edasi põlvest põlve ja mida nimetatakse süsteemseks alateadlikuks seotuseks.\nFenomenoloogiline meetod (konstellatsioonid) põhineb morfogeensetel väljadel ja näiteks selliste väljade abil toimub looduses lindude ränne ning kalade liikumine kudemiskohtadesse (kohtadesse, kus nad on sündinud, kus on toimunud Loomine).\nTöötoas saavad kõik soovijad teha konstellatsioonimeetodil lühiharjutusi ehk disaine, mis võimaldavad meil näha seda, mis tegelikult toimub meie erinevate suhete või olukordade pinna all. Me ei lähe töötoas pikemasse töösse, kus olukorda muuta, kuid tihti on väga suur väärtus sellelgi, kui meil on võimalik näha pilti, mis toimub. Selle põhjal saame me oma elus teha teadlikke muutusi ja valikuid.\nTöötoas saab soovi korral vaadata nt järgnevaid olukordi:\nKeerulised suhted partneritega, lastega, vanematega, õdede/vendadega, töökaaslastega.\nTugevad seletamatud tunded (hirm läheduse ees, armukadedus, ärevus, viha, süü, kurbus), mis hoiavad justkui ilma nähtava põhjuseta meid oma võimuses.\nValikute tegemine oma elus.\nHaigussümptomid ja nende emotsionaalsete põhjuste tuvastamine\nRahaga seotud hirmud\nTöötoa algus kell 18.00 ja kestvus on 3 tundi.\nOsalejate arv on piiratud – max 11 inimest, et igaüks saaks soovi korral vaadelda enda jaoks olulist situatsiooni.\nPalun kindlasti registreeri oma osalus kirjutades e-mailie shivani@armastusest.ee\nKui mingil põhjusel selgub, et sa siiski ei saa osaleda, kuigi oled registreerinud, siis palun anna sellest võimalikult kiiresti teada, et keegi teine saaks soovi korral võimaluse osaleda.\nTöötoas osalemise panus 15 eurot\nTöötoa läbiviija Agnes Itse. Õpin teist aastat Moskva Süsteemsete Lahenduste ja Konsulteerimise Instituudi all konstellööriks. Õppeperiood on olnud mulle väga väärtuslik enesearengu aeg, et näha, kuidas kõik, mis meie elus toimub, on seotud millegagi, mis kunagi on olnud. Olles ise vaatlejana või asendajana konstellatsiooniväljal, on toonud väga palju taipamisi omaenda elu kohta ja mõistmist teiste inimeste eluteede suhtes.\nOlen varasematel aastatel läbinud erinevaid teraapiakoolitusi ning hulgaliselt tantrakursusi, mis kõik on osutunud praeguse tegevusvaldkonna jaoks väärtuslikeks kogemusteks. Teen praeguseks ka intuitiivseid eraseansse - Valguskeele ja armastuse puudutus.


Türi soojamajandus muutub ökonoomsemaks\nOÜ Türi Linnavara algatas eelmise aasta veebruaris riigihanke Türi linnas asuvate Vabriku katlamaja (Vabriku pst 4) ja Tehnika katlamaja (Tehnika tn 5) tervikvara koos nende juurde kuuluvate soojustrasside opereerimiseks.\nTüri Linnavara juhatuse liige Urve Meerits ütles, et riigihange vaidlustati mitu korda ja selle aasta veebruaris jõuti lõpuks lepinguni, mis hakkab kehtima 1. augustil 2017. "Türi linnas jätkab järgneval 12 aastal tööd SW Energia," lisas Meerits.\n"SA Keskkonnainvesteeringute Keskus algatas taotlusvooru soojusenergia projektide rahastamiseks, kuhu SW Energia esitas kaks taotlust- ühe Vabriku tänava katlamaja ja teise Tehnika tänava katlamaja renoveerimiseks. Protsessi kiirendamiseks algatas SW Energia ka riigihanke ehitustööde teostamiseks," täpsustas Meerits.\nKatlamajad läbivad põhjaliku uuenduskuuri. Lammutatakse kõik vanad korstnad ja katlad, mis asendatakse ökonoomsematega. Hakkepuidu hoidlad kolivad katlamajja sisse. Tööde teostamise ajaks paigaldatakse mõlema katlamaja juurde konteinerkatlamajad, mis tagavad soojavarustuse mõlemas piirkonnas. Tarbijate paremaks teenindamiseks on plaanis paigaldada ka kõigile tarbijatele kaugloetavad arvestid.\n"Loodetavasti saavad mõlemad katlamajad sel aastal renoveeritud ning siis võib öelda, et Türi kaugküttepiirkond on korras, väga heas seisus, kaasaegne ja töökindel," sõnas Urve Meerits.\nSW Energia piirkonnajuht Allan Aas ütles Järva Teatajale, et kui ei teki väliseid, soojatootjast sõltumatuid muutusi, pole kavas soojusenergia hinda tõsta.


Peamine erinevus: siga on sugukonda Sus kuuluv sugulane ja isegi Suidae suguküpsete kabiloomade perekond, samas kui sealiha on tuntud sealihana.\nSiga ja sealiha on omavahel seotud. Mitte-taimetoitlased saavad neid kergesti seostada, sest liha kujul oleva sealiha nimetatakse sealiha ja sealiha on väga kuulus liha.\nSiga on suur ühtlaselt kärbitud kabilane; sigadel on igal süllel neli varvast, kuid nad kasutavad kõndimiseks iga jala jaoks ainult kahte varba. Metssead loetakse nende esivanemateks. Kodusigade teaduslik nimetus on Sus scrofa domesticus. Sead on üldiselt taimtoidulised, kuid koduloomad võivad olla kõikjalised. Neid sigu kasvatatakse nende liha tarbimiseks. Sigade poolt saadud liha nimetatakse sealihaks. Samuti peetakse lemmikloomadena sigasid, nagu söödavad sigad. Sead on kodustatud juba 10.000 eKr. Sead on spetsiaalselt looduslik, hea jooksjad, ujujad ja tugevad võitlejad. Sead on leitud paljudes piirkondades peale Antarktika. Looduslikud sigad eelistavad niiskeid metsi, soode ja närilisi.\nSõna "sealiha" on saadud vanast prantsuse keeles "porc", mis tähendab "siga, siga, metssiga" ja otse ladinakeelsest sõnast "porcus", mis tähendab "siga, taltsutatud siga". sigade lihast. Sealiha on lihasööjate seas väga populaarne. See on värskelt keedetud ning säilinud ka sinkide, suitsutatud sealiha, õuna, peekoni jne vormis. Lehma liha on tuntud kui veiseliha. Sarnaselt nimetatakse sealiha sealiha. Sealiha rasvavaba on ülekaalukas ja enamasti mono- ja polü-küllastumata, nii et lõigatud sealiha võib sisaldada isegi kolesteroolitaset alandavas või „südame-tervislikus” dieedis.\nSealiha pakub valku, rasva ja erinevaid vitamiine ja mineraalaineid. See sisaldab kõrget B1-vitamiinisisaldust ja on hea B2, B6, B12 ja niatsiini allikas. Sealiha kvaliteeti võib klassifitseerida erinevatesse kategooriatesse värvi, tekstuuri (tugevuse) ja eksudatsiooni (tilgakadu) jne alusel.\nSealiha võib lihtsalt määratleda kui liha, mis on saadud sigadena tuntud loomadest. Sealiha on paljudes riikides populaarseks saanud ja seda on enamikus riikides keedetud mitmekülgse tehnikaga.


