Torrent ja tasuta tarkvara, filmid, muusika jms kraam - arvutiabi\nHome .|. .|. .|. .|. .|. Home2 .|. .|. .|. .|. .|. ARVUTIABI - SISUKORD .|. .|. .|. .|. .|. Win 7 .|. .|. .|. .|. .|. Win 8 .|. .|. .|. .|. .|. Windows 10 .|. .|. .|. .|. .|. Windows 11\nKirjutatud 2006. a. (hiljem aga täiendatud)\n"Muideks! Hollywood tuleb hävitada!"\nTorrent (BitTorrent) - P2P (peer-to-peer) failide vahetus ehk kuidas Internetist tasuta faile alla laadida.\nMis on BitTórrent («bitivoog»)?\nTasuta programmide, filmide, muusika, mängude jms kraami Internetist allalaadimine.\nParimad torrent saidid.\nEeljutt ja mis on P2P (peer-to-peer) ning failide vahetamise võrgud?\n* Täiendus (2009): Nüüdseks on asi muutnud ja BitTorrenti protokolli on edasi arendatud ning nüüd ei ole neid jälitajaid (trackers) enam vajagi. BitTorrent võib nüüd tegutseda ka DHT, PEX ja Magnet Link (magnet link) sarnaste ilma jälitajateta lahendustega\nAvalikud vs privaatsed BitTorrent saidid / jälitajad ("public vs private BitTorrent sites / trackers")\n*** Internetist tasuta failide allalaadimine—mida me peame selleks tegema?\nFailide alla- ja ülesselaadimine\n*** Konkreetne näide ühest BitTorrent kliendiprogrammist ja tema kasutamisest\n*** Kokkuvõtvalt Torrent võrgu ja tema kaudu mingi tasuta faili kättesaamise tööpõhimõttest\nKas Torrent saitidest võib pahavara saada?\nFilmide väljalasete piraatkoopiate tüübid: Mida need DVDrip (DVDRiP või DVDRIP), BRrip/BDrip (BRRip, BluRay või BRRIP), Scr/DVDScr/DVD SCR (Screener) jne tähendavad?\n*** Loetelu torrent saitidest, mis sisaldavad torrent faile (st "tasuta kraami")\nWindowsi Torrent kliendiprogrammid\n*** Meedia striimimine vs. torrentite allalaadimine\nKa mujalt saab tasuta filme alla laadida või siis vaadata neid otse onlainis (pluss TV)\nKas Sa soovid hankida Internetist mingit "täiesti tasuta" faili (film, muusika, tarkvaraprogramm, mäng jne)? Loomulikult soovid ja allpool tulebki juttu siis sellest, et kuidas Sinu tagasihoidlikud soovid võiksid täituda... (ilma Jumala abita!).\nArvan, et peaaegu kõikidel kasutajatel on praegu olemas warez (st ebaseaduslikult omandatud produkt, mis on autoriõigustega kaitstud): muusika, filmid, mängud, programmid, raamatud jne. Warez'i levitajate vastu käib äge võitlus ja surve neile aina suureneb (heaks näiteks on siin Rootsi kohtu- ja politsei poolt regulaarselt "tümitatav" The Pirate Bay torrentite jagamise veebsait). Kuid vastukaaluks sellele kasutatakse P2P (peer-to-peer) protokolli, mis elimineerib üsna edukalt nende "kiusajate" püüdlused. Näiteks Torrent failivahetussüsteemis viibib üheaegselt üle 900 000 kasutaja... (2006. a. seisuga).\nBitTorrent'i kohta arvatakse, et tegemist on ainuüksi piraatlusega, aga see ei ole õige. BitTorrent ei ole ainult autoriõigustega kaitstud toodete tasuta allalaadijate jaoks vaid ta on kasulik detsentraliseeritud peer-to-peer (partnervõrgu) protokoll, mis omab võrreldes teiste protokollidega väga olulisi eeliseid. BitTorrent kompanii asepresident turunduse alal Matt Mason selgitab seda "piraatluse asja" järgmiselt:\n"We don’t host infringing content. We don’t point to it. It’s literally impossible to “illegally download something on BitTorrent.” To pirate stuff, you need more than a protocol. You need search, a pirate content site, and a content manager. We offer none of those things. If you’re using BitTorrent for piracy, you’re doing it wrong."