LISAGRUPP! 13.-19.07.2020 UNUSTAMATU NORMANDIA: kultuuri- ja gurmeereis - ELAMUSREISID. EE\nLISAGRUPP! 13.-19.07.2020 UNUSTAMATU NORMANDIA: kultuuri- ja gurmeereis\nAEG: 13. – 19.07.2020\nREISIMISE VIIS: iseseisvad lennud Tallinn-Riia-Pariis-Riia-Tallinn. Elamusreiside esindaja annab äralennul kaasa reisidokumendid ning teeb ära väljalennu check-ini. Tagasilennul teeb check-ini reisja ise (pardkaart saata endale telefoni). Pariisis võtab teid vastu ja saadab lennuväljale meie partnerfirma giid Marina.\nKOHALIK TRANSPORT: mugav väikebuss, eestikeelne bussijuht\nTransfeer (96 km, 1h 30 min) lennujaamast Normandiasse, Giverny’sse. Claude Monet’ majamuuseumi külastamine ja jalutuskäik võrratus aias (hinnapaketis), kus asub kunstniku maalidelt tuttav vesiroositiik ja muljetavaldav maja juures olev nn eesaed. Monet´ poolt maailmakaardile maalitud Giverny´s oli paikne inimasutus olemas juba neoliitikumi ajal ning siia 1. ja 2. sajandil AD elama asunud roomlased tõid endaga kaasa ka vitikultuuri, rajades esimesed veiniaiad. Claud Monet´le jäi Giverny sarmikus silma, kui ta siit kord rongiga läbi sõitis. Aastaks 1890 oli ta saanud kokku piisava summa, et endale siin suvekodu soetada. Monet´ eesmärk oli algusest peale osta maja juurde ka piisavalt maad, et rajada oma unistuste aed, kus ja mida ta saaks maalida. Tema looming tõestab, et kunstniku ootused oma maapealse paradiisi rajamiseks õnnestus igati. Monet´ siia elama asumine innustas ka teisi maalikunstnike, pannes aluse Giverny kunstnike kolooniale, millesarnaseid oli tollases Euroopas teisigi. Piknik Giverny’s (hinnapaketis). Õhtupoolikul saabumine Rouen’i. Chek-in. Õhtul teeme väikese jalutuskäigu Roueni vanalinnas. Roueni oli normannide pealinn ning see oli mõjuvõimas ja jõukas. Saame teada, miks nimetatakse Roueni tornide linnaks, miks on Roueni kirikufassaadi ühe torni nimi Võitorn ning kus ja miks ikkagi hukati Jeanne d’Arc. Õhutusöök (ei kuulu hinnapaketti, tellimine ja tasumine individuaalselt) Prantsusmaa vanimas tavernis “La Couronne” (asutatud 1345). Ööbimine Mercure Rouen Centre Cathedrale 4*.\nHommikusöök hotellis. Check out. Korralikule turulinnale kohaselt, suundume meiegi esmalt Rouen’i toiduturule, et degusteerida kohalike tootjate hõrgutisi: Normandia juustusid. Külastame 800 aastat tagasi ehitatud Roueni gooti stiilis katedraali, mille maalis kuulsaks Claude Monet´ oma rohketel seeriamaalidel ning kus asub Richard Lõvisüdame haud. Richard I Lõvisüda oli ambitsioonikas ja julge kuningas ning sõjapealik, kel oli au olla nii Inglismaa kuningas (1189- 1199) kui ka suurte territooriumite valitseja Prantsusmaal s.h Normandias. Tema säilmed on maetud kolme kohta: süda Roueni, sisikond Châlus´sse, kus ta suri (kui eemaletõukavalt see ka ei kõlaks, kuid selline „osadeks“ jaotamine oli kuninglikes peredes tavaline, eriti südame matmine kehast eraldi) ja ülejäänud maised jäänused oma isa Henry II kõrvale Fontevraud´ kloostrikirikus. Seine jõe alamjooksul asuv Ülem-Normandia halduskeskus Rouen on väga väärikas ja huvitava ajalooga linn – keskajal oli see Euroopa üks suurimaid ja jõukamaid linnu ning anglo-normannide dünastiate ajalooline kants. Rouen on kuulus oma imekauni, 16. sajandil valminud kivipitsilise Jumalaema (Notre Dame) katedraali poolest. Kuulus on ka 14. sajandist pärit astronoomiline kuufaasidega kell Gros Horloge ja Roueni kindlus, kus hoiti 1431. aastal, enne hukkamist vangistuses Jeanne d´Arci. Lõunaks jõuame La Manche’i väina äärde, et külastada valge kriidikalju serval asuvat võluvat nukulinna Étretat’d. Muidugi mõista ei jäta me kasutamata juhust, et ronida Nõelasilma kaljuservale et imetleda siit hingematvalt kauneid merevaateid. Saine-Maritime departemangus asuv Étretat on tuntud oma kõrgete , 70-90 meetri kõrguste kriidikaljude poolest ning neeme tipp, mida tuntakse Nõelasilmana (prantsuse k L’Aiguille) on üks neid paiku, mida nägemata ei ole lihtsalt võimalik Normandiast lahkuda. Paljudele kangastub siin kaljupangal seistes Suurbritannias asuvad Doveri kriidikaljud ning pole midagi imestada – umbes 15 000 aastat tagasi, viimase jääaja lõpuni oli Suurbritannia Euroopa mandriosaga poolsaar, mis uhuti kaheks. Jääaja lõpul merepind tõusis liustike sulamise tõttu ning moodustus La Manche väin, mis lahutab Suurbritannia saart Euroopa mandrist. Kaljupangalt, kuhu suundume avanevad kaunid vaated kahele tuntud „nõelasilmale“: Porte d´Avalile ja Porte d´Amontile. Ranniku sõna otseses mõttes maalisid maailmakuulsaks prantsuse impressionistid Eugène Boudin, Gustave Courbet´, Claude Monet´ jt. paik on jäädvustatud möödunud sajandi algul ka Maurice Leblanci krimiromaanis „Nõelasilm“ ja siin on filmitud Luce Bessoni film „Lucy“. Lõuna Étretat’s (ei kuulu hinnapaketti). Tagasiteel ületame Seine jõel kõrguva kuulsa Normandia silla. Õhtuks jõuame kaksiklinnadest suvituslinna Deauville/Trouville-sur-Mer. Check-in. Teeme bussiga tiiru Trouville-sur-Meri kuulsal ranna- ja kasiinopromenaadil ja teeme põgusa esmatutvuse imearmsa Deauville´iga. Glamuurset suvituslinna Deauville´i kutsutakse hellitavalt „Normandia ranniku kuningannaks“ ning tegu on Prantsusmaa ühe prestiižseima merekuurortiga juba 19. sajandist. Õnneks pole linnake oma sarmist tänaseni grammigi kaotanud! Muide, just siit sai alguse Coco Chaneli tõus moemaailma tippu. Marcel Prousti talendi austajatele on linn kindlasti tuttav romaanist „Kadunud aega otsimas“. Septembris toimuv iga-aastane, Ameerika filmifestival toob kokku maailma filmistaaride koorekihi. Vaba õhtu omal käel linnaga tutvumiseks – see on parim paik, kus imetleda uhkeid Normandia villasid ja purjekaid ning hingata värsket mereõhku. Õhtusöök organiseeritult (ei kuulu hinnapaketti, tellimine ja tasumine individuaalselt). Ööbimine Almoria Deauville´is 3*.\nKes meist ei teaks, et Normandia on nii õunasiidri kui selle „kraadides kangema venna“ – calvadosi sünnipaik ning mõlema headuse saame kohapealset pruulikoda külastades ka ära proovida. Juba 9. sajandil asutati kuningas Karl Suure korraldusel Normandias siidripruulikojad – Cicitores, kus lubati valmistata kõiki õuntest ja pirnidest valmistatud alkohoolseid jooke: siidrit, veini ja likööre. Kuigi toona polnud kellelegi veel õrna aimugi tulevasest kuningate joogi, šampanja sünnist (méthode champenoise võeti kasutusele aastal 1662), oli normannidel õunajoogis juba mull sees. Prantslastel jätkus nutti ajada „õunaveinist“ ka vesi välja, aga tulemuseks oli talumatult kibedamaitselise õunapuskar (kannab erinevates riikides nime kas lambig või spitter), mis oli nii õudne, et seda ei lubatud isegi müüa. Kuid selle kahekordsel läbikeetmine tegi imet: parimatest blend´idest kokku segatuna sai sellest ülinoobel õunabrändi Calvados. Calvadosi ja õunasiidri degustatsioon kohalikus siidrikojas Mainoir de Grandouet`s (hinnapaketis). Siirdume tagasi Deauville´i. Õhtu vaba puhkuseks ja iseseisvaks õhtusöögiks, giid jagab soovitusi. Ööbimine Almoria Deauville´is 3*.\nHommikusöök hotellis. Check out. Pärast hommikusööki sõidame D-Day ekskursioonile. Pange vaim valmis, see on enamiku siin käinute jaoks emotsionaalselt väga liigutav ja rohkelt mõtteid-küsimusi esile toov külastus. Liigume mööda Vabaduse Teed, mis ühendab nelja rannaküla, mis on tuntud kui D-Day Beach´id: Utah, Omaha, Sword ja Juno Beach – vastavalt sellele, kus USA, Kanada ja Suurbritannia liitlasväed 6. juunil 1944. aastal liitlasväed randusid. Külastame St Mère Église nimelises väikelinnas (kus toimus vägede esimene maabumine ja sisuliselt siit algaski Euroopa vabastamine), asuvat äärmiselt huvitavat II Maailmasõja Normandia dessandi muuseumi. Samuti külastame Ameerika surnuaeda Coleville-Sur-Meris. Äärmiselt emotsionaalselt mõjuvad lõputud valgete ristide read on ilmselt paljude jaoks saanud Normandia dessandi sümboliks, eelkõige tänu siin filmitud „Reamees Ryani päästmisele“. Õhtupoolikuks jõuame Bayeux´sse, teeme linnas jalgsi ekskursiooni, et imetleda turistide siia tuleku peamist imetlusobjekti – Normandia hertsogi, hilisema Inglismaa kuninga William Vallutaja sõjaretkest pajatavat 70 meetri pikkust Bayeux’ vaipa, millesse on tikitud kõik olulisemad sündmused Normandia ajaloos. Algselt oli vaip üleval suursuguses Bayeux´ katedraalis, mida samuti külastame, tänapäeval asub see aga kogu oma ilus ja pikkuses välja panduna vaibamuuseumis (sissepääs hinnapaketis). Seejärel jätame Bayeaux´ga hüvasti ja võtame suuna reisi ühe vaieldamatult kõige müstilisema ja võimsama maamärgi – Mount St.Michele suunas. Kel soovi ja kui ilm lubab, soovitame õhtul jalutada pikki tammi, et imetleda tulede säras St. Michele rannalt vaadatuna. See on võimas vaatepilt! Ööbimine Mount St. Michele´is hotell Mercure. Õhtu vaba puhkuseks ja iseseisvaks õhtusöögiks, giid jagab soovitusi.\nHommikusöök hotellis. Pärast hommikusööki siirdume esimeste seas ekskursioonile Mont St Michelile. Normandias, keset ookeani tõuse ja moone asuv imposantne Püha Miikaeli mägi on üks enimkülastatavaid paiku Prantsusmaal, võttes aastas vastu enam kui miljon turisti. Väikesel kaljusaarel asub 11.-15.sajandil rajatud müstilise atmosfääriga klooster ja kaljutipus asub õhuline gooti kirik nagu taevalik ilmutus. Siinsel rannikul on Prantsusmaa suurimad tõusud-mõõnad – meri eemaldub u 15 km kaugusele rannajoonest ning kerkib tõusu ajal kappava hobuse kiirusega tagasi rannikule. Sellekohane hoiatustahvel koos tõusude-mõõnadega on meeldetuletuseks otse kindluse sissepääsu juures. Kindlasti märkate mõõna ajal paljajalu tatsavaid inimgruppe – reeglina on need muistsete palverändurite eeskuju järgivad religioossed turistid. Seejärel võtame suuna austrite pealinnaks tituleeritud Cancale´i, kus pakutakse ranniku parimaid ja värskemaid austreid ja meretigusid. Maitseme austreid Cancale`i austriturul otse rannapromenaadil. Seejärel siirdume Saint Malo väikelinna pealelõunasele jalutuskäigule. Kunagine prantsuse mereröövlite (korsaarid) kants, on võimsate müüridega kindluslinn otse mere kaldal, on oma nime saanud ajaloolise isiku, Walesis sündinud pühakmunga Saint Malo, järgi. Läbi ajaloo on linnarahvas tuntud oma isepäise meelelaadi, keskvõimule vastuhaku ja julgelt oma identiteeti rõhutanud meelelaadi poolest. 16. sajandil püsis kolm aastat koguni Saint Malo Vabariik, mille moto oli: „Mitte prantslased, mitte bretoonid, vaid malouiinid.“ Õhtuks jõuame tagasi Mount St.Michele´i. Õhtusöök organiseeritult kohalikus tavernis (ei kuulu hinnapaketti, tellimine ja tasumine individuaalselt). Ööbimine Mount St. Michele´is hotell Mercure.\nHommikusöök hotellis. Check-out. Alustame sõitu Pariisi suunas (270 km ja peatustega u 4 tundi). Lõuna (ei kuulu hinnapaketti, tellimine ja tasumine individuaalselt) Pariisi vanimas bistroos La Mere Catherine. Jalutame Montmatre´il ja teeme bussieksursiooni Pariisi südalinnas. Külastame maailmakuulsat Orangerie kunstimuuseumit, kus eraldi asuvates saalides on väljas Claud Monet´ kuulsad „Vesiroosid“. Ja hakkabki meie muljeterohke ja huvitav nädal Normandias otsa saama. Õhtu vaba omal käel õhtusöögiks ja lähiümbrusega tutvumiseks. Hotell asub Ladina kvartalis, Pantheoni, Luxembourgi aia ja restoranide tänava Mouffetardi vahetus läheduses. Ööbimine hotellis St. André.\nSiidri, pommeau, calvadosi degustatsioon Mainoir de Grandouet` siidrikojas\nGiverny ja Claud Monet´ majamuuseumi külastus\nRouen: linnaeksursioon ja katedraali külastus\nBayeaux: linnaekskursioon, vaibamuuseum, katerdaal\nBussieksursioonid Douville´is ja Trouvilles\nHonfleur: linnaekskursioon ja Meremeeste kiriku külastus\nSt. Malo: linnaeksursioon\nNormandia austrite “pealinn” Cancale: austrituru külastamine\nMount St. Michele kaljusaar ja vaatamisväärsused