Hawaii islamikunsti kodu laiendab oma ulatust - Kunst\nHawaii islamikunsti kodu laiendab oma ulatust\nHonolulus asuvas Shangri La muuseumis määratlevad kuraatorid uuesti oma nägemust žanrist ja jõuavad uute külastajateni (ja külastavate kunstnikeni).\nHONOLULU — Hawaiil elav Leedu baarmen Laura Berry oli missioonil. Seistes toas, kus oli 13. sajandist pärit keraamiline mihrab ehk palvenišš Iraanist, luges ta, mitu inimfiguuri oli ukseava ääristavatel Pärsia läikivatel plaatidel.\nVastus: kaks. See kõik oli osa hiljutisest üritusest Scavenger Hunt: figures in Islamic Art Shangri La islami kunsti, kultuuri ja disaini muuseum Honolulus.\nPr Berry jaoks oli see võimalus näidata külla tulnud nõbule veidi rohkem kultuuri kui lihtsalt palmipuud ja rannad. Muuseumi kuraatorite jaoks oli see võimalus laiendada islami kunsti definitsiooni palju kaugemale geomeetriliste mustrite piiridest.\nShangri La, kust avaneb vaade Vaiksele ookeanile ja Diamond Headile, ehitati 1937. aastal miljardärist Ameerika tubakapärijanna koduks. Doris Duke . Ta suri 1993. aastal 80-aastaselt ja oli oma testamendis sätestanud, et vara antakse teadlastele, üliõpilastele ja teistele, kes on huvitatud islami kunsti edendamisest ja säilitamisest. Kodu ja selle lopsakas maa-ala sai 2002. aastal muuseumiks, kus eksponeeritakse suurt osa sellest, mida ta ümbermaailmareisidelt kogus.\nPr Duke nägi oma testamendis ette, et vara antakse teadlastele, üliõpilastele ja teistele, kes on huvitatud islami kunsti edendamisest ja säilitamisest. Muuseum sai sellest 2002. aastal.Krediit...Horst P. Horst / Conde Nast, Getty Images kaudu\nNüüd püüab muuseumi uusim kuraatorite hulk uut tüüpi ürituste (nagu raiujaht) ja kunstnike, kelle ülesandeks on moslemite ja Hawaii kultuure uutel viisidel uurida, jõuda laiema, võib-olla ka hilise rahvahulgani.\nVarasematel aastatel esinesid mõnes residentuuris traditsioonilised kunstivormid, nagu miniatuurid ja kalligraafia, kuid uuemate osalejate hulgas on juur-soul muusikud. Meeldetuletused , koomik Hari Kondabolu , juhib taskuhäälingusaadet Taz Ahmed ja Zahra Noorbakhsh , hip-hop tantsija Amirah Sackett | , ja kunstnikud, nagu Loomade kangelane , kes võtavad omaks feministlikud teemad.\nSellel kuul on kohapeal Papermoon Nukuteater , Indoneesiast pärit rühmitus, mis paneb traditsioonilise varjunukukunsti kaasaegse pöörde. Järgmisel kuul võõrustavad muuseumi etenduskunstnik Anida Yoeu Ali ja filmitegija Masahiro Sugano, kes juhivad meedialaborit Stuudio mäss .\nKonrad Ng, kes on muuseumi tegevdirektor aastast 2016, ütles, et ta palgati seda kohta uutel viisidel aktiveerima. Tema sõnul on idee olla avalikkusele laiem ja katsetada, mõelda muuseumist kui ideede uuenduste garaažist.\nHr Ng ütles, et tema residentuuri idee seisneb selles, et kunstnik või kultuurimõtleja elaks meie missioonis ja kollektsioonis, mõistaks selle potentsiaali ja tõlgendaks seda meie jaoks. Olge mitmel viisil moraalne kompass selle kohta, kuhu see muuseum peaks jõudma.\nShangri La tegevdirektor Konrad Ng ütles, et ta palgati seda kohta uutel viisidel aktiveerima.Krediit...Elyse Butler The New York Timesi jaoks; Doris Duke'i Islamikunsti Fond, Honolulu\nOma baasis Hawaiil, osariigis, mis vaidlustas kohtus president Trumpi niinimetatud moslemikeelu, näib hr Ng olevat valmis tõrjuma kasvava ksenofoobia vastu.\nArvan, et muuseumidel on demokraatias eriline roll, ütles hr Ng. Meid peetakse mõnikord avalikkuse jaoks usaldusväärseks ressursiks ja sel moel oleme kodanikudiskursuses justkui tulemüür, et mõista perspektiive, mida võib olla raske mõista või keeruline.\nTema ja tema meeskond paluvad külastavatel kunstnikel suhelda Shangri La ja kogu Honolulu ümbrusega ning luua sidet Hawaii kultuuri ja kohalike kunstnikega.\nSee inspireeris pr Kahramani märtsis kahenädalasel viibimisel. Iraagis sündinud ja praegu Los Angeleses asuv naine lõi kaks joonistust ja maali teosele Waqwaqi maale, et uurida identiteeti, kultuuri, rännet ja seksuaalsust. Nüüdseks muuseumi alalise kogusse kuuluvad tükid võivad üllatada neid, kes ootavad midagi traditsioonilist või isegi religioosset.\nWaqwaqi maale I (2019), autor Hayv Kahraman.Krediit...Elyse Butler The New York Timesi jaoks; Doris Duke'i Islamikunsti Fond, Honolulu\nProua Kahraman ütles, et mul oli nii palju asju, millest ma võisin tõmmata, kuid mis mulle tõeliselt silma paistis, oli keskkond, maastik. Nii et konkreetse objekti asemel hakkasin uurima Hawaii mütoloogiat ja Koko kraatrit.\nTa rääkis, et ta sai teada legendist jumalanna Kapost, kellel oli eemaldatav vagiina, mille ta viskas, et juhtida tähelepanu kõrvale seajumalale, kes kavatses tema õde vägistada.\nTa ütles, et selle maandumiskohaks sai Koko kraater, mis pole Shangri Last kaugel. Minu arvates oli see väga huvitav, sest minu töö käsitleb palju seksuaalsust ja naiselikkust ning võimalusi, kuidas mehe pilku õõnestada.\nSamuti tundis ta Hawaiil viibides paranemistunnet, ütles ta. Hakkasin mõtlema sellele, kui põgenesin Bagdadist pärast esimest lahesõda 90ndate alguses, ütles ta. Kulus umbes kuu ja me küsisime alati mu emalt, kuhu me läheme. Ta ütleks: 'Me läheme Waqwaqi maale', mis on kõnekeeles araabia omamoodi kauge, utoopiline maagiline maa. Omamoodi Shangri La.\nÜks iidsetest Waqwaqi lugudest, rääkis pr Kahraman, räägib puust, mis kannab vilja alasti naiste näol, kes ripuvad pikkade juuste juures. Kui sa juukseid lõikad, kukub ta pikali ja elab 24 tundi, mille jooksul sa said temaga vahekorda astuda. Nii et idee oli see täielikult õõnestada, ”sõnas ta ja kasutada pilti naisest, kes tegelikult ise oma juukseid lõikab.\nIraagis elades ümbritses meid kultuuriliselt islami kultuur, ütles pr Kahraman. Aga ma ei tunnistaks end moslemiks. Olen osa sellest diasporaast ja ka diasporaa hääle kaasamine on väga oluline.\nAsad Ali Jafri, Shangri La programmide kuraator, on üks nendest, kes töötavad selle nimel, et hävitada tema nimetavad väärarusaamad moslemikogukondade kohta.\nMuuseumi keskhoov. Muuseumi uusim kuraatorite hulk üritab uut tüüpi ürituste (nagu koristusjaht) kaudu jõuda laiema, võib-olla ka hipi rahvahulgani.Krediit...Elyse Butler The New York Timesi jaoks; Doris Duke'i Islami Kunsti Fond, Honolulu, Hawai'i\nLondonist rääkides ütles ta pärast Kesk-Inglismaal kristliku muusika festivalil Listening While Muslim ürituse esitlemist, et Shangri Lasse kutsutud artistid pidid aitama muuseumis kogu kontekstualiseerida. Ta ütles, et see võib osutuda väljakutseks meie asukoha tõttu, mõnikord seetõttu, et islami kunst on kogu maailmas nii mitmekesine, mõnikord selle tõttu, kuidas neid erinevaid identiteete juba tajutakse. Arvan, et meie jaoks on kõige lihtsam viis seda teha lasta artistidel enda eest rääkida, hoolitseda selle eest, et kuuldavad hääled oleksid võimalikult mitmekesised.\nTa ütles, et see on ainus viis, kuidas saame vabaneda monoliitsest ettekujutusest selle kohta, milline võib olla islami kunst, millised võivad olla mõned nende kunstide praktiseerijad.\nShangri La ei ole määratluse ümberkirjutamisega üksi.\nArvate automaatselt, et see on seotud ainult islamiga, ütles uue Briti muuseumi näituse kaaskuraator Julia Tugwell. Idast inspireeritud: kuidas islamimaailm lääne kunsti mõjutas.\nTa ütles, et see hõlmab maid, kus domineerivaks religiooniks oli islam, kuid valdkonna edenedes hakkame rohkem uurima ka vähemuste kultuure: peame arvestama, et seal olid kristlikud ja juudid kunstnikud, kes töötasid islami võimu all. . Paljud teadlased mõtlevad selle kasutamise täna ümber, ütles ta.\nMughali aed väljaspool muuseumi.Krediit...Elyse Butler The New York Timesi jaoks; Doris Duke'i Islamikunsti Fond, Honolulu\nOttomani galerii. Muuseumi kuraatorid sooviksid laiendada islami kunsti määratlust geomeetriliste mustrite piiridest kaugemale.Krediit...Elyse Butler The New York Timesi jaoks; Doris Duke'i Islamikunsti Fond, Honolulu\nShangri La kuraatorid külastavad ja külastavad alati meie määratlust, ütles direktor hr Ng. Usk on identiteedi üks mõõde. Kui vaatasite läbi Shangri La's viibinud kunstnike ja teadlaste arhiive, on seal päris korralik spekter ja häälte mitmekesisus. Ja see jätkub.\nKas selleks on vaja, et Doris Duke'i enda mõju Shangri La-s kaoks?\nMõned inimesed tahavad Dorise kohta rohkem teada saada, ütles hr Ng, ja ma ütlen sageli, et oma testamendis ei palunud ta meil Shangri La korraldada viisil, mis näitaks, kuidas ta oma elu elas. Pigem tahtis ta, et näitaksime, kuidas Shangri La esindas kultuure, inimesi ja kunsti, mis teda nii inspireeris.\nMida arvaks ta räpparitest ja nukunäitlejatest?\nMa arvan, et tal oleks vana aeg, ütles hr Ng. Teda oleks raske välja visata.