\nKuna BitTorrent on avatud lähtekoodiga, peer-to-peer (P2P) tehnoloogia, mida kasutatakse sisu jagamiseks, siis ta EI TOETA piraatlust mis tahes kujul või vormis. Kõik on õige, aga kuidas keegi seda P2P tehnoloogiat kasutab, on juba teine ooper...: Kui Sa laed alla illegaalse (st autoriõigustega kaitstud) materjali, siis saab Sulle ka "juriidiliselt turja karata", aga see oht on üsna olematu. Eestis on iga teine-kolmas isik piraatmaterjali kasutanud, eks siis algatagu nende kõikide vastu kohtuasjad.... Eesti kohtusüsteem ujutataks selliste kohtuhagide laviiniga üle, juurde tuleks palgata paar tuhat töötajat, uurimisorganid "annaksid otsad" (või satuksid vaimuhaiglasse) ja Sinu kohtuasi jõuaks "letti" võib olla alles aastakümnete pärast. Pealegi kui pandaks üle poole töövõimelisest elanikkonnast trellide taha, kes siis uurimisorganitele, kohtunikele ja muudele asjameestele palka hakkab maksma? USA's, kus on eriti jubedad piraatide jahtijad, üritati juba korra algatada massilist kohtuasja korraga paljude illegaalse materjali allalaadijate suhtes, aga asi kukkus kolinal läbi. Sinu vastu algatatud kohtuasjal seisab aga ees üsna palju keerukaid juriidilisi takistusi. Seadlusandlus ses asjas on riigiti erinev, autoriõigustega kaitstud materjalidel on omad tähtajad jne, jne. Kohtuasja peab algatama autoriõigustega kaitstud toote omanik, aga kui näiteks mingi filmi on ebaseaduslikult alla tirinud 100 miljonid kasutajad - eks Sa proovi siis kõiki neid "liistule võtta". Sinu torrentite alla-üleslaadimiste kohta saab legaalsel teel teavet ainult Sinu interneti teenuspakkuja (ISP), aga kas ta on huvitatud Sinu peale kaebamisest ja Sinu puuripistmisest või trahvimisest? Ei ole, sest sel juhul kaotaks ta ühe kliendi. Ainus asi, mida ISP võib vahetevahel teha, on saata Sulle hoiatav e-mail, mille võid rahulikult prügikasti saata.\nTorrentite (.torrent failide) allalaadimine EI OLE illegaalne. P2P programmide/klientide kasutamine on täiesti LEGAALNE. Illegaalne on ainult autoriõigustega kaitstud materjali alla- ja üleslaadimine.\nSee populaarne failide jagamise protokoll lubab teistele (perekond, sõbrad, tuttavad, kes iganes) mugavalt jagada ka (oma)enda faile ja siin pole piraatlusega küll mingit pistmist. Torrentid pakuvad väga head ja hästi tuntud peer-to-peer failide jagamise meetodit ja seda BitTorrent saitide kaudu. Torrentid on väga vajalikud just siis kui Sa tahad teistele jagada oma SUURE MAHUGA faile. Näiteks kõrge kvaliteediga HDTV videofailidega kausta, mis sisaldab videosid Sinu õndsatest pulmadest (või vähem õndsatest matustest) ja kui see kaust "kaalub" näiteks kusagil 5.2GB.\nPS! Seda piraatlust oleks palju kordi vähem kui kasutajatele pakutaks tootjate ja müüjate poolt NORMAALSEID legaalseid alternatiive. Inimesed EELISTAVAD legaalset toodet, aga pole mugavat kohta kust seda osta ja näiteks eesti inimesed ei saagi paljusid asju legaalsel teel hankida (regioonipiirangud). Tihtipeale, kui tahetakse head asja osta, siis pole see saadaval või on siis hingehinnaga. Kel tõesti miski väga meeldib ja kui ta arvab, et see väärib oma hinda, siis ta selle ka OSTAB. Nüüd on ka Eestis see kauaoodatud Netflix, aga meile pakutav sisu on pehmelt õeldes kehva, võib olla läheb kunagi hiljem asi paremaks? Pealegi, kel on inglise keelega probleeme, need ei näe ka eestikeelseid subtiitreid. On ka märksa magusamaid alternatiive, sellest kohe siin edaspidi :).