Ärge eemaldage katsutitelt korke! Täitke umbes kolmveerand proovitopsist. Visake tops olmeprügisse. Jälgige, et kusiti välissuue jääks proovivõtmiseks paljastatuks. Peamine, et kuseteedes kasvajat ei ole kuigi 15 aasta jooksul paistaks see ikka kusagilt välja.\nKasutage proovivõtmiseks spetsiaalset proovitopsi ja vaakumkatsuteid. Neid saate küsida laborist või soetada apteegist. Käepäraste koduste proovinõude kasutamine ei ole lubatud.\nPõhja Eesti Regionaalhaigla, uroloogia osakond Tere, põiepõletiku puhul võib uriinis ka verd olla, tilk verd värvib ml kust korralikult punaseks. Valgevoolus esineb günekoloogiliste haiguste korral, põies seda ei ole.\nUriini ümbervalamine ühest nõust teise ei ole lubatud. Uriini analüüsiks võtke hommikune ärkamise järgne uriin.\nKui naistel esineb tupevoolust või menstruaalvere eritust, siis tuleb kasutada tampooni. Proovi võtmise protseduur: Peske enne uriiniproovi võtmist oma käed ja välissuguelundid sooja voolava veega.\nÄrge kasutage pesemisvahendeid seepi, nuustikut jmt. Oluline on puhtaks pesta kusiti välissuue. Selleks tuleb naistel häbememokad sõrmedega laiali lükata, meestel eesnahk tagasi tõmmata.\nKuivatage välissuguelundid kergelt paberkäterätikuga. Jälgige, et kusiti välissuue jääks proovivõtmiseks paljastatuks.\nEemaldage keerates proovitopsilt kaas ja asetage see sisepinda puutumata kleebis allpool enda käeulatusse. Ärge eemaldage proovitopsi kaanelt kleebist!\nProovi võtmiseks alustage uriineerimist WC potti. Mõne milliliitri urineerimise järgselt koguge uriin uriinijuga katkestamata proovitopsi.\nTäitke umbes kolmveerand vere läks uriiniga. Lõpetage urineerimine WC potti. Peale uriiniproovi võtmist sulgege proovitops korralikult kaanega.\nTeema: Veri uriinis!\nKandke uriin proovitopsist katsutisse 15 minuti jooksul peale proovi võtmist. Ärge eemaldage katsutitelt korke! Kui on vaja kasutada erinevaid katsuteid, siis täitke esmalt rohelise korgiga katsuti, seejärel beeži korgiga katsuti.\nUriini kandmiseks katsutisse: Eemaldage topsi kaanelt kaitsekleebis, kuid ärge visake seda ära, nähtavale ilmub avaus, milles on kummiga kaetud nõel. Suruge uriinikatsuti korgiosaga uriinitopsi kaanes oleva avause põhja nii, et nõel läbib korgi.\nHoidke katsutit paigal kuni uriinivool katsutisse lakkab.\nEemaldage katsuti avausest ja vajadusel täitke ka teine katsuti. Keerake rahuliku liigutusega katsuti te põhi korda ülespidi ja tagasi, et katsutis olev säilitusaine lahustuks. Sulgege proovitopsi avaus uuesti kleebisega. Kirjutage vere läks uriiniga te le oma nimi või kleepige vertikaalselt ülevalt alla võimalikult otse ja siledalt ribakood ning lisagi proovivõtmise kuupäev ja kellaaeg.\nVeri uriinis! - Perekooli Foorum\nKasutatud proovitops: Kontrollige, et proovitopsi kaanel olev avaus on korralikult kleebisega suletud. Valage ülejäänud uriin proovitopsist WC potti. Visake tops olmeprügisse.\n- Он жестом попросил ее возобновить поиск. - Но пока этого не произошло, мы в цейтноте. Сьюзан открыла рот, желая сказать, что она все понимает, но ее слова были заглушены внезапным пронзительным звуком. Тишина шифровалки взорвалась сигналом тревоги, доносившимся из служебного помещения «ТРАНСТЕКСТА».\nValusalt kirjutada verd uriinis naistele\nTeismeliste tsüstiidi põhjused


Ülemiste äripiirkond kiirendab ettevõtted tulevikku - Sisuturundus - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n29. jaanuar 2020, 15:48\nÜlemiste on saanud lühikese ajaga Tallinna üheks ihaldatuimaks äripiirkonnaks. Lisaks mitmetele suurtele ja väikestele ettevõtetele, arendatakse seal aktiivselt ka ühistranspordi sõlmpunkte ja atraktiivseid linnaväljakuid. Äriliselt soodne piirkond tõmbab ligi nii arendajaid, ettevõtjaid kui kliente.\nÜlemiste linnakut võib pidada Eestis üheks tuleviku suunanäitajaks. Vilgas ehitustegevus reedab, et peagi on Ülemiste ärilinnak koht, kus toimub tegevus ööpäevaringselt. Ülemiste City pürgib atraktiivse äri- ja elukeskkonna poole, et suurendada sealsete ettevõtete konkurentsivõimet ja inspireerida uusi ideid. Muuhulgas on mitmeid äripindu arendajal Hammerhead OÜ, kelle innovaatiliste äripindade seast leiab sobiva ja efektiivse lahenduse nii suur- kui väikeettevõte. Hammerhead OÜ juhatuse liige Allan Kool näeb Ülemiste äripiirkonda seal asuvate ettevõtete jaoks olulise eduvalemina.\nMis on Ülemiste äripiirkonna edu saladus?\nÜlemiste on lege. Mitte ükski teine piirkond Tallinnas või Tallina ümbruses ei ole büroopinna turul nii suures kasvus nagu Ülemiste. Ülemiste piirkond on suunanäitaja ülejäänud pealinna ärikeskuste ja -linnakute ees. Esile võib tuua logistiliselt kesklinna lähedust, häid transpordiühendusi ja muud sellist, aga tegelik Ülemiste piirkonna edu seisneb keskkonna terviklikkuses. Siin saab rääkida ärikogukonnast, mis kasvab koos kõikide võimalike vaba-aja veetmise ja meelelahutuse võimalustega – seal on kaubandus, bürood, spordiklubid, uue kontseptsiooniga Loft Office’id ja palju muud. Kui rääkida ka Rail Balticu Tallinna Ühisterminali tulekust piirkonda, saab eelneva jutu piirkonna arengust korrutada kolmega või viiega.\nTallinnas on kaks-kolm piirkonda, kus on oodata suuremat arenguplahvatust. Laki- Kadaka piirkond Mustamäel on kindlasti üks, kus peagi lammutatakse palju vanu hooneid ja ehitatakse uued ärihooned asemele. Sealne piirkonna keskkond on juba aastakümnete jooksul välja kujunenud ja murrangulist kontseptuaalset muutust lühikese aja jooksul ei tule, kuigi linnapilt muutub. Tähesaju piirkonnast Lasnamäel on saamas samuti kõige suurema elanike arvuga linnaosa, just kogu linnapilti arvestades, uutest hoonetest koosnev keskus või pigem äri- ja kaubanduspiirkond. Nendes piirkondades on jätkuvast kasvupotentsiaalist tulenev kasvav tõmme ettevõtjate jaoks.\nMiks on ettevõtja jaoks oluline tuua oma äripind Ülemiste-taolisesse linnakusse? Mida see ettevõttele annab?\nIga ettevõtja jaoks on muuhulgas oluline maine. Mainet jällegi kujundab esimesena nii kliendi, koostööpartneri, konkurendi, kui töötaja silmis ettevõtte asukoht ja hoone, kus ettevõte tegutseb ja ettevõtte tööruumid keskkonnana. Kui ettevõte paikneb heas keskkonnas koos teiste arenevate rahvusvaheliste ettevõtetega ja ruumid on uued ja esinduslikud, mis pakuvad enamat, kui lihtsalt neli seina, siis on ka esmamulje ettevõttest parem. Ma ei näe ühegi eelnimetatud osalise vaates põhjust, miks Ülemiste piirkond ei oleks ettevõttele parim võimalik asukoht.\nKui suur nõudlus Ülemiste piirkonnas kontoriruumidele täna on?\nÜlemiste piirkonda on viimaste aastate jooksul rajatud rohkem büroopindasid, kui kuhugi mujale Tallinnas. Mida rohkem uusi hooneid on Ülemistesse rajatud, seda suurem on olnud ettevõtete ja asutuste huvi Ülemistesse ümber asuda. Nii see on viimaste aastate jooksul olnud ja ka järgnevate aastate jooksul nõudlus kasvab jätkuvalt. Lisaks kontoriruumidele on üha enam populaarseks saanud mitmeotstarbelised äripinnad, kus ettevõtte kontori- lao- ja kauplusepinnad on toodud ühte hoonesse kokku. Selline mudel parandab ettevõtte efektiivsust, vähendab ettevõtte tegevuskuluid, võimaldab ettevõttel kasvada meeskonnakulude hüppelise suurenemiseta ja parandab ettevõtte reageerimiskiirust ning kliendi teenindamise kvaliteeti. Ka meeskonnale pakub paremat töökeskkonda ja annab teisi häid eeliseid.\nÜlemiste äripiirkonna peadpööritav areng\nÜlemiste piirkond on viimase aastakümne jooksul jõudsalt arendanud nii kontorihooneid, toidu- ja meelelahutuskohti kui ka transpordiühendusi. Muuhulgas on kavandatud 870 kilomeetri pikkuse elektriraudtee Rail Balticu alguspunkt just Ülemistesse. See muudab Ülemiste piirkonna transpordi keskuseks, mida läbivad päevas tuhanded inimesed. Lihtne ja kiire ligipääs, tõmbekeskused nii transpordi- kui meelelahutuskeskuste ja ettevõtete näol muudab ärirajooni Tallinna üheks atraktiivseimaks multifunktsionaalseks piirkonnaks.\nKuid Ülemistesse ei jää vaid ettevõtlus. Ülemiste Citysse hakkavad kerkima ka esimesed elumajad, mis soodustab kiire elutempoga piirkonnas mugavamalt liigelda ja rahvusvahelistel ettevõtetel oma töötajaid ning koostööpartnereid majutada. Eeldatavasti elab, töötab ja õpib 2025. aastaks Ülemistes mitukümmend tuhat inimest.\nHammerhead´il valmib 2020 aasta kevadel Ülemiste linnakus kahekorruseline kaubandushoone LoftOffice ÜLO. 2320 ruutmeetrit mutifunktsionaalset kaubanduspinda võimaldab üürnikel võtta bokse kasutusele eraldi või liita need omavahel suuremaks üüripinnaks. Loe rohkem ÜLO projekti kodulehelt.