Marika Jürgenson, 7. detsember 2014 11:52\nKeha kaitsevõimet parandavad C-vitamiini sisaldavad toidud: must sõstar, tsitruselised, värsked puu- ja köögiviljad. Tugeva bakterivastase toimega ning samas ka immuunsust tõhustav on värske küüslaukFoto: PantherMedia / Scanpix\nMida tugevam ja paremini toimiv on immuunsüsteem, seda tõhusamalt suudab see keha haigustekitajate eest kaitsta.\nKeha kaitsemehhanism on keeruline süsteem, mis paikneb hajusalt kogu organismis ning on tihedalt seotud teiste oluliste süsteemidega, eelkõige närvisüsteemi ja hormonaalsüsteemiga.\nTähtsad immuunsüsteemi organid on luuüdi ja rinnaku taga asuv harkelund ehk tüümus, kus valmivad kaitseks vajalikud rakud, vereloomeelund põrn, lümfisõlmed, aga ka soolestiku, hingamisteede ja kuseteede limaskestade kude.\nImmuunsüsteemi ülesanne on kaitsta organismi nii väljastpoolt sissetungivate haigustekitajate kui ka organismi enda sees tekkivate tervisenõrgestajate eest. Tõhusat kaitsetööd teevad mitmesugused immuunsüsteemi rakud ja antikehad ning teised bioloogiliselt aktiivsed ained ehk biomolekulid. Küpsenud rakud paisatakse ringlevasse verre, nii saavad nad kahjustuskoldesse suunduda ja kaitsele asuda.\nVäljastpoolt kahjustavad organismi mikroobid ja viirused, seestpoolt aga hukkunud rakkude osised. Kehasse sattudes hakkavad haigust tekitavad ehk patogeensed mikroobid endale elamis- ja paljunemisruumi anastama loomuliku mikrofloora arvelt. Viirused on bioloogilised objektid, kellel endal puudub rakuline ehitus, eluspüsimiseks ja paljunemiseks vajavad nad teiste elusorganismide rakke.\nKehas toimub pidev vananenud ja hukkunud rakkude asendamine uutega. See on meie eluspüsimise garantii. Mehhanismi oluline osa on surnud rakkude n-ö kahjutukstegemine – nende eemaldamine, et laguained ei pääseks organismi mürgitama.\nImmuunsüsteem vajab treenitust: mida sujuvamat ja laiahaardelisemat, seda parem. Seega on arusaadav, et vastsündinu ja täiskasvanu keha kaitsemehhanismid on erinevad.\nEmaüsas on lapsel turvaline ja mikroobivaba keskkond ning bakteritega puutub beebi esmakordselt kokku pärast sündimist. See kokkupuude on vastsündinu immuunsüsteemile suur stiimul hakata kiiresti arenema. Vastsündinule pakuvad kaitset emalt saadud antikehad, mis satuvad enne sündi lapse organismi ema vereringest, väga olulised on ka rinnapiimaga saadavad kaitsekehad.\nLapse kaitsemehhanism aga peab iseseisvuma. Sellepärast on vaja, et kasvav organism puutuks parajal määral kokku võimalikult erinevate sissetungijatega, õpiks neid ära tundma ning ebasoovitavaid aktiivselt tõrjuma.\nSeltsivatel inimestel on tugevam immuunsüsteem\nVäga tõhusat õppetundi pakub immuunsüsteemile haigustekitajate ehk patogeenidega võitlemine. Teatud haiguste läbipõdemine annab eluaegse immuunsuse. Miks osa haigusi tagab pärast läbipõdemist eluaegse immuunsuse, osa aga mitte, veel täpselt ei teata.\nKaitset tagavatel rakkudel on olemas nn immunoloogiline mälu, mis jätab meelde haigustekitaja ja selle, kuidas temaga ringi käia. Mõned sissetungijad jäävad immuunsüsteemile paremini meelde kui teised. Osa patogeene mõjub immuunsüsteemile tugevama, osa nõrgema ärritajana.\nPõdemine küll treenib immuunsüsteemi, kuid see ei tohiks mingil juhul olla liiga sage. Haigustekitajatega kokkupuutumise järel peab organismil olema piisavalt aega kosumiseks, vastasel juhul tekib kaitsevõime kurnatus ning immuunsüsteem ei suuda oma ülesandeid vajalikul määral täita. Alatasa haigestuva lapse kaitsevõime vajab tõhusat abi.\nLapse immuunsüsteem saavutab täiskasvanu omaga võrdse taseme umbes 11. eluaastaks. See areng on aga üsnagi individuaalne ning kaitsevõime võib mõnel lapsel küpseda varem, mõnel hiljem.\nTreenitud immuunsüsteemi puhul tegutsevad ühtse jõuna loomulik ja omandatud immuunsus. Loomuliku immuunsuse ehk sünnipärase kaitsemehhanismi tagavad teatud immuunsüsteemi rakud (nn õgirakud) ja biomolekulid, mis on kohe, kui haigustekitaja organismi satub, kaitseks valmis. Nad haaravad võõrkeha endasse ja hävitavad selle. Kaasasündinud immuunsus tuleneb bioloogilisest eripärast ning see on pärilik. Loomulik kaitse käitub ohtlike sissetungijate suhtes ühtmoodi ja kiiresti. Kuid paraku igas olukorras sellest ei piisa.\nLisakaitset pakuvad omandatud kaitsemehhanismid, mis aga vajavad käivitumiseks hoovõtuaega.\nNimelt hakkab see süsteem moodustama kaitsevalke ehk antikehi, mis liituvad sissetungijaga ning nõrgestavad ja hävitavad selle. Iga omandatud kaitsemehhanism on suunatud kitsalt kindla haigustekitaja vastu. See immuunsus ei ole kaasasündinud, vaid areneb välja kas haiguse põdemise või vaktsineerimise järel.\nOlenevalt läbipõetud haigusest või vaktsiinist kestab omandatud immuunsus lühikesest ajast kuni elu lõpuni. Näiteks tuulerõugete, läkaköha, punetiste, mumpsi, B-hepatiidi, puukentsefaliidi jm haiguste vastu tekib inimesel immuunsus kogu eluks, kuid gripi, düsenteeria jpt tõbede vastu lühikeseks ajaks.\nImmuunpuudulikkus hõlmab nii sünniga kaasa saadud kaitsemehhanismide defekte kui ka elu jooksul tekkinud immuunsüsteemi puudulikkust. Raskeid kaasasündinud immuunpuudulikkuse ilminguid – mõni kaitsemehhanismi lüli on puudulikult arenenud, immuunsüsteemile olulised rakud on defektsed, süsteem ei tooda vajalikul määral kaitsekehi – esineb suhteliselt harva.\nKõige sagedasem elu jooksul kujunenud immuunpuudulikkuse vorm on aids. Seda põhjustab sugulisel teel või vere ja kahjustunud limaskestade kaudu saadav HI-viirus.\nNii kaasasündinud kui ka omandatud immuunpuudulikkus väljendub sagedases infektsioonhaiguste põdemises: mädased kõrva-, põsekoopa-, kopsu- ja nahapõletikud, suu limaskesta põletikud, kummalise asukohaga põletikud jms.\nAllikad: immunoloog Kai Kisand, perearst Sirje Reinmets\n* Keha kaitsevõimet toetab mitmekülgne ja täisväärtuslik toit, küllaldane liikumine, karastamine, piisav uneaeg ja liigsest stressist hoidumine.\n* Kaitsevõimet parandavad C-vitamiini sisaldavad toidud: must sõstar, tsitruselised, värsked puu- ja köögiviljad. Tugeva bakterivastase toimega ning samas ka immuunsust tõhustav on värske küüslauk. Seda on soovitatav haigusohtlikul ajal ohtralt tarvitada.\n* Piimatooted, eriti just biopiimatooted sisaldavad vajalikke baktereid, mis aitavad organismil taastuda pärast antibiootikumikuuri, samuti stressiperioodidel. Tarvilikud on ka tsink ja seleen, mida leidub kõige enam tailihas, maksas, magevee- ja mere-kalades, pähklites ja rosinates.\n* Sportimine ja karastamine ei mõjuta immuunsust otse, vaid organismi üldtugevdamise kaudu. Treenitud ja karastatud inimese verevarustus ja ainevahetus on paremad, seega on keha võitlusvalmim ja immuunsüsteem ärksam. Karastatud inimese refleksid külma suhtes on paremini välja kujunenud, ta külmetab harva ja on seetõttu infektsioonidele vastupidavam.\n* Ülemäärane füüsiline ja vaimne koormus aga nõrgestab immuunsust. Vaimset ülepinget peaksid kindlasti vältima ka koolilapsed, sest nende immuunsüsteem alles küpseb ja vajab pingevaba õhkkonda. Stressiga toimetulemiseks on tähtis õppida tervislikult lõõgastuma.


Kott pole ainult aksessuaar, vaid statement - Foorum\nKott pole ainult aksessuaar, vaid statement\n2016 sügishooajal on kotid oma erineval kujul rohkem tähelepanu keskmes kui eelnevatel aastatel kokku. Moes olev minimalistlik puhaste lõigetega riietus soodustab ja julgustab kasutama kotti statementi tegemiseks nii naistel kui meestel. Olgu kott arvuti, trenni või peo jaoks, ta peab olema silmatorkavalt kvaliteetne, et täita nõudmised funktsionaalsusele. Lisaks sellele peab korralik kaasaegne kott õhkama rafineeritud stiili ja luksust. Kvaliteetsest nahast valmistatud kotid on investeering, sest nad peavad vastu mitu hooaega.\nKäesoleval sügisel on kuumimad kotid suured ja konkreetse vormiga. Toonidest valitsevad klassikalised must ja helepruun, mis sobivad sügiseste rõivaste trendivärvide navy-sinise, tumerohelise ja bordoopunasega. Mudelilt on nii naistel kui meestel levinuimad moodsad versioonid klassikalisest portfellist ja tõusuteel olev ranits kõikvõimalikes vormides.\nWAB kaupluses on alates avamisest olnud hitiks Hollandi/Taani brändi Royal Republiq nahast kotid, mis valmivad austusega funktsionaalsuse ja lihtsuse vastu. Põhjamaistele disainitraditsioonidele tuginedes tehakse kotte, mis ei kulu, vaid vananevad väärikalt ja lasevad kandjal tunda end sama väärikalt ja moodsalt.\nRoyal Republiq’i sügisesed pärlid on:\n1. Ranget kuju omav ja säilitav unisex seljakott, milles leidub eraldi koht sülearvutile.\n2. Moodsa tööl käiva naise tote-bag, millest enam minimalistlikumat pole võimalik teha.\n3. Mõlemale soole sobiv püstine ülesuuruses portfell, mis on elegantseim viis oma sülearvuti ja dokumentide kandmiseks.\n4. Messenger Bag – suure mahutavusega mehelik üleõlakott, mis sobib traditsioonilisemale maitsele.\n5. Minimalismi hindava mehe portfell, mille küljest on eemaldatud kõik liigne, et jääks alles ainult elegantne funktsionaalsus.\n6. Klassikaline meeste portfell, millel on eraldi ülipraktilised taskud väiksemate esemete jaoks.\nTule tutvuma kotivalikuga WAB kauplusesse.\nWAB (We Are Beautiful) – Ainulaadsete ja põhjamaiste meeste-ja naiste moebrändide ning elustiili kauplus trendikale ja teadlikule elunautlejale.