\nMida tähendab P2P (peer-to-peer)?\nSuurem osa kompuutrivõrke on ülesse ehitatud printsiibile "klient-server"("client-server"). Võrgus asuvate kahe kompuutri vaheline side toimub serveri (mis on samuti kompuuter) vahendusel, mis aga nõuab temalt märkimisväärsete ressursside olemasolu. Peale selle sõltub võrgu töö ja stabiilsus täielikult serverist: kui ei ole serverit — ei ole ka võrku. Kuid on ka head küljed: kogu informatsiooni hoitakse tsentraalses serveris ja selle õigsust ning "värskust" saab alati kontrollida.\nAga aeg liigub edasi ja lokaalsed võrgud on omavahel ühinenud ning on toiminud nn globaliseerumine, selle näiteks ongi—Internet. Antud topoloogia suurimaks eeliseks on tema maštaapsus, mida demonstreerib suurepäraselt DNS...\nTekib loogiline küsimus: Aga kui likvideerida need serverid üldse ära ja üritada ühendada kliendid omavahel otse? Ja seda püüabki nüüd teostada P2P. Mida see P2P tähendab, sellele ei ole päris täpset määrangut olemas.\nToon siin ära kaks enamlevinud määrangut:\nP2P (Peer-to-peer) — see on jaotatud võrgu ülesehitamise tehnoloogia, kus iga sõlm/kompuuter võib esineda üheaegselt nii kliendi (informatsiooni saaja) kui ka serveri (informatsiooni kättetoimetaja) rollis.\nTeine määrang kannab rohkem üldistavat iseloomu:\nP2P— see on rakenduste klass, kus kasutatakse ühiselt jagatavaid ressursse (kettaruume, failisid, läbilaskevõimet jne). Selle tehnoloogia kasutamine on üsna laialdane, aga edukad neist on ainult 4 suunda:\nFailivahetusvõrgud (file-sharing). P2P võrgud on heaks alternatiiviks FTP serveritele/arhiividele, mis ei saa enam tohutu infotulvaga hakkama.\nSõnumivahetusteenistused (Instant-messaging), näiteks ICQ.\nGrupitööks ettenähtud võrgud (P2P Groupware).\nSiin tulebki juttu just nendest failivahetusvõrkudest ja konkreetsemalt siis Torrent võrgust. Antud võrkudes töötamiseks on vajalikud nn kliendiprogrammid (klient-programm) ja ka Sinul peab selline olema.\nKõik failide vahetamise võrgud võib jagada kahte suurte kategooriasse:\n1. Kõik operatsioonid võrgus teostatakse vahetult kliendiprogrammide vahel, näiteks Gnutella, Gnutella2, BitTorrent, BitComet, Ares, Direct Connect, LiveP2P jne.\n2. Programmide töö on seotud tsentraalse serveriga, näiteks Napster (mp3 muusikafailide vahetamiseks), KaZaA, eDonkey2000, eMule, iMesh, jne.\nKui Sa laed mingi veebilehe alla, näiteks sellesama, mida Sa praegu loed, siis võtab Sinu kompuuter ühendust veebiserveriga ja laeb vajalikud andmed alla otse tollest serverist. Iga kompuuter, mis laeb andmeid alla, saab need kätte veebilehtede tsentraalsest serverist:\nBitTorrent («bitivoog») on seega peer-to-peer (P2P) võrguprotokoll failide ühiseks jagamiseks üle Interneti. See tähendab seda et kompuutrid, mis asuvad "sülemis"/grupis (“swarm”) ehk kompuutrid, mis laevad alla / üles ühte- ja sama torrentit (faili), edastavad andmeid otse üksteisele (st andmevahetus käib üksteise vahel ja ilma tsentraalse serverita):\nTorrent põhineb seega P2P võrkudele (analoogselt tuntud p2p failivahetusvõrkudele nagu seda on Napster, eDonkey, eMule, KaZaA ja teised taolised võrgud). Tema mõte seisneb selles, et kasutajad üle kogu maailma levitavad ja teevad oma failid kõikidele soovijatele üldkättesaadavaks. See on siis midagi taolist failide vahetamisega — st BitTorrent on instrumendiks failide kopeerimisele ühelt kompuutrilt teisele kompuutrile.