Tüdrukud maadlema! Epp Mäe ja Johanna Kikkas ootavad laagrisse - Tervis - sõbranna.ee\nTüdrukud maadlema! Epp Mäe ja Johanna Kikkas ootavad laagrisse\n29. veebruar 2016, 11:58\nEesti tüdrukud valmistuvad Epp Mäe ja Johanna Kikkase käe all aprilli algul toimuvaks rahvusvaheliseks Tallinn Open 2016 - Kristjan Palusalu Noorte Maadlusvõistluseks. Noored naised panid seljad kokku ja võtsid nõuks tüdrukutele laagri korraldamise, mis toimub 18.-20. märtsini Põltsamaa spordihallis.\nMaailmameister rannamaadluses ja värske Eesti meister maadluses Johanna Kikkas on spordiala arendamise võtnud oma südameasjaks. «Eestis ei ole väga palju tüdrukuid, kes maadlusega tegeleks, kuigi maailma mõistes on tegemist päris kiirelt areneva spordialaga. Arutasime Epuga eelmise aasta lõpus, et peaks olukorra muutmiseks ise midagi ära tegema. Idee hakkas idanema ning märtsi lõpus toimub ainult tüdrukutele mõeldud maadluslaager. Minule ja Epule lisaks on seal juhendajateks meie enda treenerid Arved Külanurm, Ahto Raska, Epu isa Riho Mäe ning kahel olümpial Eestit esindanud Arvi Aavik,» tutvustas Kikkas esialgseid plaane.\n«Kevadel Tallinnas toimuv maadluspidu on suurepärane koht, kus meie tüdrukud saavad end proovile panna ja näha, mida mujal tehakse. Mullu osales seal kokku 134 naismaadlejat üheksast riigist. Soovime, et eestlastel võistlusel hästi läheks.Laagri eesmärkideks on lisaks tehnika õpetamisele ka eeskujuks olemine ning enesekindluse suurendamine,» ütles Kikkas.\nKuna ettevõtmine on mõeldud väga erineva tasemega tüdrukutele, siis sinna on oodatud kõik, kes tahavad spordialaga lähemalt tutvuda. «Ei tasu peljata, kui sa pole varem väga palju sporti teinud, soovi olemasolust juba piisab,» lisas Kikkas.\nTallinnas asuva maadlusklubi Korrus3 eestvedaja ja treener Martin Plaser saadab laagrisse kuni kümme tüdrukut. «Meie klubis treenib hetkel vähemalt neli noort, kes võiks lähimate aastate jooksul hakata meistrivõistlustel medalitele pretendeerima ja keda võiks ka välisvõistlustele saata. Üks neist minu tütar Maarja, kes saab märtsis 13-aastaseks. Välja võiks tuua veel tublid tegijad Abigail Tikerpalu ja Nele Truberi. Viimasel on ette näidata hõbemedal Eesti meistrivõistlustelt vaba- ja naistemaadluses õpilastele,» kiitis Plaser ja lisas, et pilk tasub peal hoida ka Viktoria Vesso ja Tiia-Triin Tomsoni tegemistel. Treener kinnitas, et suurem osa Põltsamaale minejatest osaleb aprillis Kristjan Palusalule pühendatud noorte võistlusel.\nPlaser on Mäe ja Kikkase maadluslaagri ideest vaimustuses. «Kui Rootsis on selle alaga tegeletud vähemalt 30 aastat, siis meil umbes viis või kuus ning read on veel üsna hõredad. Epp Mäest üksi jääb nagu väheks. Naistemaadlus on selles mõttes natuke teistmoodi, et nad painduvad paremini, kasutavad vähem jõudu, aga on kiiremad, peavad lootma oma kavalusele ning heale tehnikale. Poisid on üldjuhul tugevamad ja lendavad jõuga peale. Väga tore, et see laager on pühendatud väga erineva tasemega tüdrukutele,» soovitas Plaser huvilistel kindlasti registreerida.\nMäe ja Kikkase tüdrukutele mõeldud maadluslaager toimub Põltsamaa spordihallis 18.-20.märtsini.\nTallinn Open 2016 - Kristjan Palusalu Noorte Maadlusvõistlus toimub Saku Suurhallis 1.-3. aprillini. Naistemaadlus on võistluse kavas neljandat aastat. Kui 2013. aastal võttis üksteiselt mõõtu 19 maadlejat Eestist, siis tänavu on end juba üles andnud 131 võistlejat kümnest riigist (Eesti, Soome, Rootsi, Norra, Tšehhi, Prantsusmaa, Läti, Leedu, Ungari ja Venemaa, mille koondisega on tõenäoliselt siia jõudmas ka 2012. aasta suveolümpiamängude kuldmedalist Natalja Vorobjova).


Amiodarooni poolt põhjustatud kilpnäärme talitlushäire - Testid 2021\n3.10. Amiodaroonist põhjustatud türospaatiat\nAmiodarooni (Cordarone) kasutatakse laialdaselt tõhusaks arütmiavastaseks aineks ja paljudel juhtudel on see valikuline ravim ning põhjustab üsna sageli kilpnäärme hormoonide ja kilpnäärmepatoloogia üleekspressiooni muutusi (tabel 3.30).\nAmiodaroon sisaldab suurel hulgal joodi (39% massist) ja on bensofuraani derivaat, mis on strukturaalselt sarnane T4 molekuliga. Amiodarooni manustamisel manustatakse organismile igapäevaselt 7-21 g joodi (füsioloogiline vajadus joodi järele on umbes 200 ug). Amiodaroon koguneb suurtes kogustes rasvkoes ja maksas; Selle poolväärtusaeg on keskmiselt 53 päeva või rohkem, seetõttu võib amiodarooniga indutseeritud türeoopia tekkida kaua aega pärast ravimi kasutamise katkestamist.\nAmiodaroon häirib kilpnäärme hormoonide metabolismi ja reguleerimist kõigil tasanditel. II tüüpi tüübi deojodinaasi inhibeerimine häirib hüpofüüsi kilpnäärme rakkudes T4 muutmist TK-ks, mis vähendab hüpofüüsi tundlikkust kilpnäärme hormoonide suhtes. Sellega seoses on paljudel patsientidel, kes saavad amiodarooni, eriti ravi alguses, määratakse TSH taseme väike tõus normaalse tasemega kilpnäärme hormoonide (eutüroidhortiidiga hüpertrofineemia) korral. Suurim kliiniline probleem on amiodarooniga indutseeritud türotoksikoos ja selle haiguse kaks varianti.\nTab. 3.30. Amiodaroonist põhjustatud türospaatiat\nAmiodarooni sisaldus suurtes kogustes joodi ja sarnasus struktuuriga türoksiini molekuliga\nJoodi poolt indutseeritud türotoksikoos, ravimi otsene toksiline toime tiitrootilile, AIT progressiooni provotseerimine\n30-50% patsientidest, kes saavad amiodarooni\nTürotoksikoosi või hüpotüreoidismi sümptomid; sageli asümptomaatiline\nKilpnäärme funktsiooni hindamine, kilpnäärme stsintigraafia\nEutüroidhappe hüpertüretropineemia vs tõeline hüpotüreoidism; 1 vs 2. tüüpi türeotoksikoos, samuti muud türotoksikoosiga seotud haigused\nAmjodarooni manustamisel normaalse T4 taseme tõus TSH tasemeni ei vaja ravi; hüpotüreoidismil on näidustatud asendusravi. 1. tüübi türeotoksikoos - kriipsjääk, ravi 131 või türeotektoomia pärast eutüreoidismi saavutamist; 2. tüüpi türeotoksikoos - glükokortikoidid, millel on pikaajaline efektiivne puudulikkus ja kordumine - türeotektoomia\nJoogi liigse tarbimise tagajärjel tekib amiodaroonist põhjustatud türeotoksikoosi tüüp 1 (AmIT-1), st tegelikult räägime joodist põhjustatud türotoksikoosist. See tekib eelseisva multinodulaarse struriidi ja kilpnäärme funktsionaalse iseseisvuse taustal või BG manifestatsiooni induktsiooni tõttu. Amiodarooniga indutseeritud 2. tüüpi türeotoksikoos (AmIT-2) on palju sagedasem ja see on tingitud amiodarooni otsest toksilist toimet türotsüütidele, mille tagajärjel tekib spetsiifiline türeoidiit koos destruktiivse türotoksikoosi ja selle iseloomuliku faasivooluga. Lõpuks võib amiodarooni kasutamisel tekkida hüpotüreoidism; kuna see on kõige sagedasem naistel, kellel on olemas AT-TPO eelnev vedu, tundub see, et tegemist on AIT joodi ülemäärase progressiooni indutseerimisega.\nMõned muutused kilpnäärmes varem või hiljem esinevad 30-50% -l patsientidest, kes saavad amiodarooni. Enamasti räägime eutüroidhappe hüpertüretropineemiatest, mis ei vaja aktiivseid terapeutilisi meetmeid. Normaalse ja kõrge joodi sissevõtmisega piirkondades on amiodarooniga indutseeritud hüpotüreoidism suhteliselt levinud ja joodipuudulikkusega piirkondades esineb amiodarooni poolt esile kutsutud türotoksikoos.\nMääratakse kindlaks kilpnäärme funktsionaalse seisundi järgi. Hüpotüreoidismil ei esine enamikul juhtudel spetsiifilisi kliinilisi ilminguid ja see on kindlaks tehtud kilpnäärme funktsiooni dünaamilisel hindamisel amiodarooni manustamisel. Amit-2-l on enamasti üsna halvad kliinilised sümptomid, kuna türeotoksikoosi südame-vaskulaarsed sümptomid amiodarooni kasutamise ajal kustutatakse. Siin tulevad esile sellised sümptomid nagu kehakaalu langus ja lihaste nõrkus. 80% -l patsientidest, kes saavad amiodarooni, sõltumata kilpnäärme funktsioonist, on isu vähenenud. Vähem levinud AmIT-1 kliiniline pilt on heledam.\nAmiodarooni saavatel patsientidel tuleb kilpnäärme funktsiooni hinnata iga 6 kuu tagant. Selles protsessis avastavad need või muud kilpnäärme funktsiooni muutused kõige sagedamini. Amiodarooniga indutseeritud türospaatiat võib arendada ühe aasta möödumisel ravimi kasutamise lõpetamisest, mis nõuab hoolikalt iga patsiendi türotoksikoosi ajaloo uurimist. Sellega seoses tuleb erilist tähelepanu pöörata südame rütmihäiretega eakatele patsientidele. Kui patsiendil tuvastatakse türotoksikoos, tehakse tema skriinijalgse skintigraafia, mis võimaldab AmIT-1 ja AmIT-2 diferentseerumist (tabel 3.29). Lisaks on viimase tunnusjoonena vaba T4 taseme märkimisväärne tõus - sageli üle 60-80 pmol / l (norm on 11-21 pmol / l) paradoksaalselt halva kliinilise pildiga. Vaba TZ tase samaaegselt T4 muundumise rikkumise tõttu suureneb väga mõõdukalt.\nAmiodarooni manustamisel esineb tihtipeale eutüroidhortiütropeeniat, mida iseloomustab normaalse T4 TSH taseme vähene tõus. Amjodarooni poolt põhjustatud hüpotüreoidismil tekib T4 märkimisväärne langus, mis nõuab asendusravi määramist. AmIT-1 ja AmIT-2 diferentseeritud diagnostika põhineb kilpnäärme stsintigraafia andmetel (tabel 3.31).\nTab. 3.31. Amiodaroonist põhjustatud türotoksikoosi tüüpide diferentseeritud diagnoos