Tööandjate tagasiside Eesti Taastekava eelnõule - Tööandjate Keskliit\nTööandjate tagasiside Eesti Taastekava eelnõule\nEdastasime rahandusministeeriumile 4. juunil tööandjate tagasiside seotult Eesti Taastekava eelnõuga. Selleks, et taastekava vahendid oma eesmärki täidaksid, on vaja õigeaegselt ja sisuliselt kaasata asjassepuutuvaid ettevõtteid ja esindusorganisatsioone konkreetsete meetmete disainimisse. Ettevõtjad ja neid koondavad esindusorganisatsioonid teavad kõige paremini, millised tegevused riigi tuge vajavad ning kuidas toetused äriuuenduseks tööle panna.\nMajanduse taastumise ja edasise konkurentsivõime seisukohast on kõige tähtsam arenguvajadus kvalifitseeritud tööjõu tagamine. Nii töötuks jäänud inimeste kui vananenud tehnoloogiaga tööandjate parim lahendus on täiend- ja ümberõpe. Innovatsiooniga tegelevate ettevõtjate hinnangul on rahastuse ja riskide kõrval suurimaks innovatsioonitakistuseks vajaliku oskusteabe puudumine Eestis. Kuna kvalifikatsiooni tõstmisel ja ajakohastamisel on taastekavas rõhku vähem, tuleks sellele valitsuse plaanides ja eelarves luua ambitsioonikas kate.\nMeie hinnangul on oluline vältida konkurentsivõimet tõstvate rohepöörde, innovatsiooni ja digitaliseerimise toetuste piiramist väga spetsiifiliste sektorite või VKE-dega, kuna need väljakutsed on laiemalt aktuaalsed.\nTööandjate kiri rahandusministrile\nEesti Taastekava avalik konsultatsioon ja taastekava eelnõu


EÜL: tudengite toetussüsteem Eestis on väga erandlik - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n5. september 2010, 18:38\n«Tegemist on kindlasti väga huvitava analüüsiga,» ütles Eesti Üliõpilaskondade Liidu (EÜL) juhatuse esimees Maris Mälzer Postimees.ee’le, kommenteerides Janne Puki Tallinna Ülikoolis kaitstud doktoritööd, mis muude teemade seas uuris kõrghariduse rahastamisskeeme ja erineva staatusega tudengite edasijõudmist õppetöös.\n«Tulemuste kasutamise juures tuleb aga kindlasti pidada silmas, et analüüs on tehtud ärinduse ja halduse erialadel õppivate tudengite põhjal ja perioodi kohta, mil siiski toimus eesti hariduses mitmeid ümberkorraldusi: riigieksamite süsteemi lõplik juurutamine ja nende tulemuste kasutamine kõrgkooli sisseastumiskriteeriumitena ning üleminek 3+2 süsteemile,» rõhutas Mälzer.\n«Kahjuks ei ole Eestis korralikult uuritud, millest lähtuvalt tudengikandidaadid teevad erialavalikuid. Arvata võib, et inimestel, kelle riigieksmite tulemused on kõrgemad, on valikute tegemisel eelised ja nad saavad õppima asuda just nendele erialadele, milles tunnevad oma kutsumust, samas kui kehvemate tulemuste puhul peab tudeng tihti raha puudusel alustama õpinguid sellel erialal, kus ta õppemaksu ei pea maksma, ent mis pole ka esimene eelistus,» tõdes EÜLi juht.\nEÜL toetab õppemaksuvaba kõrgharidust\nKindlasti mõjutab valdkonna huvitavus Mälzeri hinnangul seda, kas, kui kiiresti ja missuguste tulemustega õpingud lõpetatakse.\n«See on ka üks põhjus, miks EÜL on alati seisnud õppemaksuvaba kõrghariduse eest kuna õppemaksud pärsivad inimeste valikuid ja mõjutavad lõppkokkuvõttes negatiivselt nii kvaliteeti kui ka ligipääsu kõrgharidusele,» toonitas Mälzer.\nEesti praeguse kõrghariduse rahastamissüsteemil on tudengiliidu hinnangul väga palju miinuseid ja selle muutmise vajadust on erinevad osapooled kinnitanud juba ammu. «Vaidluskohaks jääb siin aga see, missugune peaks olema uus skeem. Võimalusi on mitmeid ja valiku tegemisel peaks enne kokku lepitama, mis on lõppeesmärk ning milliseid tulemusi selle kaudu tahetakse tagada.»\n«Stipendiumite süsteeme on väga erinevaid – mitmes riigis antakse tudengitele laene, mis teatud tingimustel muutuvad toetusteks ja vastupidi; on süsteeme, kus kõik tudengid saavad toetust ning lisaks on sinna kõrvale loodud nii stipendiumid edukatele tudengitele kui ka lisatoetused kehvema majandusliku järjega inimestele; on süsteeme, kus stipendiumi saamiseks tuleb sellele kandideerida,» loetles Mälzer.\n«Meie fenomeniks on samal ajal täiskoormusel õppivate ja töötavate tudengite suur osakaal ning väga väike õppetööle pühendatav aeg. Peamised ajendid nii tööl käimiseks kui ka näiteks õppelaenu võtmiseks on just õpingutega seotud kulude katmise vajadus,» leidis tudengijuht.\n«Mida vähem üliõpilane saab tegeleda, sellega mis peaks olema tema põhitöö ehk õppimine, seda suurem tõenäosus on nii õpingute venimiseks kui ka katkestamiseks. Seega tuleb nõustuda, et just rahale kättesaadavuse tekitamine on kindlasti üks viisidest, mille abil neid probleeme vähendada, aga kindlasti ei ole see ainus päästerõngas,» uskus EÜLi juhatuse esimees.\n«Hea on tõdeda, et nii mitmeidki soovitusi, mis ka doktoritöös välja tuuakse, nagu nõustamise suurendamine, tuutorite ja tugitudengite süsteemi rakendamine ning esmakursuslastele suunatud kõrgkooliõpinguid sissejuhatavad programmid, on hakatud juba vaikselt Eestis rakendama,» tõdes Mälzer.\nRiigieksamite ja õppemaksude mõju üliõpilaste akadeemilisele edukusele tuleks EÜLi hinnangul kindlasti veelgi rohkem süvitsi analüüsida. Hetkel ei ole Mälzeri sõnul tehtud väga palju analüüse selle kohta, mille alusel inimesed tegelikult oma erialavalikuid teevad ja mida tegelikult riigieksamite tulemused näitavad, seega on raske ka kommenteerida, miks uuringu tulemusena osutusid kõige edukamaks just need tudengid, kelle riigieksami tulemused olid jäänud keskmisele tasemele.\nOlles võrrelnud erinevaid muutujaid, leidis Janne Pukk oma doktoritöös, et riigieelarvelistel kohtadel õppivad tudengid jõuavad ülikoolis paremini edasi ning et järelikult võiks kaaluda tasuliste õppekohtade kaotamist.\nPukk tõdes, et tõenäoliselt ei olda Eestis valmis seda sammu siiski tegema, mistõttu oleks kompromissettepanekuna võimalik tõsta erakoolis lävendeid kõrgemaks ning langetada avalik-õiguslikes ja riiklikes kõrgkoolides madalamale, sest kõige tõenäolisemalt lõpetavad nominaalajaga need, kes said riigieksamitel keskmisi tulemusi.\nPuki sõnul võiks väljalangemise ja õppimisega venitamise vähendamiseks (tasulise kõrghariduse säilimisel) lihtsustada teise lahendusena tasuliste tudengite ligipääsu rahale. Sest suur süsteemi efektiivsust pärssiv riskitegur on see, kui tudeng peab töötama selleks, et õppida. Pukk leidis seejuures, et õppelaenudest parem lahendus on stipendiumid.