\nTema tööpõhimõte seisneb selles, et ta jagab Torrent võrgus olevate kasutajate poolt pakutavad failid eraldi fragmentideks (blokkideks), mis jaotatakse seejärel antud võrgusüsteemis laiali temas asuvatele kompuutritele. Seejärel saad Sina endale vajaliku faili laadida alla nii et Sinule saabub selle faili üks osa (faili fragment) ühelt arvutilt, teine osa/fragment teiselt kompuutrilt jne, seni kuni terve fail on alla laetud. Samal ajal võetakse ka Sinu kompuutrist teistele kasutajatele vajaminevaid failiosasid, seda juhul kui Sul on need eelnevalt Torrent saitidest alla laetud. Seega, faile edastatakse osade kaupa, iga torrent-klient, saades neid osasid (laadides alla), edastab neid samal ajal ka teistele klientidele (laeb üles).\nÜhesõnaga BitTorrent on interneti peer-to-peer failide jagamise võrguprotokoll, mis töötab detsentraliseeritud kujul. Sa saad sellisel unikaalsel viisil osa failist kätte antud faili tegelikult pakkujalt (st sellelt, kes laadis selle torrent faili üles Internetti teistele allalaadimiseks) ja ülejäänud portsionid antud failist saad Sa kätte teistelt sellesama faili allalaadijatelt - see teeb failide allalaadimise tunduvalt kiiremaks. BitTorrent on üks enimkasutatav protokoll ka väga suurte failide edasisaatmiseks, sest ta ei koorma neid veebiservereid, mis tegelevad failide allalaadimisega, üle. Kuna iga kasutaja laeb ise ülesse ja võtab ise vajalikke faile vastu, siis on see palju efektiivsem variant kui see et igaüks laeb failid alla ühest- ja samast veebiserverist. Failide allalaadimist võib peatada ja seejärel hiljem jälle jätkata.\nÜhesõnaga BitTorrent protkoll sai geniaalseks meetodiks suure mahuga failide edasisaatmisel, lõhkudes need väikesteks blokkideks, seejärel saates need üle P2P-võrkude ja pärast seda ühendades need blokid uuesti. BitTorrent asutati 2004. aastal ja seda tänu just Bram Cohen'ile, avatud lähtekoodiga peer-to-peer (P2P) BitTorrent protkolli loojale. Kuid juba algusest peale oli BitTorrent kompaniil probleeme oma brändiga: piraadid kasutasid seda protokolli esmalt ebaseaduslike filmide levitamiseks. BitTorrent protokolli avatud lähtekoodi tõttu ei olnud võimalik piraate ka peatada.\nVeel: Torrent (ta kasutab BitTorrent protokolli) on nendest warez failivahetussüsteemidest kõige kiirem, mugavam ja ta lubab vahetada suuri faile (või failigruppe) suure hulga inimeste vahel ning seda kiirelt, lihtsalt ning efektiivselt. Me hangime endile vajalikke faile ainult BitTorrent enda saitidest.