“Mitte-Aura” seminaride sarjas peab 30. oktoobril avatud loengu “Stiiliharjutused” Jan Kaus — Eesti Kunstiakadeemia\nÕppimineKalender“Mitte-Aura” seminaride sarjas peab 30. oktoobril avatud loengu “Stiiliharjutused” Jan Kaus\nJan Kaus jutustuse „Tõrv” esitlusel. Foto Annela Samuel.\n30. oktoober kell 16.00,\nEsmaspäeval, 30. oktoobril kell 16 toimub kirjanik Jan Kausi loeng-etendus „Stiiliharjutused“.\nPrantsuse avangardne kirjanik Raymond Queneau avaldas 1947. aastal raamatu „Stiiliharjutused“, mis sisaldas ühe lühikese ja triviaalsevõitu loo 99 versiooni. Raamatu teeb erakordselt huvitavaks tõsiasi, et kõnekas pole mitte lugu ise (võiks isegi öelda, et lugu ei kipu ülepea eriti kõnekas olema!), vaid selle vorm. Õieti vormide hulk. „Stiiliharjutused“ näitab, kuidas üht ja sama lugu on võimalik esitada vaat et sajal erineval moel. Vähesed raamatud suudavad öelda kirjanduse kohta nõnda palju kui „Stiiliharjutused“ – kirjanduse kütkestavus seisneb mitte ainult lugude jutustamises, vaid ka küsimuses, kuidas lugusid jutustada. See küsimus muudab „Stiiliharjutused“ ühtaegu naljakaks ja õpetlikuks.\nÕieti võibki Queneau’ teost lugedes hakata tunduma, et keelelise ja sedakaudu ka ilukirjandusliku väljenduse võimalused on piiramatud. Olles „Stiiliharjutuste“ 2007. aastal ilmunud eestikeelset tõlget lugematuid kordi oma esinemistel kasutanud, sain ühel hetkel aru, et Queneau’ kirjutatud versioonide hulk pole kaugeltki lõplik. Hakkasin neid juurde kirjutama, võttes aluseks originaalteksti põhilised elemendid.\nÜhel hetkel oli mul kogunenud sellisel hulgal oma stiiliharjutusi, et hakkasin neid koos Queneau’ algversioonidega ette kandma. Järgmine loogiline samm oligi siduda tekkinud koosluse humoorikus, nüansitundlikkus ja nutikus korralikuks lavakavaks, kasutades kirjanduse, teatrikunsti, muusika, performance’i ja stand-up’i väljendusvõimalusi. Selleks kutsusin kokku mitmed oma teatraalidest sõbrad ning kirjanik Indrek Koffi, kellega oleme varem edukalt esitanud erinevaid lavakavasid, et luua üks korralik „Stiiliharjutuste“ etendus.\nJan Kaus (s 1971) on eesti kirjanik, esseist, libretist, tõlkija ja muusik. Ta on avaldanud kuus romaani, aga ka luule-, novelli- ja esseekogusid, jutustusi ning kolm miniatuurikogu. Mitmed Kausi teosed on käsitlenud tema kodulinna Tallinna, sh romaanid „Hetk“ (2009), „Koju“ (2012) ja „Kompass“ (2017) ning miniatuurikogu „Tallinna kaart“ (2014), mis pälvis koos romaaniga „Ma olen elus“ Eesti Kultuurkapitali proosaauhinna. Kaus on tõlkinud soome kirjandust, sealhulgas Sofi Oksase, Jari Tervo ja Tommi Kinnuse romaane. Ta on olnud mitme Tallinna teatri loomenõukogu liige ning 2002. aastast Eesti Filmiajakirjanike Ühingu liige. 2004–2007 oli Kaus Eesti Kirjanike Liidu esimees, 2009. aastal asutas ta koos mõttekaaslastega rahvusvahelise kirjandusfestivali HeadRead. Ta mängib basskitarri ja klahvpille indie-bändis Jan Helsing.\nGraafikaVabade kunstide teaduskond Avatud loengud


🏅▷ Shortcutify integreerib sellised teenused nagu Spotify, Google Maps ja Todoist iOS-i otseteedega\nSeda Otseteed esindab üht põnevamat iOS-i uudislugu aastate jooksul, kuid mõned olulised rakendused ja teenused näivad sellest puudust tundvat. Mõni neist pole süsteemi funktsioonide toetamiseks kolinud. Õnneks on siiski lahendus olemas – ja seda nimetatakse Otsetee.\nSellel rakendusel on väga lihtne eesmärk: ühendage populaarseid teenuseid, näiteks Spotify, Google kaardid ja Todoist, iOS-i otseteedele. Selleks peate vaid avama rakenduse, ühendama oma konto teenusega ja alustama otseteede loomist – mõned platvormid, näiteks Google Maps, vajavad täiendavaid samme, sealhulgas API-võtme sisestamist, mis on samuti väga lihtne (Shortcutify ise annab võimaluse kivid).\nKui kõik on seadistatud, saate luua otseteid, mis hõlmavad neid teenuseid, nagu oleksid need süsteemi muud elemendid. Huvitav näide hõlmab nutikaid valguse juhtimise rakendusi Spotify ja LIFX: otsetee jäädvustab Spotifys mängitava loo albumi kaane, tuvastab selle domineeriva värvi ja saadab LIFX-il käske, nii et tuled valgustavad ruumi nende nüansside peal.\nTuleb märkida, et otsetee ühendub otse nende vastavate teenusekontodega, mitte nende iOS-i rakendusega. See on kasulik, sest see annab kasutajale suurema vabaduse: saate kasutada Spotify-ga seotud otseteid ka siis, kui teenus on aktiivne näiteks muus seadmes kui iPhone / iPad.\nPraegu toetab Shortcutify endiselt teenuste arvu vähendamist: Spotify, Google Maps, Todoist, LIFX, Coinbase, AirTable ja SightEngine. Siiski on hea teada saada rakenduse kohta – mida suurem on teie kasutajaskond, seda suurem on tõenäosus, et teie arendustiim lisab uusi võimalusi. See on tasuta saadaval App Store’is.\nTags:Google, integreerib, iOSi, Maps, Nagu, otseteedega, sellised, Shortcutify, Spotify, teenused, Todoist\nVaadake, kuidas kustutada YouTube’i vaatamis- ja otsinguajalugu


Vt kaMuusika rippimine: korduma kippuvad küsimusedProbleemide tõrkeotsingMuusika rippimine CD-lt\nWindows Media Playeri abil saate muusikapalu heli-CD-lt arvutisse kopeerida. Seda protsessi nimetatakse rippimiseks.\nRippimisel teeb Media Player igast muusikapalast koopia, salvestab selle tihendatud WMA- (Windows Media Audio), MP3- või WAV-failina arvuti kõvakettale ja seejärel lisab selle teeki.\nCD rippimine Windows Media Playeriga\nSaate ainult paari klõpsamisega kiiresti üles otsida ja esitada arvutis oleva mis tahes muusikapala ning unustada tülikad CD-d ja CD-ümbrised.\nOma lemmiklaulud saate arvutist kandeseadmesse (nt MP3-mängijasse või Windows Mobile'i opsüsteemiga nutitelefoni või pihuarvutisse) sünkroonida ja nautida muusikat ka liikvel olles.\nSaate kirjutada CD oma valitud muusikaga ja seda autos või koduses stereoseadmes kuulata.\nKui arvutis on Interneti-ühendus olemas, proovib Player Microsofti hallatavast võrguandmebaasist tuua ripitavate muusikapalade meediumiteabe. Player lisab toodud teabe rippimise ajal failidesse.\nCD saate rippida ka siis, kui arvutis pole Interneti-ühendust. Küll aga ei saa Player sel juhul tuvastada CD nime, esitajat ega laulude pealkirju enne, kui Interneti-ühendus on loodud.\nKui soovite meediumiteavet lisada või muuta, saate seda teha pärast rippimise lõpulejõudmist.\n(Valikuline.) Kui soovite rippimisel loodavate failide jaoks valida mõne muu vormingu (nt WMA asemel MP3) või bitisageduse (nt 128 asemel 192 kbit/s), klõpsake menüü Ripi all asuval noolel ning tehke siis soovitud valikud menüüdes Vorming ja Bitisagedus.\nRippimissuvandid Windows Media Playeris\nSisestage heli-CD arvuti CD-seadmesse ja klõpsake siis menüül Ripi.\nVaikimisi alustab Player menüü Ripi valimise korral CD rippimist automaatselt. Lisateavet selle sätte muutmise kohta leiate teemast „Muusika rippimise sätete muutmine”.\n(Valikuline.) Kui Player alustab CD rippimist, tühjendage ruudud nende muusikapalade nimede kõrval, mida te ei soovi rippida. Samuti võite klõpsata nupul Lõpeta rippimine, tehke oma valikud ja klõpsake siis rippimisega jätkamiseks nupul Alusta rippimist. (Osaliselt ripitud muusikapalu ei salvestata.)\nKui muusikapalad on ripitud, saate neid teegist otsida ja esitada.\nVõimalik, et pärast rippimise lõpuleviimist palutakse teil käsitsi lisada puuduv meediumiteave. Meediumiteabe lisamiseks ja redigeerimiseks pärast rippimist järgige alljärgnevaid juhiseid.\nKui meediumiteave puudub sellepärast, et rippimise ajal polnud Interneti-ühendust, kuvatakse ripitud failide meediumiteave kohe pärast Interneti-ühenduse loomist. Kui meediumiteavet ei kuvata või see pole õige, tehke teabe lisamiseks või redigeerimiseks järgmist. Kui teil puudub juurdepääs Internetile, saate meediumiteavet käsitsi redigeerida.\nKlõpsake vahekaardil Teek ja otsige üles album, mille te just rippisite.\nParemklõpsake albumit ja seejärel klõpsake käsku Otsi albumiteavet.\nKäsk Otsi albumiteavet Windows Media Playeris\nKlõpsake noolel vahekaardi Ripi. Seejärel klõpsake käsku Veel suvandeid ja siis vahekaarti Privaatsus.\nAkna Otsi albumiteavet avamiseks korrake 3. juhist.\nKui otsingutulemites kuvatakse õige albumi või esitaja teave, valige õige kirje ning seejärel täitke albumi kaanepiltide ja meediumiteabe automaatseks värskendamiseks lehel olevad juhised. Kui õiget albumit otsingutulemites ei kuvata, täitke muude otsingukriteeriumide abil otsingu uuesti käivitamiseks või meediumiteabe käsitsi sisestamiseks lehel kuvatavad juhised.\nKui õige albumiteave kuvatakse koos albumi kaanepildina kuvatava üldise muusikaikooniga, pole albumi kaanepilt allalaadimiseks kättesaadav. Kui soovite albumi kaanepildi ise lisada, leiate albumi kaanepildi käsitsi lisamise kohta teavet teemast Albumi kaanepildi lisamine või muutmine.


TV3 toob eetrisse "Võlaküttide" staari uue vanglaelust rääkiva šokeeriva seriaali | Diktor\nTV3 toob eetrisse “Võlaküttide” staari uue vanglaelust rääkiva šokeeriva seriaali\n16. jaan. 2020 kell&nbsp15:41\nUus seriaal lubab näidata, kui karm vanglaelu tegelikult on.Foto: TV3\n27. jaanuaril alustab TV3 eetris uus šokeeriv dokumentaalsari „Kinni“, kus endised kurjategijad meenutavad julma vanglaelu üliausalt ja avameelselt. Seriaali idee autor ja produtsent on Ants Päär, kes astus eelmisel aastas üles Katrin Lusti saates “Võlakütid”.\nTV3 pressiteates kirjeldatakse uut seriaali järgmiselt:\n„Kinni“ on sari nendest meestest ja naistest, kes on läbi käinud põrgust, milles ellu jäämise hind oli liigagi kõrge. Endised kurjategijad meenutavad aega noore Eesti riigi vanglates, mida peeti sõna otseses mõttes surmatsooniks.\nTalumatu vaimne ja füüsiline vägivald, ebainimlikud tingimused, anarhia, tapmine, vägistamine, võlgadesse mässimine ja pidevalt kuklas tiksuv võimalus, et hommikut ei näe – kõik see jõuab eetrisse endiste kriminaalide jutustatud halvavalt avameelsetes meenutustes.\nKuidas oli võimalik sama inimest mitu korda puua? Kuidas säilitada naiselikkus, kui ainsaks hügieenivahendiks oli pesupulber? Milline saatus tabas vangi sattudes vägistajaid ja pedofiile? Miks hommikusel vangide loendusel oli mehi vähem kui õhtusel? Mille eest tasuti 50rublase kannikatäiega? Milliseid kirju said naisvangid meesvangidelt? Mida tähendasid sisseastumiskatsed?\n“Kõigis maailma vanglates levib kolm lõhna: higi, hirmu ja sperma lõhn,” märgib “Kinni” idee autor ja produtsent Ants Päär. Dokumentaalsarja lavastuste autor ja kujunduse disainer on Hardi Volmer, toimetaja Allan Muuk, montaažirežissöör Oliver Muraveiski.\nAnts Päär tegi kaasa ka eelmisel aastal TV3 eetrisse jõudnud Katrin Lusti saates võlakütid, mida Marii Karell nimetas jälgiks, kuid professionaalseks teletööks. Diktori analüüs leidis ka, et “Võlaküttides” näidatud ohtlik tulistamis-stseen oli tegelikult lavastatud ja lisati saatesst Pääri soovil.\nŠokeeriva sisu ja pildikeelega dokumentaalsari „Kinni“ on alaealistele ja nõrganärvilistele keelatud.