Gondvana: Tatratesse tiirutama\n1. päev: Väljasõit Tallinnast, Estonia teatri eest kell 06.00 ja kell 08.00 Pärnust, hotell Pärnu eest. Sõit läbi Baltikumi ja Põhja-Poola. Ööbimine hotellis Poolas.\n2. päev: H/s. Jätkame sõitu ning külastame UNESCO kultuuripärandi nimekirja kantud Wieliczka soolakaevandust. Jalutuskäik 130 meetri sügavusel maa all, kus võib näha tõelisi kunstiteoseid. Maa- alune järv, koopad ja kabelid, millest ilusaimat valgustavad soolakristallidest kroonlühtrid. Edasi sõidame Zakopanesse, mis on kuulsaim Poola mägikuurort ja talispordikeskus ning asub Tatra mägede jalamil olles n.ö. väravaks Tatratesse. Majutus hotelli, kus ööbime 4 järjestikust ööd.\n3.-4. päev: H/s. Päevad matkadeks ja jalutuskäikudeks erinevatel radadel. Matkaradu on siin väga palju ning kõikides raskusastmetes. Võib tõusta üles mägijärvede juurde või üles 1900 m. kõrgusele Kasprowi Wierchi tippu või jalutada lihtsalt mägede jalamil ning nautida kaunist loodust.\nMatkamimne on siin väga populaarne ning radadel võib kohata nii paarikesi kui sõpruskondi, nii kõrges vanuses daame ja härrasid kui väikelapsi ning ka tõsiseid spordiharrastajaid. Oma kodumägede ilu oskavad poolakad tõeliselt hinnata.\nKes ei soovi mägedes ringi tatsata, võib aega veeta Zakopane veepargis, kus on mitmed erinevad basseinid ja saunad ning õhtustada linnakese peatänaval rahvaliku muusika saatel.\n5. päev: H/s. Hommikupoolikul veel aega mägede jaoks või turul käimiseks ning pealelõunal sõit Pieniny rahvusparki. Teel teeme peatuse Debno puukiriku juures. Rahvusparki poolitab kärestiuline ja maaliline Dunajeci jõgi, mille üks kallas kuulub poolakatele ja teine slovakkidele. Võtame ette paaritunnise, umbes 9 km pikkuse meeldejääva parvesõidu kõrgete kaljude vahel läbi Dunajeci kanjoni. Õhtuks jõuame tagasi Zakopanesse.\n6. päev: H/s. Alustame tagasiteed. Vana kuningatelinn Krakow. Jalutuskäik vanalinnas: vanad linnakindlustused ja Waweli katedraal- Poola kuningate matmispaik, Euroopa suurim turuplats ning rohkesti vaimustava interjööriga ajaloolisi maju, paleesid ja kirikuid. Peatume korraks ka Czestohowas, et külastada Jasna Gora kloostrit, kus hoitakse poolakate peamist pühakuju Czestohowa Musta Madonnat Ööbimine hotellis juba teisel pool Varssavit.\n7. päev: H/s. Jätkame koduteed läbi Poola ja läbi Baltikumi. Saabumine koju, reisi lõpp.\nHIND: 345 EUR\nOmaette iste bussis +65 EUR\nHIND SISALDAB: mugavustega bussi, majutused kahe inimese tubades koos hommikusöökidega, giid- grupisaatja teenuseid, makse.\nORIENTEERUVAD HINNAD: Waweli katedraal 15/ 10 PLN, Wieliczka soolakaevandus 89/ 69 PLN, tõstuk Kasprowi Wierchi 79/69 PLN 1 ots , 99/89 PLN edasi- tagasi, funikulöör väiksele Gubalowka mäele 23/19 PLN, looduskaitsealal asuvate matkaradade maks 5 PLN, väikebussid Zakopanes, mis viivad matkaradade algus - ja lõpp-punktideni 3 PLN 8 1 ots), parvesõit 8 EUR\nKaasa võtta pass või ID kaart. Soovitame vormistada ka reisikindlustuse !


Usutakse, et pill - usaldusväärne rasestumisvastast vahendit. Aga kaua - kolm aastat või rohkem - suukaudsed rasestumisvastased kahekordistab riski glaukoom. Selle tõttu saab unustada. Uuring esitleti 117. aastakoosoleku American Academy of Oftalmoloogia, mis toimub New Orleans. Ütles, et günekoloogid ja oculists vaja pöörata tähelepanu sõelumine pillide seisukohalt risk glaukoomi, eriti kui on ka teisi riskifaktoreid. Arvestama kõige ohtlikum rasestumisvastaseid.\nGlaukoom viitab rühmale eye kroonilised haigused, mida iseloomustab suurenenud silmasisese rõhu. See viib järgnevate atroofia peamine närvi ja arengu täielik pimedus. Praegu ei ole ühtset arusaamist põhjuste ja mehhanismide haiguse arengut. Usutakse, et juhtiv roll patogeneesis glaukoomi antud kombinatsioon paljudest teguritest nagu geneetiline eelsoodumus, üksikute funktsioonide struktuuri silma patoloogia närvisüsteemi, kardiovaskulaarse, endokriinsüsteemi.\nUuringus osales 3406 naist vanuses üle neljakümne, kes vastas küsimustele antud intervjuus. Naised rääkis funktsioone oma reproduktiivse funktsiooni. Samuti tehti oftalmoloogilistes uurimist.\nSelle tulemusena leiti, et osalejad, kes võtsid suukaudsete kontratseptiivide, sõltumata nende tüübist, kolm aastat või rohkem, tekkeriski glaukoomi 2, 05 korda kõrgem kui naistel, mis takistab see meetod soovimatu raseduse vähem aega. Võtke arvesse ravimite kõrvaltoimete ja kaitsta ennast.


Kasutajatingimused - Vint.ee\nRegistreerides end Vint.ee mängukeskkonna kasutajaks, olete te teadlik ja nõustute käesoleva dokumendi sisuga ja meie portaalis kehtivate reeglitega. Meie portaalil ei ole ööpäevaringset valvet moderaatorite poolt kuid kõik portaalis toimuv salvestatakse logidesse.\nRegistreerides end vint.ee kasutajaks, valite te endale unikaalse kasutajanime.Te ei tohi valida kasutajanime, mis:\nOn liiga sarnane juba registreeritud kasutajanimele (kaebuse liigse sarnase kasutajanime puhul lahendab vint.ee moderaator – liigselt sarnase kasutajanimega kasutajakonto suletakse)\nÕhutab vaenu rassi, rahvuse, soo, seksuaalse orientatsiooni, religiooni või mõnel muul personaalsel põhjusel\nOn solvav või ahistav\nKutsub seadusevastastele tegudele\nOn reklaami vorm\nViitab, et te olete Vint.ee töötaja või esindaja\nViitab mõnele teisele reaalsele isikule (identiteedivargus)\nSellised reeglid kehtivad igas kontekstis ja iga hääldusega. Nimi, mis ei vasta nendele nõuetele, kustutatakse.\nEbasportlikule käitumisele ei ole meie portaalis kohta. Vint.ee jätab endale õiguse nullida mängutulemuse või sulgeda kasutajanimed, kui selgub, et mängus kasutati ebaausaid võtteid:\nVastase julgustamine mängust lahkumiseks\nMeelega kaotamine vastasele\nMängimine iseendaga erinevaid kasutajanimesid kasutades\nVastase käitumise toetamine, kui ta meelega kaotab\nArvutiprogrammide kasutamine kõrvalise abina\nÜhelgi kasutajal ei ole õigust personaalselt (vulgaarselt) rünnata teisi kasutajaid. Ei ole lubatud:\nTeiste personaalne kritiseerimine (mitte nende vaadete või tegude)\nTeiste kasutajate solvamine vulgaarsustega\nVaenu õhutamine rassi, rahvuse, soo, seksuaalse orientatsiooni, religiooni või mõnel muul personaalsel põhjusel.\nVarjatud või otsene reklaamimine, mis kahjustab Vint.ee huve\nTeiste isikute isiklike andmete avalikustamine ilma nende nõusolekuta\nEbaseaduslikudele tegudele agiteerimine\nTeiste kasutajakonto kasutamine\nTeistele oma kasutajaandmete (parooli) avalikustamine\nTeiste kasutajate eksitamine esinedes Vint.ee esindajana\nValekaebuste tegemine Vint.ee moderaatoritele\nTeiste isikute (nii portaali registreeritud kasutajate kui ka külaliste) ahistamine, ähvardamine või häbistamine\nKasutada, arendada või levitada programmi, mis võimaldab kasutada Vint.ee teenuseid ebastandardsel viisil\nEsineda kellegi teisena (identiteedivargus)\nSpämmimine - sisutühjade või korduva teksti sisestamine/saatmine\nKõik ülalnimetatud punktid kehtivad kõikidel vint.ee lehtedel: mänguruumi jututubades, foorumis, mängude ja ürituste kalendri kommentaarides. Nende reeglite vastu rikkumine võib lõppeda kõnekeelu- või kasutajakonto sulgemisega.\nVint.ee jätab endale õiguse sulgeda kasutajakonto etteteatamata. Kasutajakonto võidakse sulgeda ka põhjustel, mis antud dokumendis ei kajastu. Sellisel juhul suletakse kasutajakonto ning täiendatakse käesolevat dokumenti.\nPrivaatsus ja andmekaitsetingimused\nVint.ee teeb kõik endast oleneva, et kaitsta informatsiooni kasutajate kohta. Kasutaja sisestatud delikaatsed andmed (parool) krüpteeritakse. Vint.ee avaldab teie isikuandmeid (e-mail, IP) ainult Eesti õiguskaitseorganitele.\nVint.ee korraldab mitmeid ametlikke turniire (Mõttespordi olümpiaad, male ja kabe turniirisarjad koostöös vastavate alaliitudega). Nendel turniiridel saavad osaleda ainult kasutajad, kes on avaldanud oma pärisnime profiilis (kasutaja on verifitseeritud).\nNendel turniiridel osalemine on vabatahtlik ja seega on ka oma pärisnime avaldamine portaalis vint.ee vabatahtlik.\nKasutaja pärisnime näevad profiilis (ja turniiritabelis) ainult teised verifitseeritud kasutajad. NB! See ei kehti hetkel mõttespordi olümpiaadi koondtabelite kohta - seal on osalejate nimed avalikud.\nKasutaja saab soovi korral kustutada oma nime profiilist (muuta oma konto mitte-verifitseerituks).\nKasutaja verifitseerimiseks (ja ka andmete kustutamiseks) kirjutage info@vint.ee.\nTeenusele pakutav garantii\nVint.ee meeskond teeb kõik endast oleneva, et pakkuda teile kiiret, turvalist ja vigadevaba mängukeskkonda. Me ei garanteeri, et teenus vastab teie ootsutele kiiruse või turvalisuse aspektis. Kõik avastatud vead keskkonnas parandatakse.\nVint.ee virtuaalne krediidisüsteem on lahendus, mis võimaldab kasutajatel osaleda vint.ee tasulistel online turniiridel ning tarbida teisi vint.ee tasulisi teenuseid.\nÜks Vint.ee krediit võrdub 0,1 EUR-iga ehk kümne euro sendiga.\nVastavalt maksuameti nõudele tasuliste turniiride osas, Vint.ee krediiti tagasi eurodeks realiseerida ei saa.\nNewrock Solutions OÜ, 11313374\nVaigu 5, Tallinn, Eesti