\nKa on BitTorrent võrk natuke erinev kui seda on tavaline P2P võrk, temas ei ole kliendi jaoks vajalike failide otsimisfunktsiooni ja seda seoses sellega, et ta ei oma mingeid indekseerimise servereid, süsteem on detsentraliseeritud—iga faili jaoks luuakse nn .torrent fail (näiteks selline metainfoga torrent fail: Notorious+2009+DVDRip+XviD-TAN.torrent). Edasapidi nimetame ta lihtsalt „torrent”-iks, mis sisaldab kogu vajaminevat infot nende päris allalaetavate failide (muusika, filmid, programmid jne) kohta. Seega peab antud torrent võrku kasutada sooviv osavõtja võimaldama ka omaenese kompuutrilt nende failifragmentide üleslaadimist, mis ta oli eelnevalt teistelt osavõtjatelt alla laadinud. Failide "pumpamisel" võetakse failifragmendid erinevatelt kompuutritelt ja sellega suurendatakse oluliselt allalaadimisprotssi kiirust. Sel ajal kui Sa laed mingit faili (faile) alla, teostad Sa samal ajal automaatselt ka sellesama allalaetud faili/failide (õigemini failijuppide) üleslaadimist (upload). Ja kui Sa omad iseenda poolt loodud .torrent faili, siis laetakse tema abil ülesse ka Sinu enese mingi kasulik fail, mida siis ka teised torrentvõrgu kasutajad saavad endile alla laadida!\nMuuseas torrent võib kehtida mitte ainult ühe faili vaid ka terve grupi failide kohta, näiteks kausta/kataloogi, mis sisaldab 8 laulu, laulude loetelu ja albumi pilti, võidakse kirjeldada üheainsa torrent'i abil.\nTorrent fail sisaldab endas andmeteblokki (hash'i), tracker'it ("serverisarnane" kompuuter, mis peab statistikat—pange tähele, et ta juhib statistikat mitte aga ei aita otsida faile ja reeglina lubab ta kasutajatel vahetada torrent faile) ja muud metainformatsiooni.\nSeega sisaldab .torrent metafail kogu seda infot, mida Sul vaja on, et laadida alla mingit "magusat" faili. Torrent fail sisaldab järgmist infot: allalaetava faili maht, faili nimi, tema hash (digitaalne signatuur), seda et kuidas saada ühendust teiste kasutajatega (seda tehakse nn tracker'i - "jälitaja" abil) jms infot.\nNeid ".torrent" faile ise-endid ei saa otse avada ja seda pole vajagi, sest selle asemel kasutatakse neid kui viiteid, mis lubavad Sul leida üles mingi reaalse faili osad (näiteks mingi filmifaili fragmendid), et seejärel laadida need alla oma kompuutrisse. Sa saad selle reaalse faili ühe "jupi" ühelt kasutajalt, teise "jupi" teise kasutaja kompuutrist jne - seni kuni terve see reaalne fail (näiteks film) on Sinu kompuutrisse alla laetud. Et seda Sinu poolt allalaetud torrent faili nüüd töösse saada, peab Sul olema installeeritud mingi BitTorrent klient-programm ja olema ka Internetiühendus - sellest kõigest siin edaspidi.\n"Indekseerija" on Torrent sait (BitTorrent veebsait), mis sisaldab torrentite (st .torrent metafailide) loetelu ja kirjeldusi ning ta ongi see koht, kus kasutajad saavad teiste poolt pakutavaid torrent metafaile (torrenteid) otsida, neid vaadata, alla laadida ja soovi korral ise oma .torrent faile üles laadida (teistele jagamiseks). Selline torrent sait on nagu mingi reeglite alusel töötav kasutajate "kommuun" (foorumi ja/või IRC kanali vormis töötav kommuun - ta ei ole narkomaanide või alkohoolikute kommun kuigi ka neid võib tema liikmete hulgas olla).\nBitTorrent indekseerija on seega veebsait/server, mis sisaldab ainult .torrent failide nimekirja (tavaliselt koos torrentite kirjelduse ja muu vajaliku infoga). Selline sait ise neid allalaadimiseks vajalikke reaalseid faile ei sisalda, ta pakub ainult nende failide leidmise (nende .torrent failide abil) ja seejärel nende reaalsete failide allalaadimise võimalust (BitTorrent protokolli kaudu).