Bitcoini turukapital on pool triljonit dollarit — Krüpto.ee\nBitcoini turukapitalisatsioon püstitab rekordeid\nBitcoin võrreldes teiste varadega\nJõuludega on maailma esimene krüptoraha veelgi kosunud, saades 3. jõulupühal kätte 28 000-dollari taseme. See tähendab seda, et Bitcoini turukapital on pool triljonit dollarit. Turukapitalisatsioonilt on Bitcoin ühtlasi möödunud ka kahest suurimast maksete vahendajast Visast ja Mastercardist.\nBitcoini turukapitalisatsioon saadakse tema hinna ja ringluses oleva koguse korrutisena. Käesoleva artikli kirjutamise hetkel kaupleb Bitcoini hind 26 900 dollari kandis ning ringluses on ligikaudu 18,6 miljonit bitcoini. Need numbrid teevad Bitcoini turukapitalisatsiooniks ümardatult 498 miljardit dollarit.\nPortaal AssetDash kajastab erinevate varade turuväärtust ning lehekülje andmetel on Bitcoin tõusnud edetabeli ladvikusse. Viimaste nädalatega on maailma vanim krüptovaluuta möödunud tuntud maksete vahendajast Visast ning hõivanud mainitud edetabelis turukapitalisatsiooni järgi 11. koha. Pingerea esimese viie hulgas domineerivad lugejale tutvustamist mittevajavad suurfirmad nagu Apple ($2,3 triljonit) Microsoft ($1,7 triljonit), Amazon ($1,6 triljonit), Google ($1,2 triljonit) ja Facebook ($0,8 triljonit).\nBitcoini turukapitalisatsioon on kakskümmend miljardit dollarit suurem 12. real paikneva Visa aktsiate turuväärtus kokku. Veel edestab Bitcoin tuntud suurettevõtteid nagu Walmart, Johnson & Johnson, JPMorgan, Procter & Gamble ning 332 miljardi dollari suuruse turukapitaliga Mastercard.\nSee, et Bitcoini turukapital on pool triljonit dollarit, tähendab et enam pole kaugel edetabelis 10. kohta hoidev investeerimisfirma Berkshire Hathaway. Et teda püüda peaks Bitcoin oma turukapitali suurendama veel 40 miljardit dollarit.\nLoe lisaks: “Bitcoin murdis maagilise $20 000 piiri”\nEelmine postitusHagi Ripple’i vastu viis XRP hinna langusesseJärgmine postitusKrüptofirmad, kes tegid 2020. aastal läbimurde


Klassikaliste pelmeenide valmistamiseks sobib k�ige paremini tavaline pelmeenitainas, mis koosneb veest, munast ja jahust.\nPopulaarsemad t�idised on eelk�ige mitmesugused lihat�idised, vahel ka kartul, kala jms. Magusate t�idistega, peamiselt moosidega, tehakse juba vareenikuid. Pelmeenitainas: 200 ml j��k�lma vett 1 muna 1 tl soola 500 g nisujahu Poole kilo taina jaoks tuleb arvestada 1,2 kg t�idist. T�idis: 250 g sealiha 250 g lambaliha 250 g veiseliha 1 keskmine sibul 2 k��slauguk��nt 1,5 tl soolapipart v�rsket peterselli v�i t��miani Klassikaliste pelmeenide valmistamiseks sobib k�ige paremini tavaline pelmeenitainas, mis koosneb veest, munast ja jahust. web hosting services top\nTekst: Roman Zastserinski, restoranide Moon ja Kolm Sibulat peakokk\nPopulaarsemad t�idised on eelk�ige mitmesugused lihat�idised, vahel ka kartul, kala jms. Magusate t�idistega, peamiselt moosidega, tehakse juba vareenikuid.\n200 ml j��k�lma vett\nPoole kilo taina jaoks tuleb arvestada 1,2 kg t�idist.\n250 g lambaliha\n250 g veiseliha\n1,5 tl soolapipart\nv�rsket peterselli v�i t��miani\nAvaleht > Arhiiv > November 2013 > �nnestuv pelmeenitegu


Emajõe keti mustad kassid: Vabaerakonna poliitmanöövrist Keskpäevatunni mõnitava toonini - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Emajõe keti mustad kassid: Vabaerakonna poliitmanöövrist Keskpäevatunni mõnitava toonini\nEmajõe keti mustad kassid: Vabaerakonna poliitmanöövrist Keskpäevatunni mõnitava toonini\nRahvas Emajõe ketis.\nKuigi Emajõe keti korraldajad palusid poliitikuid üritust oma ambitsioonideks mitte kasutada, leidis vähemalt üks erakond, et eetilisus on nende jaoks tähtsusetu.\nEmajõe keti korraldustiim rõhutas eelnevalt pressiteates, et laupäevane aktsioon Emajõe ääres on täiesti apoliitiline ning poliitiliste jõudude katsed oma üritusi sellega siduda on absoluutselt lubamatud ja taunimisväärsed.\n“Me oleme hääl rahva hulgast ning ei ole seotud ühegi teise grupiga,” kinnitas ürituse üks peakorraldajaid Paul Volmer, lisades, et poliitiliste huvigruppidega neil seosed puuduvad.\n“Toetame Tartu linna ja valdade otsust, millega nõutakse tehase eriplaneeringu lõpetamist. Niikaua, kui nemad on rahvaga samal seisukohal, oleme nende selja taga ja toetame seda,” tõdes Volmer. “Me ei soovi, et meid ühe või teise erakonnaga seostataks. Me pole ühegi erakonna käepikendus,” rõhutas ta.\nKõik üritusel sõnavõttudega üles astunud inimesed nagu Tartu linnapea ja lähiümbruse vallavanemad olid Volmeri sõnul esinema kutsutud ametikoha, mitte parteilise kuuluvuse järgi. “Rõhutame, et kui keegi märkab ürituse ajal mõnda aktsiooni, mille eesmärgiks on parteipoliitika või Emajõe keti seostamine mõne erakonnaga, pole sel vähimatki pistmist meie ürituse ega selle korraldajatega,” märkis Paul Volmer.\nOmetigi oli näiteks Vabaerakonnal Emajõe ääres telk väljas. Kuigi Ants Erm väidab sotsiaalmeedias “EI! Emajõe tselluloositehasele” lehel, et VE ei tulnud midagi korraldajatelt ära võtma, vaid toetama ning aktsioon Tartus oli neil ammugi kavas, on see ikkagi vastuolus korraldajate sooviga.\n“Üritus oligi apoliitiline, see, et keegi ennast ise pressib üritusele, seda me kahjuks takistada ei saanud, aga nii juba Eesti poliitikaga on, ega keegi ju ei kuula, mida räägitakse, lüüakse oma telk püsti ja kõik. Väga häbiväärne igatahes!” kommenteerib Kadri Ilmjärv korraldajate poolelt. “Me saime sellest teada linnavalitsuse kaudu (kes ka ei teadnud Vabaerakonna üritusest midagi, vaid leidsid ürituse politsei kodulehel) ja koheselt taunisime Vabaerakonna tegu – helistasime piirkonna juhile, kirjutasime kirja “teie tegevus on näotu” ja väljastasime pressiteate,” märgib Jüri Pilm.\nVassimine on ka Ermi ütlus: “Oleme võtnud ainsa erakonnana avaliku seisukoha, me ei toeta tselluloositehase rajamist Emajõe äärde.” Seda on välja öelnud ka EKRE — Martin Helme sõnul ei sobi tehas Tartust ülesvoolu lisaks võimalikele keskkonnamuredele kasvõi juba seetõttu, et kogu piirkonna rahvas on selle vastu ja nende soov on kõige tähtsam. Tõsi küll, ka EKRE oli sel päeval Tartus väljas, kuid nagu ütles sealse osakonna juht Indrek Särg, võtsid rahvuskonservatiivid kuulda hommikul raadiost kõlanud hoiatust ja hoidusid oma telgiga Emajõe ketist kaugemale, küll aga osalesid EKRE liikmed ketis endas.\nTähelepanuväärne on ka see, et peavoolumeedias leidis üritus väga nõrka kajastust. Siia sobib Ülle Mustallikase hoiatus “EI! Emajõe tselluloositehasele” lehel: “Kõigile maani kummardus, kes eile üritusel osalesid, aga üks lahing ei tähenda veel võidetud sõda. Olgem valvsad, nüüd hakkab ajakirjanduses ilmuma lugusid, kus seda üritust proovitakse naeruvääristada ja pisendada, et inimeste suhtumist muuta. Näiteks eile Kuku raadio Keskpäevatunnis nimetas Ainar Ruussaar rohkem kui 4500 inimest häälekaks vähemuseks, kes tuli välja ainult selleks, et oli ilus ilm ja tasuta kontsert. Ettevõtja Heldur Meerits aga ähvardas otse, et Tartu linn elab maksutulust ja äkki peaks seda vähendama,” kirjutab ta.\n“Tänane sündmus on erakordne. Kui rahulikud Eesti inimesed tulevad laupäevasel päeval linnatänavaile meelt avaldama, selle asemel et minna oma maakodudesse peenraid kaevama või lihtsalt puhata, tähendab see, et taluvuspiir on ületatud. Toimuv ei ole Tartu asi. See on kogu Eesti asi. See on küsimus sellest, millises riigis me tahame elada,” kirjutab Tiia Kõnnusaar “EI! Emajõe tselluloositehasele” lehel.\nTa jätkab: “Euroopa demokraatliku õigusruumi vundament on hea valitsemistava, kus riik peab oma kodanikega nõu ja räägib nendega piisavalt enne otsuste langetamist. Hea valitsemistava hülgamine viib vigaste otsusteni ja kahjustab kodanike usaldust oma riigi vastu. Ent demokraatlik riik saab areneda üksnes oma kodanike usalduse toel. Seetõttu sündis Tartu apell 2, mis on pöördumine valitsuse, Riigikogu ja erakondade poole nõudmisega järgida head valitsemistava ja lõpetada riigi eriplaneering tselluloositehase rajamiseks Emajõe piirkonda. Apellile saab alla kirjutada petitsioon.ee lehel. Kogutud allkirjad anname üle Riigikogule, valitsusele ja erakondadele ning ootame neilt konkreetseid vastuseid.”\nTeemad: Emajõe kett