Täna oli sihuke veidi ulmeline päevake. Üks preili arvas, et tema on juba piisavalt suur ja ei pea päeval magama. Mina seevastu arvasin, et ta siiski vajaks uinakut. Tekkis selline pisike huvide konflikt eksole.\nPisikese lõunaunele sättimine algab enamasti kell 11.15 ja umbes pool 12 on ta omadega audis. Tänagi toimisin samamoodi. Ainus vahe oli selles, et tema ei suvatsenud uinuda. Kussutasin, kõndisin mööda tuba, kiigutasin istudes, igasugu trikke tegin, mis tavaliselt toimivad. Seekord siiski mitte. Või pigem oleks õigem öelda, et korraks nagu juba uinus, aga nii kui panin voodisse, hakkas nutt pihta. Tund aega hiljem andsin alla.\nSee oli katse number 1.\nOotasin umbes tunnike. Ta hakkas haigutama ja silmi hõõruma. Jõudsin juba rõõmustada, sest ta ju ometi tundus väsinud. Võtsin sülle, kussutasin, istusin voodil temaga. Pani silmad kinni, minu rõõm jälle muutus suuremaks. Panin voodisse, hakkas karjuma. Võtsin sülle, panin igemegeeli, sest äkki hambad tegid haiget. Pani silmad kinni. Hakkasin testima, et kas ta ikka tõesti magab. Liigutasin ennast. Tõusin ja istusin. Köhatasin mõned korrad, haigutasin häälekalt, silitasin ta kätt. Silmad ei liikunud kordagi. Panin voodisse ja ärkas. Andsin jälle alla.\nSee oli katse number 2.\nMa hakkasin vaikselt ärrituma. See jällegi tekitas halva enesetunde, sest no KUIDAS ometi ma saan ärrituda nii pisikese asja peale, nagu seda on mitte uinumine. Ilmselt mõjub siin see, et peaaegu aasta ei ole olnud erilisi võimalusi midagi endale teha. Noh, et võtad kätte ja lihtsalt teed järjest midagi. Alati tuleb midagi vahele. #piinlik on seegi, et alates suve algusest on mu nn lapsevaba aega olnud täpselt kaks poeskäiku. Enda vaimu turgutamiseks peaks vist ikka midagi veidi ette võtma sellega.\nMingil hetkel helistasin Meheraasule ja palusin hädaldasin, kuidas ma enam ei suuda ja kõik on pahasti. Ühesõnaga oli selline maa-võiks-mind-neelata või välk-võiks-tabada tunne. Pisike hakkas ka minema juba selliseks, et tema kõrvalt ei kannatanud kahte sammu ka eemale astuda.\nPärast katset 2 olin arvamusel, et tuleb Meheraasu koju ja siis proovib ise, sest käed olid väsinud ja see tunne, et OH ÕNNESTUS ja siis oi tüng, oli päris ... kurvastav. Aga Pisike hakkas jälle silmi hõõruma, haigutama ja nüüd lisandus sellele ka teki tassimine magamistuppa. Mõtlesin korra veel proovida. Ma ei vaevunud isegi riideid vähemaks võtta, sest sisimas teadsin, et ma kukun jälle läbi. Seekord kuulis ta autohäält, kui Meheraasu hoovi sõitis. Järgmisel hetkel nägi juba teda ja siis ma lihtsalt lasin tal joosta elutuppa.\nSee oli katse number 3.\nMeheraasu vahetas riided ja võttis üle, sest oli näha, kui väsinud laps on. Proovis kussutada, mänguasja kaissu anda, lihtsalt voodisse panna. Vahetas tavalise elektripirni ühe värvilise ja keerleva pirni vastu, sest varem aitas see lapsel uinuda. Proovis teda uinutada magamistoas ja kaissu võttes ja mööda elamist kõndides. Lõpuks ma juba hakkasin ütlema, et las siis olla.\nSee oli katse number 4.\nRohkem me ei üritanud. Lasimegi tal olla üleval. Kraadisime teda mingil hetkel ja siis näitas see 38,3. See seletas nii mõndagi tegelikult. Halba ennustas iseenesest ka see, et eilne öö oli ka paras seiklus. Sellised öised ärkamised on pisut keerulised, kui laps on kaks nädalat terve öö maganud rahulikult. Organism harjub kiirelt, kui saab magada jälle :D Panime Pisikesele küünla ja palavik hakkas langema.\nEt siis saan rõõmsalt öelda, et täna panin last magama ei rohkem ega vähem, kui 9 tundi, sest nihutasime ööune pisut varasemaks. Praegu ongi natuke veider, sest minu free time algas lausa tund aega varem, kui muidu :D Et siis saan rõõmsalt öelda, et täna panin last magama ei rohkem ega vähem, kui 9 tundi. Ei oskagi nagu midagi peale hakata enam. Nüüd jääb üle ainult loota, et öö ja homne tuleksid rahulikumad.\nRaudselt leian mõne päeva pärast, et paar hammast on lapsele juurde tulnud. Arvestades sellega, et iga järgnev hambapaar (siiani on kõik tulnud kahekaupa), on endaga kaasa toonud järjest rohkem ebamugavusi, siis ma üldse ei imestaks. Teisest küljest, kui see kõik on tingitud hammastest, siis ma ei julge mõeldagi sellele, mis järgmistega olla võib...\nargipäev kodu kurb on olla lapsed niimesiinelame Pisike\nSildid: argipäev kodu kurb on olla lapsed niimesiinelame Pisike