\nIndekseerija erineb BitTorrent jälitajast (tracker), mis koordineerib kasutajatevahelist kommunikatsiooni, et aidata neil mingit vajalikku reaalset faili alla laadida. Kuid paljud BitTorrent veebsaidid kasutavad mõlemat vahendit - nii jälitamist kui ka indekseerimist.\nNäide: TorrentPortal on Google™ sarnane sait, mis ainult viitab .torrent metafailidele. Leiad sealt vajaliku torrenti üles ja laed selle siis alla ning seejuures on Sul kaks võimalust:\n* Kui Sul on mingi BitTorrent-kliendiprogramm oma süsteemi juba installeeritud, siis pakutakse tema allalaadimisel kohe antud kliendi käivitamist ja algabki selle vajaliku reaalse faili allalaadimine.\n* Või siis laed selle .torrent metafaili [näiteks Notorious+2009+DVDRip+XviD-TAN.torrent (film)] alla oma töölauale, teed tal 2x kliki ja ta laetaksegi otse Sinu bittorrent-kliendiprogrammi ning seejärel alustatakse selle reaalse faili allalaadimist.\nVeel sellest "jälitajast" (tracker):\nTracker (jälitaja) — spetsiaalne server, mis töötab HTTP protokolliga. Jälitaja on selleks vajalik, et kliendid leiaksid üksteist üles. Jälitajas hoitakse faktiliselt IP aadresse, klientide sissetulevaid porte ja hash (räsi) summasid, mis identifitseerivad unikaalsel viisil allalaadimisega seotud objekte. Jälitaja on seega omamoodi server (kompuuter), mis sisaldab kogu infot/statistikat nende kasutajate kohta, kes laevad mingit Sinule vajalikku faili ülesse-alla. Ta on nagu mingit sorti konteiner, mis hoiab endas informatsiooni nende torrent võrgu kasutajate kohta, kes antud ajahetkel laevad mingit faili alla või üles. Nõudmise korral saadetakse see informatsioon mingi kasutaja kompuutrisse installeeritud torrent-kliendiprogrammile. Tracker ise ei oma mingi faili originaalkoopiat, see fail asub antud faili torrenti looja ja üleslaadija kompuutris, aga ka teiste kasutajate kompuutrites, kes on selle faili juba täies mahus alla laadinud. Tracker ainult jälgib neid inimesi, kes laevad seda faili parasjagu ülesse/alla ja aitab inimeste (nende kompuutrite) vahel ühendusi luua.\nTavaliselt tracker ise ei ole veebsait, mis sisaldab torrent faile (st .torrent laiendiga metafaile), näiteks Mininova ei ole tracker vaid ta on "Torrent-sait" (st indekseerija). Kuna enamus indekseerijaid kasutavad lisaks ka omaenda privaatseid trackereid, siis kutsuvad paljud kasutajad nii indekseerijaid (st torrent saite) kui ka trackereid lihtsalt 'trackeriteks' (natuke vale arusaamine...).\nKui Sa klikid mingile .torrent failile, siis võtab ta kõigepealt ühendust trackeriga; seejärel ta "suhtleb" trackeriga, selgitades välja, et kui palju Sa alla pumpasid, palju laadisid ülesse ja palju jäi Sul veel failist alla laadida. Torrent saadab sellesama trackeri kaudu teated edasi ka teistele kompuutritele, kes jaotavad antud momendil sedasama faili, tuvastamaks seda, et millist failiosa kellegil vaja läheb ja et millist failijuppi saab kelleltki omakorda Sinu kompuutrisse alla laadida.\n(Märkus: Paljud BitTorrent veebsaidid kasutavad mõlemat funktsiooni - nii jälitamist kui ka indekseerimist.)