tõde Tom Brady ja Donald Trumpi suhetest\nTõde Tom Brady ja Donald Trumpi suhetest\nTom Brady võitis just oma 7. Super Bowli; mida ta edasi teeb? Võib-olla helistage oma sõbrale, Donald Trump. Super Bowl LV oli tänu ülemaailmsele pandeemiale täiesti uus võimalus jalgpallisporti kogeda (via CBS ). Aga selle asemel, et vestelda Weeknd'i poolaegne saade või kuidas 43-aastane mees sellises kontaktispordis jätkuvalt domineerib, otsustas Brady vaidlusalune sõprus Trumpiga taas päevakorda tõusta Spordiuudised teatas, et tagamängija jättis esmaspäeval tema kohta küsimused kõrvale.\nBuccaneersi staar lükkas reporteri küsimuse kiiresti küljele, kui temalt küsiti, kas teda on Trumpi toetuse tõttu lihtsalt vabaks lastud vaid seetõttu, et ta oli valge sportlane. Väljalaskeava teatas ka, et Brady hoidis kapis MAGA mütsi ja oli endise presidendi 2016. aasta kampaania veendunud pooldaja. Ainus vastus, mille kolme lapse isa andis, oli: 'Ma pole kindel, kuidas sellisele hüpoteetikale reageerida. Loodan, et kõik saavad - oleme sellises olukorras nagu minagi, jällegi proovige olla parim, mis ma olla saan, nii sportlasena, mängijana, inimesena oma kogukonnas, oma meeskonnas kui ka edaspidi , nii et jah, ma pole kindel, mis veel. ' Avaldus jättis spordimaailma värisema, kuna veteransportlase vastus oli nii ebamäärane.\nKuidas sai alguse Trumpi ja Brady sõprus?\nDrew Angerer, Rob Carr /\nVastavalt Ekspress ,Brady suhe Trumpiga algas juba 2002. aastal, kui Bradyl paluti selle üle kohut mõista Miss USA võistlus. Häbitud poliitikul on sidemed ka New England Patriotsi omaniku Robert Krafti ja peatreener Bill Belichickiga (via Võitmata ). 2015. aastal rääkis Brady Bostoni raadiojaamaga WEEI, kus ta paljastas, et tema ja Trump olid kauaaegsed sõbrad, kes pärast iludusvõistlust liitusid golfiväljakuga, öeldes, et tunneb tegelikkuse teletähte juba pikka aega. Brady ütles ka, et võistluse kommenteerimine oli 'üks esimesi asju, mida ma tegin ja mis minu arvates oli väga lahe, mis kaasnes Super Bowli võitmisega.'\nVäga pikka aega püsis sõprus varjus peidus, perSpordiuudised. See ilmutas ennast alles 2015. aasta septembris, kui Trump õnnitles Bradyt tema nelja mänguga seotud peatamise pärast tühjenenud jalgpallidega seotud skandaali tühistamise puhul. Südamlikud sõnad säutsusid Trumpi kustutatud konto . 2017. aastal kinnitas Brady, et kutsus Trumpi õnnitlema teda Valge Maja võidu puhul. Levisid isegi jutud, et Trump oli üritanud oma sõpra koos oma tütre Ivankaga sättida võimupaariks. The Howard Sterni saate intervjuus väitis Stern, et Trump oli unistanud, et Brady abiellub oma tütrega, kuid jalgpallimeister nuhutas kiiresti kõik kuulujutud kuuldustest.\nKus on sõprus praegu?\nD Supressed, Joe Raedle /\nHoward Sterni saate külalisena avaldas Brady, et alati polnud lihtne olla Trumpi liitlane, öeldes šokijokile: 'See oli minu jaoks ebamugav ... Te ei saa asju tagasi võtta, mitte et ma tühistaksin sõpruse, kuid poliitiline toetus on täiesti erinev kui sõbra toetus '(viaEkspress).\nOn olnud hetki, kus need kaks olid eriarvamusel ja ükski ei olnud nii oluline kui nende hoiak NFL-i mängijate suhtes hümni ajal põlvitamas. Intervjuust WEEI-le selgus, et Brady ei pooldanud Trumpi tundeid, et põlvitanud mängijad tuleks üldse vallandada, ja teatas: 'Ma arvasin, et see on lihtsalt lõhestav. Tahan lihtsalt meeskonnakaaslasi toetada. Ma pole kunagi üks, kes ütleks: 'Oh, see on vale. See on õige.' Ma usun sellesse, millesse ma usun. Ma usun inimeste ühendamisse ning austuse, armastuse ja usalduse toomisse. Need on väärtused, mida mu vanemad mulle sisendasid '(via Jacksonville.com ).\nKas duo kukkus välja, pole veel teada, kuid näib, et Brady soovib suhtest distantseeruda ja keskenduda järgmisel aastal võimalikule 8. Super Bowli võidule (via Illustreeritud sport ).\nEmma Chamberlaini vapustav teisenemine\nVaadake: Keanu Reeves on taktikaliste tulirelvade koolituse ajal tegelik John Wick\nAjatu märulistaar näitas filmi „John Wick: 2. peatükk” ettevalmistamisel oma teravlaskuri oskusi.


Aed: Millist Õli Pihustamist Ma Kasutan Musta Värvi Eemaldamiseks Minu Satsuma Puu Lehtedelt? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Millist Õli Pihustamist Ma Kasutan Musta Värvi Eemaldamiseks Minu Satsuma Puu Lehtedelt?\nSatsuma mandariinipuud (citrus reticulata) võivad olla nii täiuslikud kui tsitruspuud. Kõige külmamadest kõigist tsitrusviljadest kasvatavad nad ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevuspiirkondades 8b-11. Need on ka piisavalt väikesed, et kasvada toataimedena, samas toodavad veel suurepäraselt lõhnavad kevadised õitsengud...\nAphids ja Whiteflies\nHoneydew ja Sooty Mold\nTaimne Neem Oil\nSatsuma puuvilja õhuke nahk on eriti kerge koorida.\nSatsuma mandariinipuud (Citrus reticulata) võivad olla nii täiuslikud kui tsitruspuud. Kõige külmamadest kõigist tsitrusviljadest kasvatavad nad Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvahemikku 8b-11. Need on ka piisavalt väikesed, et kasvada toataimedena, samal ajal kui nad toodavad suurepäraselt lõhnavaid kevadiseid õitsenguid ja magusaid, mahlaseid talviseid puuvilju. Kui sa oled harjunud satsuma voorustega, võib rasvane musta udude plekid häirida. Must on leha hallitus, putukate nakatumise tagajärg. Kasutage õlipihustusid vastutavate putukate tapmiseks ja lõpuks kaotav hallitus ise kaob.\nVäikesed lehetäide ja valgepõldud vahetevahel suunavad satsumaid, sirgendavad nende lehtede kudedes süstlavahede suu ja äravoolavad lämmastikku sisaldavat safi. Nad koonduvad lehtede alaserva. Pearakujulised lehetäide võivad olla rohelised, kollaseks või mustad. Tihedad, valged või kahvatu-kollakad valged roosid, kui need on häiritud, lühikeseks ajaks puudest. Aifid rünnaku ajal puude nelja aastase kasvu flushes ja langus, kui uued lehed küpsed. Vasikvillid on aktiivsed varakevadel, jaanipäeval ja varajast ja keskel.\nSatsumades areneb soodne hallitus, kui lehetäide või valgefluorid eraldavad leetkesta, läbipaistvaid, kleepuvaid jäätmeid. Õhk-sooldunud hallitusseente eosed söödavad lehma, kuid lehed ei tungi. Eosed moodustavad musta seeni kolooniaid, mõnikord piisavalt paksud, et blokeerida päikesevalgust ja häirida fotosünteesi. Isegi väike kogus lehe hallitust rikub satsuma välimust. Putukate kõrvaldamine õlipihustikuga kaotab lehmapiima ja kõht hallituse lõpuks nälgib.\nOrgaaniline, kasutusvalmis neemõli hingab lehetäide ja valgeid õlisid. Kuna neemi õlireostus võib värvida ümbritsevaid pindu, katke ümbritseva satsuma ümbritsev piirkond või liigutage puu väljapoole töötlemiseks pärast seda, kui see hästi jootaks. Kui pihustad õues, tehke seda rahulikul päeval, et vältida triivimist teistele taimedele. Hoidke pihustuspudelit sageli, hoidke õli peatud ja katke mõlemad lehtede küljed, kuni need tilguvad.\nRafineeritud naftatoode, aiandusõli töötab nagu neemõli. Kasutage seda lehetäide või valgete esimest märki. Kui rahulik ja kuiv päev, kui temperatuur on alla 90 kraadi Fahrenheiti ja vihmas pole prognoosi, veetage oma satsumat hästi ja pihustage, kuni kõik selle pinnad tilguvad. Töötlemiseks siseruumides trepp välja. Õli kuivatamisel hoidke inimesed ja lemmikloomad pihustatavast piirkonnast eemal ning korrake seda alati, kui saabub rohkem lehetäide või valgefilee.\nHoidke õlist oma kohalikust veevarustust, pihustades oma satsuma ainult siis, kui ilm on kuiv ja pole võimalust, et nende äravool võib jõuda kanalisatsiooni või läheduses asuvasse veeallikatesse. Õlid lämbuvad mesilaste ja muude kasulike putukate kokkupuutel, nii et uurige oma puid heade putukate eest ja viige pihustades, et need on kohal. Vältimaks võimaliku silma, hingamisteede või nahaärrituse tekkimist, pühkige pihustamisel pikkade varrukatega särk, pikad püksid, veekindlad kindad, sokid, kingad, kaitseprillid ja hingamismask. Hoidke inimesed ja lemmikloomad pihustatud pinnast eemal, kuni õli kuivab.\nKuidas Värvitud Betooni Värvida\nWisteria Istutamise Tingimused


Peeter Põllu päeval räägitakse küberhügieenist | Tartu Ülikooli haridusteaduste instituut\nPeeter Põllu päeval räägitakse küberhügieenist\n8. novembril toimuval Peeter Põllu päeval keskendutakse küberhügieenile, sealhulgas laste turvalisusele ja nende tervise kaitsmisele. Korraldajate sõnul on tänu vaktsineerimisele ja antibiootikumidele jäänud minevikku paljud rasked haigused, kuid inimesi pole ette valmistatud hoolitsema oma digitervise eest.\nTeemapäeval esinevad õpetajad, haridusteadlased ning Eesti küberhügieeni ja -turvalisuse tippspetsialistid. Peaettekande peab küberturbeekspert, ettevõtte CybExer Technologies esindaja Klaid Mägi. Vestlusringis osalevad ka TÜ informaatika didaktika dotsent Piret Luik, Tallinna Tehnikaülikooli teadur Birgy Lorenz, raamatu „Turvaline internet“ autor Diana Poudel, Haridus- ja Teadusministeeriumi e-teenuste nõunik Jaak Anton, Telia esindaja Ergo Tars ning praktikud koolidest.\nArutelusid juhib TÜ haridustehnoloogia dotsent Mario Mäeots. „Küberhügieeni põhimõtete eiramine võib olla laste turvalisusele ja tervisele väga ohtlik. Sellest on räägitud, aga koolis töötades näen iga päev, et ilmselt on see olnud ebapiisav. Meil peab olema plaan, kuidas õpetada lapsi küberdžunglis ellu jääma. Tarka inimest eristab rumalast teatavasti see, et ta õpib teiste vigadest,“ kommenteeris Mäeots.\nPedagoogikaprofessor Peeter Põllule pühendatud haridusteaduslikku teemapäeva on Tartu Ülikoolis korraldatud juba kümme aastat. Sel päeval annab Tartu Ülikooli Sihtasutuse esindaja ühele silmapaistvale õpetajakoolituse tudengile üle ka Peeter Põllu stipendiumi.\nPeeter Põllu päev toimub 8. novembril kell 12–16 TÜ haridusteaduste instituudi aulas.\nLisateave ja registreerumine koduleheküljel.\nLisateave: Mario Mäeots, TÜ haridustehnoloogia dotsent, 737 6443, mario.maeots [ät] ut.ee ()


Hotellid Roxborough | Hotels.com\nLinna Roxborough hotellid\nOtsing hotellid Roxborough\nVaata kaardilt hotelle Roxborough\nSuure tõenäosusega võib sellest saada sinu lemmikpuhkusepaik. Argyle kosk ja Argyle'i juga pakuvad küllaga huvitavat loodusesõpradele. Ära unusta külastamast paiku nagu Speyside'i laht ja Man-o-Wari laht.\nMajutusvõimalused, mida Roxborough pakub\nRoxborough tervitab külastajaid avasüli. See on linn, kus pole puudust hotellidest ja muudest majutusasutustest. Kui sinu sihtkoht on Roxborough, ootab sind Hotels.com saidil 187 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 62%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 19 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Roxborough ja selle lähipiirkond pakub.\n• 16 4 tärni hotelli alates 107 EUR öö\nRoxborough – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Scarborough (TAB-Crown Point Intl.), mis asub 30,3 km kesklinnast.\nRoxborough – kohalikud huviväärsused\n• Argyle kosk\n• Argyle'i juga\nRoxborough – millal on parim aeg reisimiseks?\nAprill-juuni: päev 31°C, öö 24°C