ISLAND vol.24 Lääne Island – Soosaared reisivad\n12. veebr. 2018 12. veebr. 2018 by viki\nOlen juba kaks nädalat võlgu meie kolmanda koos reisi päeva abikaasaga. Kuna oli eesmärk rendiautoga võimalikult palju näha ja kogeda, siis nagu eelmises postituses ka kirjas olime sõitmas mööda lõuna rannikut. Kuna olime hullult väsinud esimesest päevast, siis oli teine päev kahekesi siin läheduses (Geiser, Gullfoss, Kerið ja Selfoss), Tagasitulles Härra G vaaritas minu “kaaskannatajatele” süüa ja lõõgastusime kohalikus Spa´s Fontana . Kallis oli küll, kuid mõnus ja igati nauditav!\nNii meie kolmas päev. Soov oli rallida rohkem põhja poole ja rännaku peatus punktideks sai pandud kõigi soove või kohalike soovitusi.\nKristveigi abikaasa Ari oli suureks abiks ja hoiatas juba ette, et see lääne rannik on suures osas selline tühi aga maastik on vaatamist väärt. Minule meeldis, sest vahet pole kus suunas sa siin sõidad, siis igas suunas on maastik, mäed, vulkaanid jne erinevad. See piirkond on tõsiselt tühi ja rahulik. Isegi hea ja nauditav vaheldus peale mitu nädalat kommuunis elamist 🙂\nSoovitus, kui ajaliselt on teil sõitmine oluline, siis Reykjavikist põhja sõites on teil valida u 6km pikkune aga 1000 ISK maksev tunnel või tunnike sõitmist. Valisime tunneli!\n♦ Esimeseks peatuseks B oli Kertu soovitud must kirik Búðakirkja . Kohalike seas lemmik pulmakoht ja ka hämmastava pildistamise asukohaga. Sattusime sinna jõudes peale imelisele hetkele, kus noormees just ilusa neiu kätt palus ja kihlusid ♥ Ilm oli karm, maa oli jääs, “uisutasime” ranna poole, nägin esimest liivaranda.\nMeie üllatuseks oli see, et kirik oli kinni. Kohalikud enamasti neid ei lukusta, aga mõistame, et selle koha populaarsuse ja eraldatuse tõttu oli olukord seekord selline.\nKogu meie sõitmine toimus ka seekord nii, et ühel pool on ookean ja teisel pool tohutud mäed. Kuna seekord põhja poole sõites olid kõik mäed lumised. Alati polnud maa valge aga mida edasi sõitsime muutusid ka teeolud keerulisemaks ja kõike kattis lumevaip. Eesmärk oli teha poolsaarele tiir, sõites ümber Snæfellsjökull nimelise vulkaani.\n(vabandan oma pildi pärast, tegin telefoniga!)\nLisaks on poolsaare tipus Snæfellsjökulli Rahvuspark. Asutatud 2001 aastal, säilitamaks kohalikku loodust ja maastiku. Lisaks on ta ka ainuke Islandi rahvuspark, mis asub ranniku ääres. Vaated on hämmastavad. Ma ei tea, kas asi oli selles päevas või ongi see nii, aga olen juba ammu alla andnud, et mõista, mis paneb sellel maal looduse sedasi värve esitlema. Päev oli pilvine ja sombune aga ookean oli imeliselt sinine, lumi puhasvalge ja mägede pealt piiluv liustik helesinine.\n♦ Peatus C Igati kohustuslik vaatamisväärsus on rahvuspargis asuv Londrangar basalt kaljud. Vaatamiseks on kalju äärele tehtud korralik vaateplatvorm, võimaldades nautida kaljude väänduvaid vorme, suvisel ajal Lunne ja kajakaid, kes seal pesitsevad ning imetleda lainete metsikut jõudu.\nVõib olla saab natuke aimu, mis vaade seal tipus\nPraeguse rahvuspargi alal ei tehtud kunagi heina, sest usuti, et maa kuulub seal elavatele haldjatele. Kõrgeim sammas on muljet avaldavalt 75m kõrge ja madalam 61m.\n♦ Peatus D Kuna niikuinii tuli teha tiir poolsaarele oli Ari soovitus, et me võiks peatuda ja süüa järgnevates linnades, millest suuremas Ólafsvíkis me tegime ka söögipausi. Tegemist on suurema kalasadama linnaga\nSaime nautida ülihead kala.\nKahjuks ei jõudnud haikala muuseumisse aga panen teile ikkagi lingi, minge läbi!\nPõhjus, miks me ei jõudnud haikala muuseumisse ja ajaliselt pidime sõitma oli Härra G suurim soov.\n♦ Peatus E Brugghús Steðja ehk siis meie keeli Stedji pruulikoda. Soov oli näha ja mekkida kohalikku käsitöö õlle saavutusi. Aeg pressis takka, sest nad on küll iga päev avatud aga 13.00-17.00. Seetõttu me reisime enne ümber poolsaare, mitte vastupidi. Kindlasti külastage ja ajage juttu. Kuna Härra G oli roolis, võtsin ma joomise enda peale ja tema mekkis keeleotsaga. Ehk siis mina sain täiega nautida ja enamuses otsustada, mida kaasa tuua. Hakkas korralikult sarve 🙂 Kaasa valitud õlled…ma ei tea kuhu ma nad pakin aga koju pean ma nad varsti viima!\nSelgus, et Kertu õlut ei joo, aga mekkis huvi pärast ka. Vaadake lingilt nende valikut. Kuulsaks said nad skandaalse Hvalur 1-2-3 õlle seeriatega, milles kasutatakse heeringvaala. See loodi spetsiaalselt just nv kogetud Þorrablót ürituse tarbeks. Kaasa sai ostetud erinevaid maitseid, sealhulgas Hvalur 2 millele on lisatud vaalamunandid, mida on suitsutatud lambasõnnikuga (kuna neil on küttepuude puudus ;)). Hvalur 3 on sama asi, vaalamunandid aga need on “marineerinud/ligunenud” Kombucha ehk teeseene vedelikus\nKüsis omanik, et mis ma arvan….ei osanud midagi erilist välja tuua maitses….pole enne ühtegi vaala munadest hammustanud!\nAga maitsed väga erinevad ja ägedad. Mehed sattusid nii suurde jutuhoogu ja nagu ikka kui juhtub, et kaks “asjaarmastajat” kokku sattuvad, siis toodi lõpuks erilisemaid asju mekkida ja koju anti kingitusena ka kaasa.\nKuigi seekord tundus selline sõit tühjuses, siis ikkagi ennekõige oli ta meeletult ilusa maastikuga nauditav kulgemine, palju võimalusi fotograafidele. Kuid tegelikult on koopaid ja koskesid, mille juures peatuge ja uudistage, meie seekord ei jõudnud!\nAga siin härra ja proua reis otsa saigi. Luban, kunagi tulen tagasi nii, et autos ja tiir peale!\nPrevMiks ja milleks see blogi on?\nNextISLAND vol.25 Þorrablót


November 11th, 2016 by Remo Savisaar | Filed under Mammals / Imetajad .\n6 Responses to “Kaks metskassi, Two Wild Cats”\nKas Sul hirmu pole kui nad niimoodi Sind vaatavad? Et äkki sel hetkel otsustavad nemad, et Sina oledki tänane saak?\nIlves teadupärast ei küti inimest ja on üldse suht väike loom (nii keskmise koera mõõtu). Ikka veel ustakse linnalegendi, et ilves hüppab puu otsast seenelisele-marjulisele pähe ja murrab. Oleks lõvi-tiiger või kasvõi leopard, siis veel. Metssiga ja põtra peab tunduvalt rohkem kartma, eriti kui neil pojad kaasas on, kuigi vana tige kult või jooksuajal põdrapull võivad ka väga vastikuks muutuda – eeskätt on ilvesest hulga suuremad.\nJa veel on meil üks tõeline koleloom – hallhüljes. Sellel on lõvvad suuremad kui hundikoeral, pikkust 2-3 meetrit ja massi samuti 200-300 kilo ringis. Olen oma silmaga näinud hülgekaamerast, kuidas sihuke 3-meetrine pull üle kivise ranna kihutas viie sekundiga (kui lai see rannariba seal kaamera ulatuses on – pakun, et umbes 10-15 meetrit, ehk rohkemgi), et rivaali minema lüüa. Mis siis veel lume peal – seal rammiks ilmselt nagu tornaado ja hammustaks sul konkreetselt jala või käe otsast ära. Egas hülgekütid asjata oma saaki ei kartnud nagu tuld.\nNiiet tõenäosus ilvese poolt rünnatud saada on tunduvalt väiksem kui tigedalt oravalt. Kui liiga ligidale lähed, siis arvatavasti ilves paneb lihtviisiliselt leelet. Praegu pole väikseid poegi ka, keda kaitsma peaks.\nCV: Ei, seda hirmu õnneks ei ole olnud :) Teades, kui väga sellised loomad inimest kardavad ja kui raske on neid näha, rääkimata oskuslikult ligidale pääsemisest, siis hirmule seal minu jaoks kohta polnud. Tänavu maikuus aga tabasin end küll mõttelt, et olen loomale isegi liiga lähedal ja siis oli natukene imelik tunne küll… ;) Samas eks ka siis püüdsin olla nii märkamatu, kui vähegi võimalik ning piltlikult öeldes püüdsin ära unustada ka hingamise ;)\nCax: Väike loom? :) Vaidlen vastu! Ilves on ikka päris suur loom ja kõik inimesed, kes mul kaasas on olnud ja kellega üheskoos ilvest oleme juhtunud nägema, on esimese asjana väitnud, et “ilves on nii suur” ja, et nad arvasid, et ilves on palju väiksem!\nKeskmise koera mõõtu on raske mõelda… kui suur on keskmist mõõtu koer? Aga hundikoer?\nIlvese tüvepikkus on 90-115cm! Üksikute isasloomade kaal võib ületada 30kg ;)\nHundikoera suurune jah umbes. Mitte dogi ega bernhardiini ega tiibeti mastifi mõõtu. Eks talvel paks karv ka seljas. Mina olin tegelikult ka kaua arvanud, et ta on suurem, aga üllatuslikult oli ikka hulga väiksem. Hundikoer on ka ju umbes sama tüvepikkusega.\nEks kõik ole tegelikult suhteline. Näiteks arvasin ma samuti, et leopard on üsna suur loom, eriti kui veel Indias inimesi ka murrab ja minema tassib. Fakt on aga see, et hindud ongi seal maakohtades väikest kasvu ja õblukesed, nii loomuldasa kui ka niru sööma tõttu, asi see siis tal mõni naine-laps minema vedada. Keskmist toeka kondiga eesti naist ta kohe kindlasti ei viiks.\nVõimalik, et sulle sattusid siis eriti kopsakad ilvesed ette, aga vähemasti need, keda ma loomaaias olen näinud ja topistena muuseumis, olid keskmise hundikoera mõõtu küll, mitte suuremad. Kas need, kes sinuga kaasas olid, arvasid, et ilves on rebasesuurune või? Selline armas kassike? Siis muidugi tundub ta suurena :)\nKaljukass, keda ma ka kohanud olen, on veidi väiksem loom, aga paksu pulstis karva ja jässaka kere tõttu tundus ta eemalt umbes njufa suurune olevat.


Video: võitu ebasündsa žestiga tähistanud rattur jäi 900 euro võrra vaesemaks - Sport, Korvpall - Postimees.ee\nVideo: võitu ebasündsa žestiga tähistanud rattur jäi 900 euro võrra vaesemaks\n13. august 2017 11:51\nLars Boom etapivõitu tähistamas. | FOTO: Kuvatõmmis videost\nBinckBank Touri viiendal etapil esikoha pälvinud ja hooaja võiduarve avanud Lars Boom pidi seejärel oma kukrut kergendama. LottoNL-Jumbo meeskonnas sõitev hollandlane tegi finišijoont ületades ebasportliku žesti ja talle määrati selle eest tuhande šveitsi frangi (ligi 900 euro) suurune rahaline karistus, vahendab Rattauudised.ee.\nBoomi emotsionaalne tundepuhang oli mõistetav, sest 31-aastane mees sai viimati võidurõõmu maitsta tunamullusel Taani velotuuril etappi võites. Veelgi enam – 5. etapile eelnenud õhtul teatas LottoNL-Jumbo juhtkond Boomile, et tema lootused jõuda Vueltale on nullilähedased. Viimati pääses Boom suurtuurile 2015. aastal Tour de France’il Astana ridades startides. Seega võib žest olla mitmetähenduslik.\n«Loomulikult pakub võit palju rõõmu,» lausus Boom. «Kevadised klassikud ei läinud loodetud moel. Pärast olin lähedal Hollandi meistritiitlile. Töötasin kõvasti, et sellele tasemele tõusta ning on suurepärane, et jõudsin sellise saavutuseni. Tahan alati võita. Tore, et suutsin lõpetada raske ja paljude kahtlustega perioodi.»\nEnne viimast etappi hoiab Boom BinckBank Touri kokkuvõttes 7. kohta, jäädes Tom Dumoulinist (Team Sunweb) maha 1.46.


Tuumasõja vari kadus seekord öhe | Linnaleht\nPõhja-Korea maailmakaardile heidetud tuumaseene vari pani Jaapaniga ühisõppustele teel olnud USA armaada mõneks ajaks kurssi muutma. (AFP/Scanpix)\nElame huvitaval ajal, sest järsku on esiplaanile karanud ootamatult sõjakad poliitikud ja ega ajakirjanikudki neile alla anna, kui kasvõi üksnes eestikeelset ekraani silmas pidada.\nSamas on see „järsku” ikkagi loogilise arengu tulemus ja maailm on jõudnud faasi, kus ka keskmise kaliibriga riigid, õigemini nende juhid, teevad ilma. Kui ajakirjanikele üldse midagi ette heita, siis mitte poliitikute jäljendamist, vaid pigem seda, et nad pole seda maailma enda muutumist oma lugejatele-vaatajatele piisavalt selgeks teinud.\nEnt peamise juurde – alles nädal tagasi, pärast seda, kui USA oli põrutanud 59 tiibraketti venelaste kontrollitud Süüria lennubaasi pihta ja heitnud Afganistani mägedes alla oma „kõikide pommide ema”, liikus USA laevastik täiskiirusel Korea poolsaare poole.\nPõhja-Korea oli samal päeval, kui Süürias toimus kurikuulus keemiarünnak, jälle katsetanud rakette ja oli oodata, et laupäeval, mil täitus 105 aastat punariigi looja sünnist, tähistatakse seda kas uue tuumarelva või võimsa kanderaketi katsetusega. Põhja-Koread on järgemööda valitsenud vanaisa (1948–94), poeg (1994–2011) ja pojapoeg (praegu 32-aastane!) Kimid – ja peaaegu kogu aeg muust maailmast lahus. Neist viimasel Kimil on aga selgelt probleeme n-ö pärandusena saadud, 2006. aastal (NB! – Kim Jong-un oli siis 21-aastane) valminud tuumarelva kasutamisega – mõistagi et selle kui argumendi kasutamisega poliitikas.\nPõhja-Korea häda on jätkuvalt isoleeritus. Selle tänast seisu on paljuski kujundanud USA presidendi George W. Bushi 2002. aasta otsus arvata Põhja-Korea „kurjusetelje riikide perre”. Saadud pärandit helpides kuulutas äsja ametiaja lõpetanud president Barack Obama välja küll „strateegilise kannatlikkuse” ja see isegi pidas, ent piisas USA uue presidendi Donald Trumpi sugusel lahmijal Valgesse Majja tulekust ja Lõuna-Korea sattumisest permanentsesse poliitilisse kriisi, kui algas raketikatsetuste sadu Põhja-Koreas. Seda peavastase USA-ga seotud vänge sõnavara saatel. Trump mõistagi võlgu ei jäänud ja Lõuna-Koreasse (NB! – selle ajutiste liidritega) kohtama tõtanud USA asepresident Mike Pence kinnitas korduvalt, et „strateegiline kannatlikkus on otsas” ja kõik sõjalised lahendused on laual. Kim Jong-un ja tema suuvoodrid rääkisid mõistagi otsesõnu tuumarelvast, tuumalöögist ja tuumasõjast ning mainitud laupäeva õhtul olevat peabanketil viibinuile näidatud ka filmi sellest, kuidas USA hukkub tuumasõjas!\nTänane seis on säärane, et „suure armaada” Põhja-Korea peale minek oli kõigest kolmas käik Trumpi välispoliitilise enesekehtestamise seerias Süüria – Afganistan – Põhja-Korea, sest kui pühapäeval nurjus Põhja-Korea uus raketikatsetus, tegi USA laevastik täispöörde ja suundus Austraaliasse (kuhu ta üldse algselt teel oligi). Mööngem – kõik kolm käiku olid küll mõjukad, ent väiksed. Samas tasub teada, et USA laevade järel tegid täispöörde ka Vene ja Hiina sõjalaevad, kes alati sääraste seisude tekkides alustavad kohe liikumist n-ö paralleelsel kursil – nagu ka sõjalennukid. Viimastest päevadest on teada USA hävitajate ja Vene pommitajate ohtlik lähenemine teineteisele Alaska kandis. Elik – kõik peamised sõjajõud võtavad sääraseid seise tõsiselt, et mitte öelda – tuumasõja vari oli neil päevadel ja tundidel teatud laudadel asunud kaartidel tinglikult olemas.*\nOtsused tehakse siiski mujal\nMaailma ajakirjandusest jooksis kohe läbi pealkiri „Põhja-Korea kriis on Kariibi mere raketikriisi aegluubis läbimine”. Kui tõesti kasutada ajalookogemust ja alustada närve ja tervist säästvalt, siis oktoobris 1962 ei pidanud ühe Kuubale paigutatud Vene raketipatarei komandöri närvid vastu ja tulistati alla USA luurelennuk. Piloot hukkus, ent see vaikiti kahepoolselt maha, kuniks konflikt lahenes. Sestap on kosutav lisada, et Süürias said venelased hoiatuse lennuväljalt lahkumiseks kaks tundi varem, et tõdeda – suurt sõda ei taha keegi seda vallandada võivatest tegijatest, sest võitjaid pole pärast enam kusagilt otsida.\nElik – tark on taibata, et kõik taandub musklite mängule ja piirdub sellega. Pojapoja praalimine on arusaadav, ent Trump pole ju veel oma liitlastegagi kokku saanud, Põhja-Korea naabrist, Venemaa presidendist Vladimir Putinist rääkimata, ja sõja alustamine üksi ei tule Kimil kõne alla. Mõistagi tuleb ta kontrolli alla saada ja Trump kutsus tema ainukese võimaliku liitlase, Hiina liidri Xi Jinpingi Floridasse nädalalõppu veetma – veenmaks viimast mõjutama Kimi maha rahunema, sest Pekingis toimub mai keskel oluline Siiditee tippkohtumine, mille edu sõltub rahulikust naabrusest. Etteruttavalt – see oleks ka kohaks, kus Põhja-Korea saaks uuesti muu maailmaga kontaktid üles võtta.\nOn teada, et Kim keeldus viimastel nädalatel Hiina esindajate vastuvõtmisest, ent esmaspäeval lõpetas Peking ka lennuliikluse Põhja-Koreaga, samuti piirati pankade rahvusvahelist ühendatust ja nüüd jääb oodata, kuidas täisüksindusse jäetud ja majandusraskustes rabelev Pyongyang sellele – ja ka armaada eemaldumisele reageerib. Nagu öeldud – ka uks avatud.\nHiina palus 100 päeva Põhja-Korea taltsutamiseks


Autorent Kavarna - Auto rentimine Kavarna\nAuto rentimine Kavarna\nOdav rendiauto Kavarna\nOdav autorent Kavarna korraldades on võimalik mugavalt uurida riigi maantee. Autorent-online.com pakub kõik saadaval auto palkab võrdlus eri tarnijatelt, koos juhtivate autorendifirmad on meil parim kvaliteedi auto rentimine Kavarna. Ühele leheküljele, te kuvatakse kõik sõiduautod ja nende määrad. Broneering protsess on väga lihtne ja kiire. Valida erinevaid sõidukid, mis saab endale online kodulehelt.\nKui soovite nautida kauneid ranniku, mägesid Kavarna on ideaalne sihtkoht ja odav auto rental Kavarna on ideaalne viis see saada. Kui kavas on läbida pikki vahemaid, valige piiramatu kilometraaž. Kavarna liiklus ei ole liiga halb ja on kerge mõista süsteemi teede ja maanteede. Läbi meie saidi, säästad aega otsides parima rendiauto Kavarna. See on suurepärane koht külastamiseks aastaringselt lummav maastik ja talvel kell saab pakkuda spordialade nagu suusa.\nMida me pakume autorent asukohas Bulgaaria lennujaam, linnad, raudteejaam, keskus: Suur valik, garanteeritud parimad hinnad, kvaliteetsed renditud autod. Tänu mugavatele ja turvalistele online autorenditeenust saate valida täiendava lisavarustuse, näiteks lapseistme, GPS-i, katuseraami jne. Lumeketid, mis toetavad talve transporti. Autorent-online.com toob teieni suure valiku soodne autode rentimine Kavarna, nii et ärge viivituseta, olete broneerinud oma puhkuse nüüd broneeri rendiauto.\nAuto rentimine Kavarna - Autorent Bulgaaria Lennujaam\nBulgaaria Lennujaam on palju võimalusi odav auto rendi teenuste puhul. Muidugi on car hire parim viis veetma suurepäraseid tegevusi ja nautida vaatamisväärsusi, mis teevad linna nii kuulsaks. See võimaldab teil leida odavaimad autorent Kavarna mõnes minutis. Valige maailma kaubamärkide suurtest pakkumistest ja broneerige rendiauto ainult mõne klikiga. Auto rentimine Kavarna on võimalik ka veebipõhiste allahindlustega, nii et saate mugavalt rentida auto odavaima hinnaga kodus.\nÄra jäta võimalust, kiiresti ja lihtsalt parima autoga auto rental Kavarna. Kui te lennukist saabute, koostage oma lennunumber auto rentimise ajal, kuna autorendib sageli seda teavet. Soodsam auto rental Kavarna laiast valikust saab rentimiseks väiksemaid ja ökonoomsemaid sõiduautosid.