Mis riigi seaduste järgi käib pärimine kui inimene on soome kodakondsusega aga elab eestis? - Pärimisõigus - vastused.ee\nMis riigi seaduste järgi käib...\nKüsimus: Mis riigi seaduste järgi käib pärimine kui inimene on soome kodakondsusega aga elab eestis?14.05.2018\nMinu abikaasa on Eestis sündinud kuid tema vanemad olid ingerisoomlased. Abikaasa elab ja töötab Soomes aga nüüd tahab pensionile tulles naasta Eestisse elama. Kuna ta ei teadnud, et Eestis ei tohi olla 2 kodakondsust, sai ta aastaid tagasi Eesti kodakondsuse kõrvale ka Soome kodakondsuse. Kuna aga ta ei ole sünnijärgne Eesti kodanik siis nüüd pandi ta valiku ette, kas Eesti või Soome kodakondsus. Ta on otsustanud jääda Soome kodanikuks ja loobuda Eesti kodakondsusest. Kuid ta tuleb elama Eesti ja küsimus on minul järgmine, kas pärimisasjad käivad Eesti seaduste järgi kui ta peaks surema Eestis või kui suren mina enne, kas siis ikka tema pärib meie vara Eesti seaduste järgi. Nimelt oleme teinud notaris (siis kui ta oli veel Eesti kodanik) ka testamendi üksteise kasuks. Ehk siis lapsed tulevad pärimisringi alles siis kui meist viimane lahkub.\nPärimismenetlus viiakse läbi selle riigi õiguse järgi, kus oli pärandaja viimane püsiv elukoht. Seega pärimismenetluse viib läbi Eesti notar, kui pärandaja viimane elukoht oli Eestis.\nKui pärandaja viimane elukoht oli välisriigis, viib Eesti notar pärimismenetluse läbi üksnes Eestis asuva vara suhtes tingimusel, et välisriigis ei ole võimalik pärimismenetlust läbi viia või välisriigis läbiviidav menetlus ei hõlma Eestis asuvat vara või Eestis ei tunnustata välisriigis koostatud pärimistunnistust.


Kristlik kultuur - Kristus\nKristus Häälestusülesanne Ülesanne\nMilline oli Jeesuse saatus?\nJeesus sündis umbes 4. aastal eKr ja suri umbes 30. aastal pKr. Pärimuse järgi elas Jeesus 33-aastaseks. Ristiusu kohaselt on Jeesus Jumala Poeg. Tema ema oli Neitsi Maarja, kes eostus Jumala Püha Vaimu kaudu. Seega on Jeesus ühtaegu inimese ja jumala poeg (nt kirikus on altaril sageli kaks küünalt, millega väljendatakse kristlikku õpetust Jeesuse kahest olemusest, tema inimlikkusest ja jumalikkusest).\nJeesus sündis loomalaudas Jeruusalemma lähedal Petlemmas. Seal külastasid teda Hommikumaa targad ja kohalikud lambakarjused, kes tahtsid avaldada austust juutide kuningale. Kui kuningas Heroodes sai kuulda potentsiaalse võistleja sünnist, püüdis ta Jeesust hävitada. Heroodes korrraldas Petlemma ümbruses süütutele lastele veresauna, mille käigus tapeti kõik juudisoost väikesed poisslapsed. Jeesus aga pääses, sest Maarja ja tema abikaasa Joosep põgenesid Egiptusesse pärast seda, kui Joosepit oli unenäos hoiatatud Heroodese plaanidest. Pärast Heroodese surma tuli Püha perekond Egiptusest tagasi ja asus elama Naatsaretti, kus Jeesus üles kasvas.\nKui Kristus oli 30-aastane, ristis Ristija Johannes ta Jordani jões. Pärast seda siirdus Jeesus kõrbesse, et paastuda nelikümmend päeva ja ööd. Usku jumalasse tõestas ta sellega, et seisis vastu Saatana kolmele kiusatusele. Kolme järgneva aasta jooksul jutlustas Jeesus Palestiinas ja kogus enda ümber rühma õpilasi ehk jüngreid. Kristlikke väljavalituid nimetas Kristus Mäejutluses “maa soolaks”. Oma õpetuse põhiolemuse andiski Jeesus edasi kuulsas Mäejutluses. Jutlus on kokkuvõetav kuldses reeglis: “Kõik, mida te tahate, et inimesed teile teevad, tehke ka nendele.” (Mt 7:12).\nJumalariigi kuulutamise kõrval saatis Jeesus korda ka palju imetegusid, mida isegi tema vaenlased ei eitanud. Imetegudega tõendas Kristus paljudele oma järgijatele, et ta on midagi rohkemat kui lihtne usuõpetaja. Tema esimene imetegu toimus Kaana pulmas, kus ta vee veiniks muutis. Hiljem tervendas Jeesus tõbiseid, näiteks pidalitõbise, äratas kolm surnut uuesti ellu (neist tuntum on Laatsarus, kes oli olnud surnud juba neli päeva). Jeesus vaigistas tormi, kõndis mööda järvevett ja toitis 5000 meest vaid viie leivapätsi ja kahe kalaga. Jeesus andis ka oma jüngritele väe teha imesid, näiteks Paulusele ja Peetrusele tervekstegemiseanni.\nEt Jeesus arvustas juudi teokraatia võltsvagadust, sattus ta vastuollu Jeruusalemma ülempreesterkonnaga. Variserid ei tahtnud midagi kuulda jumala halastusest eksinuile, vaid toetusid vanale kogemusele, et kes puudutab sitta, määrib oma käed. Nende vagaduse reeglid nõudsid suhtlemises patustega ainult üht - pattude vältimist. Variserid tõid Jeesuse ette naise, kes oli tabatud abielurikkumiselt – pahateolt, mille eest süüdlane surnuks loobiti. Jeesus, kes ilmutas kaastunnet, ütles: "Kes teie seast on patuta, visaku tema peale esimesena kivi.” Süüdistajad jäid vakka ja lahkusid. Naisele lausus Jeesus: “Ega minagi sind hukka mõista, mine ja ära tee enam pattu.”\nSaades aru, et tema hukkamine pole kaugel, kutsus Jeesus kokku oma 12 kõige lähedasemat jüngrit paasatalle sööma. Söömaaja hakul toimetas Jeesus rituaali - pesi jüngrite jalgu. Sellel pühal õhtusöömaajal murdis Jeesus oma kaaslastele leiba ja valas veini ning ennustas, et üks tema jüngritest reedab ta. Pärast õhtusöömaaega läks Jeesus Ketsemani aeda. Kui Peetrus, Jaakobus ja Johannes magasid, palus ta jumalalt jõudu, et kannatada välja eelseisvad katsumused.\nJuudas Iskarioti märguande, tervituseks antud suudluse peale võtsid relvastatud valvurid Jeesuse kinni. Eeluurimisel otsustas ülempreester Kaifas, et Jeesus peab surema. Mõeldi, milline peaks olema surmaotsuse vääriline tegu: Jeesust peaks süüdistama templi ja jumala teotamises. Leitigi kaks valetunnistajat. Kui Jeesus ise veel vande all tunnistas, et ta on Messias ja Jumala Poeg, siis oli see lõplikuks tõukeks surmaotsuse langetamisel. Juudi kohus võis aga surmaotsuse ellu viia alles siis, kui Rooma võim oli selle kinnitanud. Rooma võimu esindaja, maavanem prokuraator Pontius Pilatus ei pidanud tehtud otsust põhjendatuks. Pilatus tahtis Jeesust päästa, talle paasapühade puhul armu anda. Ta kõhkles. Kui raevunud juudid lubasid maavanema peale Rooma keisrile kaevata, näitas Pilatus Jeesust rahvale ja ütles: „Ecce homo” („Ennäe inimest!”), andes rahvahulgale õiguse otsustada Kristuse saatuse üle. Juudid tõotasid võtta vastutuse Jeesuse valatud vere eest enda ja oma laste peale. Nii pesi Pilatus oma käed kohtuotsuse langetamisest puhtaks ja käskis Jeesuse risti lüüa.\nKristust pilgati, peksti, teotati. Pilatus lasi teda juutide verejanu rahuldamiseks piitsutada. Soldatid panid Jeesusele pähe kibuvitsaokstest pärja ja surusid ta paremasse kätte pillirookepi. Siis heitsid nad tema ette põlvili maha ja ütlesid naerdes: „Tere, juuda rahva kuningas!”, sülitasid ja toppisid Jeesusele selga purpurmantli. Seejärel kandis Jeesus ise oma risti läbi Jeruusalemma teisele poole linnamüüri, kohta, mida nimetati Kolgataks. Teel Kolgatale palus Jeesus juua. Talle anti sapiga segatud äädikat. Hukkamispaigas rammiti ristitulp maasse ja Jeesus naelutati risti põikpuule. Kiiruga saadeti veel kaks kurjategijat hukkamisele. Need löödi risti Jeesusest paremal ja vasakul. Jeesuse ristile kinnitati tema surmamise põhjendus - märk INRI. Sellal, kui Jeesus piinles ristil, käitusid inimesed risti all väga erinevalt. Mõned pakkusid talle uimasteid, paljud pilkasid sõnadega: “Kui sa oled Jumala poeg, siis astu ristilt maha! Teisi on ta avitanud, iseennast ei suuda nüüd aidata!” Hukkamiskomando soldatid aga heitsid ükskõikselt liisku Kristuse viimaste asjade peale. Ka koos Jeesusega ristilöödud kurjategijad pöördusid tema poole: üks mõnitas, teine palus võtta ta vastu oma riiki. Johannese evangeeliumi järgi seisis risti all veel rühm inimesi: kolm Maarjat (Jeesuse ema, ema õde Maarja, Maarja Magdaleena) ning jünger Johannes. Veel ristil mõtles Jeesus oma emale ja andis ta Johannese hooleks. Äkki läks keskpäeval pimedaks, mis sundis kõik pilkajad vaikima. Sel ajal suri Jeesus.\nVaid Joosep Arimaatiast söendas minna Pilatuse juurde küsima Jeesuse laipa. Ta mattis Jeesuse hauda, mille oli enda jaoks kivisse raiunud ja kiviga sulgenud. Naised (Jeesuse ema ja Maarja Magdaleena), kes tema surnukeha tahtsid balsameerida, said esimesena teada Jeesuse ülestõusmisest: maa hakkas värisema, taevast laskus maa peale ingel, veeretas kivi ukse eest ja ütles, et Jeesuse surnukeha hauas pole ja et Jeesus on üles tõusnud. Ülestõusnu ilmutaski ennast. Jeesus tuli naistele vastu, tervitas ja teatas: “Minge, kuulutage mu vendadele (jüngritele), et nad Galileamaale läheksid, ja seal saavad nad mind näha.” (Mt 28:1-10).\nEnne veel, kui Kristus 11 jüngriga Galileamaal kohtus, ilmutas ta end ka kahele jüngrile Emmause külas. Jüngrid pidasid teda algul tavaliseks teekäijaks, kui aga Ülestõusnu murdis õhtueinel leiba ja pakkus veini, hakkasid nad uskuma järjekordset imet.\nNeljakümnendal päeval lahkus Jeesus maa pealt ja tõusis taevasse, et asuda oma kohale Jumala kõrval. Tema sõnumit pidid inimkonnale edasi andma jüngrid, kes said pärast Jeesuse surma endale uue nime – apostlid (saadikud).\nUues Testamendis kirjeldatakse Jeesuse tegevust ja õpetust neljas evangeeliumis. Sageli on neis Jeesuse imetegusid, kannatusi ja ülestõusmist edasi antud erinevate nüanssidega. Näiteks legend Jeesuse vee peal kõndimisest. Nii Matteuse evangeelium (Mt 14:25), Johannese evangeelium (Jh 6:19) kui ka Markuse evangeelium (Mk 6:48) mainivad, et Jeesus kõndis järve peal. Teisalt on märgitud Johannese evangeeliumi kuuenda peatüki algusesse lause: “Kristuse imelik söötmine ja kõndimine mere peal”. Nii ei jäägi muud üle, kui muutuda üldsõnaliseks ja märkida lihtne üldistus: Jeesus kõndis vee peal. Või teine näide. Mida siis lõpuks anti Jeesusele juua, kui ta oli ristil nõrkemas? Matteuse evangeeliumis märgitakse: “Ja kohe jooksis üks nende seast, võttis käsna, täitis selle äädikaga, pistis pilliroo otsa ja jootis teda.” (Mt 27:48). Markuse evangeeliumis on kirjas hoopis teisiti: “Ja nad andsid talle juua mürriga segatud viina, aga tema ei võtnud.” (Mk 15:23). Piiblisõna võib mitmeti mõista ja tõlgendada.


Me sööme ennast vaeseks!\nVeebruarit alustasime Katuga mentaalse talisuplusega. Lõime enda jaanuari kulud ja tulud excelisse kokku. Muidu oli kõik nagu täitsa viisakas, kuni jõudsime toidu reani. See pilt mõjus nagu oleks meid soojast toast ilma igasuguse hoiatuseta ülepeakaela jääauku lükatud. Halastamatult joonistus silme ette 806 euri. Hakkasin juba perearsti numbrit valima, et see mulle mingid hobustele mõeldud rahustid välja kirjutaks. Tavainimeste omad oleks liiga lahjaks vast jäänud. Sel ajal, kui mina enda rahustamiseks paberkotti hingasin, kohendas Katu veits numbreid ja summa läks 200 euri võrra väiksemaks. Ta ei olnud maha arvestanud cateringi ja pildistamisprojektide kulusid. Katu nimelt teeb toidupilte Oma Maitsele ja sünnaritele cateringe. Nendelt ostudelt saame raha tagasi.\nOk, see tõmbas pea tagasi vee peale, aga ülejäänud keha oli ikka veel jääaugus šhokis. 600 euri on nats ikka liiga meelevaldne summa mida poodi jätta. Mulle jäi mulje nagu me sööks iga päev hommikuks kuldlusikaga gaaviarit ja loputaks selle alla kasti ökolimpsiga.\nEi saagi enam iga päev kalamarja süüa või?\nMeie perele jõudis kohale teadmine, et dziisas, me oleme mugavusostjad. Kuidas näeb siis tüüpilisel mugavusostjal (lad k. Homo shopaholix) poeskäik välja. No nii mis täna sööme? Ei teagi, mis isu on. A lähme poodi ja vaatame, mis isud tulevad. Super hea mõte. Tead lähme kohe tühja kõhuga poodi, siis tuleb isusid rohkem. Jep tulebki! Kontrollitud fakt, ilastad isegi roosa pesusvammi peale, kujutad ette kuidas nostalgilist mannavahtu sisse ajad. No ja kui juba midagi on näppu sattunud, kuidas sa siis selle tagasi paned. Veits piinlik on teenindajale otsa vaadata. Raudselt jälgib mind pilguga, “Aaa, sina oledki see krooniline toidunäperadaja, kes eelmine nädal maksavorsti pesupulbrite vahele laagerduma jättis jah!”. Kui tuleb kahtlus peale, et äkitsi on meil ikka kodus need asjad olemas, ostame ikkagi, sest jube tüütu on kui ei ole. Saabki vanema säilivusega asja rõõmsalt prükkarisse visata!\nViimane asi mida vaadata, on toidu hind. Eks seda ongi näljast väriseva pilguga kehva välja lugeda. No ja kui ongi kallim hind, kui kõrval oleval vähe ilmetuma pakendiga tootel, siis peab see lihtsalt kõvasti parem kvaliteedilt olema. Telliks muidu kauba koju ja võidaks väärtuslikku aega, mis kulub poes käimisele, aga siis peab hakkama ju menüüd ette planeerima ja see ei lähe üldse kokku traditsioonilise mugavusostja elustiiliga. Kindlasti peab poodi kaasa võtma kõik lapsed, kes käru läbisegi kaupa täis loobivad. Nende tempo on märksa kiirem, kui sinu tempo millega asju välja võtad. Midagi jääb lõpuks ikka kärusse. Kindlasti käib pidev läbirääkimine, et miks ma ikkagi ei võtnud seda 5 kilost jäätist, mis me õega kahekesi koos korvi tassisime…\nPuhast tõugu mugavusshoppaja!\nTuleb tunnistada, et päris puhastverd mugavusshopplejad me ikka ei ole. Kuigi jah, oleme kõik need mugavushoppleja tunnused omal nahal ära kogenud ja neist nii mõndagi juba õppinud. Näiteks poenimekiri ja mingi ettekujutus meil on ikka olemas, mida poest ostame. Nagu näha, siis sellest nimekirjast me ülimalt disiplineeritult kinni ei hoia. Lapsed on meil välja koolitatud, et midagi nuruma ei hakka. Kuid ikka läheb ka neile miskit korvi. Ja kui suurem shopplemine käsil, läheb meist ainult üks poodi. Hindasid ja soodukaid vaatame me ka. Kuid see üleloomulik number näitab, et mitte piiiiiisavalt. See on kulurida, mida saab päris kenasti kokku hoida. Päris vaeseks me ennast ka ei ole söönud. Me ei ole löönud sellest kulureast eraldi lahku majapidamistarbeid ja mähkusid. See nagu veits lohutab.\nMeil hakkas #Kogumispäeviku raames toidukuu, kus peame vaatama, mismoodi toidu pealt kulusid kokku hoida. Minu jaoks oli see šhokeeriv number, parim motivaator eales. Võtsime väljakutse vastu! Ja kui väljakutse, siis ikka olgu motiveeriv!\nTegime karmi otsuse hoida nädalane poe kulu alla 60 euri ehk kuu 240 euri. Jube äge on asju lahti kirjutada ja läbi selle enda kahjulikest harjumustest aru saada. Nüüd teame, kuhu tähelepanu juhtida ja millega tegeleda. Poodi tühja kõhuga ei roni! Lapsed jäävad koju! Nimekiri olgu kivisse raiutud! Vaatame lisaks tavahinnale luubiga ka kilohinda! Ostame sööki täpselt nii palju, kui seda kulub!\nEriti entusiastlikult alustas väljakutsega meie eelmistelt korteri omanikelt päranduseks saadud külmik. Täpselt esimesel veebruaril tegi ta meile teatavaks, et nüüd on aeg tal pensionile minna. Eks ta oli varemgi neid märke näidanud, aga nüüd oli jõmmil tõsi taga. Meile see asi sobis, sest oleme sunnitud külmkapis inventuri tegema ja selle tühjaks sööma. Selliste ootamatute väljaminekute jaoks on muideks väga tore kui on olemas säästupuhver. Külmiku inventuuri käigus selgusid nii mõnedki asjad mis pidime ära viskama. Ehk siis loopisime raha prükkarisse. Tegime sellest katsioonist video.\nKas sa üldse tead, mis päriselt sinu külmkapist leida võib?\nKavatseme seda väljakutset veits häkkida. Esimene trikk on viimsepäeva varud ära tarvitada. Meil on nimelt kuivaineid ja konserve sellise varuga, et kui miskit hullu juhtuks, a la kodule lähim pood Selver läheb päeva pealt kinni ja ei viitsi kaugemale poodi minna, siis on meil kuu varu sööki olemas. Või kaob näiteks elekter nädalateks. Kuid eks seda varu peab ka aeg ajalt värskendama. Muidu avastad makaroni pakist makaronide asemel peotäie saepuru. Sellel kuul saab testida, kas päriselt ka saaksime viimsepäeva varudega hakkama.\nKallid sõbrad ja vanemad, ärge palun imestage, kui me sellel kuul eriti intsensiivselt ennast oma sööbikute karjaga külla pressime. Vabariigi aastapäeval proovime ennast pingiviinide paraadile sisse smuugeldada, et seal kilupasteedi korvikestest ennast ogaraks süüa. Lapsi lasteada viies sätin ennast edaspidi hommikusöögi lauda. Ehk läheb see trikk läbi, sest minu meelest jääb hommikuputru alati hulgim järgi. Uueks reedeõhtuseks traditsiooniks saab meil suuremate toidupoodide külastus. Tavaliselt on sel päeval neljast seitsmeni toodete esitlused. See on kolm ühes värk. Saame koduseinte vahelt välja tuulutama + uued maitsed + tasuta kõht punni. Kirde saia tädid, hoidke alt, siit me tuleme!\nAvameelne vestlus perearstiga – mehed, hoolime endast rohkem!\nKuidas me ennast rikkaks sõime?!


Tasuta bussiliiklus andis Haapsalu pättidele tiivad - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Tasuta bussiliiklus andis Haapsalu pättidele tiivad\nParila poe müüja Ülle Aruheina sõnul aitasid kohalikud elanikud noortekamba elu kibedaks teha ja nad minema peletada. Foto Arvo Tarmula\nTasuta bussiliiklus tegi noortekampade liikumise ühest kohast teise lihtsamaks – noored sõidavad nüüd Haapsalu ümbruse asulatesse pättust tegema.\n„Samamoodi sõitsid Lääne-Nigula valla noored suvel Haapsallu tšillima,” rääkis Haapsalu politseijaoskonna piirkonnavanem Indrek Tohter.\nTohter möönis reedel Haapsalu volikogu ees noorte kuritegevusest rääkides, et tasuta ühistransport on maakonna mõnedes kogukondades probleeme tekitanud. „Haapsalus on politsei rohkem liikumas ja siin on keerulisem mingeid asju teha,” lisas Tohter.\nEelmine artikkelDigileht 4.12.18\nJärgmine artikkelKindral Terras annab kaitseväe juhtimise üle kindralmajor Heremile\nekre troll sarvedega\nkui võimule saab siis kaotame need poemüüad ära ja pussiga saab tasuta stokmanni ette sõita ja kõik on tasuta sest rahvas on võim\nReply to ekre troll sarvedega\nVau, lausa pussiga saab sõita…. Tahaks näha, kuidas.\nÕnneks meitele siia Kullamaale tasuta ei saa !\nKuidas kusagil,aga endisel Lõuna-Läänemaal on ühistranspordi korraldus sel aastal küll päris heaks läinud. Lihula ja Pärnu suunal saab juba mitu korda päevas edasi-tagasi sõita. Teed kaardiga piiksu ja ei maksa ka sentigi kui oled vastavas eas.Pole vaja oma autot kulutada kohalikus poes käimiseks kui linnas on kaubad odavamad ja valik suurem.\nEhk võiksid ühiskondlikult kasulikku tööd teha palju on neid vanainimesi, kes ei jaksa oma maja esist puhastada . Saadaks luuameesteks tänavatele.Tasu maksmata tehtav töö on ju abi, eesmärk ka kasvatuslik, kasulik ajaviide ja käed ei kuku otsast. Vabatahtlik.\nTark oled või?? Normaalne inimene ei lase selliseid iial oma maja ligi,ka suures hädas mitte. Muidu on varsti raha läinud ja silm sinine.Ja meie kohtuotsused on tihti kannatanute üle irvitamine.Vähemalt seni,kuni Piia asjalikud politseinikud lahti laseb ja õiguse pättidele annab.\ntegelikult kaart valid.eeritud siis ju teada ka\nharju tööinime aina maksab ja maksab.\nKarilaid ja Sukles väga kiitsid tasuta bussi nüüd on esimesed viljad käes. Tasuta buss on puhas sotsialistlik mõtteviis.\nMis viga kiita kui ise ei sõida. Bussid sõidavad nüüd nii harva, et neist pole mingit kasu. Ja kui seetõtytu sõitjaid vähe, saab ju varsti liinid sulgeda. Tobeduse tipp. Tasuta mehed 🙂\nSõitjaid on nii palju, et mõni buss on hommikul pilgeni täis. Bussi uksed lähevad vaevu kinni. On see normaalne? Mis siis saab, kui peaks õnnetus juhtuma? Buss number 3, mis 7:45 mööda Metsa tänavat sõidab.\nJa tasuta bussiliiklus andis tiivad ka paljudele teistele… Ainult politsei on meil tiivutu…kuigi võiksid ju sama, tasuta, bussiliiklust kasutada…\nSest nagu ikka, kõik geniaalne on tegelikult lihtne. Politseinikuhärral tarvitseks lihtsalt pätipoisiga samas tasutapussipeatuses maha minna ja huligaani käed raudu lüüa… Või on see liiga lihtne???\nLiiga lihtne jah, alla 14a ei ole võimalik seaduse ulatuses mitte midagi teha.\nJah, aga selles tasuta bussiliiklust süüdistada? Peab ikka eriline peakuju olema…\nMõnel on tõesti eriline peakuju. Võiks ikka teada, et tasuta asju pole olemas. Keegi maksab selle lõbu ikka kinni.