\nMida suurem hulk kasutajaid on huvitatud mingist konkreetsest failist (nt mingi uus ja põnev film või mäng või populaarne programm), seda kiiremini see fail Sinu kompuutrisse ka alla laetakse… Teisest küljest kui Sa soovid laadida alla mingit vähetuntud või haruldast faili, siis võib olla Sa ei saagi teda kätte (või siis laetakse ta alla suhteliselt aeglaselt), sest antud faili pakub vaid mõni üksik kompuuter või siis ei ole neid pakkujaid üleüldse. (Märkus: On olemas ka samanimeline BitTorrent kliendiprogramm.)\nMärkus: Tänapäeval on asi muutnud ja BitTorrenti protokolli on edasi arendatud ning nüüd ei ole neid jälitajaid (trackers) enam vajagi, kuigi nad eksisteerivad ka praegu - sellest tuleb siin edaspidi ka juttu - seal.\nSeeders, peers, leechers ja hash:\nSeeder (seemendaja / külvaja) — see on kaasosaline (peer), kes omab jagatava faili kõiki segmente (st tervet faili), ta on seega kas antud faili esmane levitaja või kes on alla laadinud terve faili ja võtab nüüd antud faili jaotamisest osa. Kui Sa oled oma vajaliku faili (näiteks mingi filmi) täielikult alla laadinud ja kui Sa jätkad nüüd selle faili (õigemini tema fragmentide) üleslaadimist teiste kasutajate (peers) jaoks, siis saab Sinust igati tubli nn "seeder" ehk "seeds" ("seemendaja/külvaja" - üleslaadija/uploader). Seega, kui klient saab kätte terve faili (näiteks filmi), siis läheb klient üle spetsiaalsesse töörežiimi, kus ta ainult annab andmeid (ta muutub "seemendajaks" ehk "külvajaks").\nKa "pumpajad" (leechers) on sellised kasutajad, kes on selle allalaetava faili tervenisti kätte saanud ja seejärel jätkavad antud faili üleslaadimist, et ka teised kasutajad saaksid ta kiiremini terviklikult kätte.\nPeer (kaasosaline) — klient, kes võtab faili jagamisest osa. Need on kompuutrid, milledega Sa oled momendil Torrent võrgu kaudu ühenduses, et siis nendega failijuppe/fragmente vahetada. Sellised kompuutrid (peerid) EI OMA allalaetava faili terviklikku/tervet koopiat ja nad laevad samal ajal faile nii alla kui ka ülesse - nad on "downloader & uploader". Kliendid (peers) vahetavad segmente vahetult omavahel, printsiibil "sina — mulle, mina — sulle". (Ka Sina oled enne "seemendajaks" saamist samuti "peer".)\nKuid on ka neid, kes laevad failid küll endile alla, aga seejärel eemaldavad kohe torrentid oma torrent-kliendiprogrammist ja seega nad ei lae juba endile allatõmmatud faile teiste torrent kasutajate jaoks üles. Seega kui Sa laed faile endale ainult alla ja oled oma torrent-kliendiprogrammis nende failide üleslaadimise mahu viinud miinimumini või siis laed endale vajalikud failid kiiresti alla ning ei lae neidsamu faile (nende fragmente) teiste torrent kasutajate jaoks üles, siis saab Sinust "paha leecher või seeder". Selline käitumine on ebaeetiline - Sina saad, aga teistele ei jaga...! Peale eetiliste probleemide võidakse selline kasutaja näiteks privaatse tracker'i poolt ka blokeerida. Seega on heaks praktikaks see et seemenda (lae ülesse) samas mahus faile kui Sa olid neid endale alla laadinud - suhe olgu 1:1 (ratio - 1:1 - download:upload). Või vähemalt ära vähenda failide ülesselaadimise mahtu: laed endale vajalikke faile alla ja samal ajal laed nende juba allalaetud failide osasid/fragmente omakorda ülesse.\nVeelgi toredam oleks kui Sa jätad oma juba tervenisti allalaetud failid mõneks ajaks üleslaadimisele (st ära sulge kohe oma Torrent/BitTorrent kliendiprogrammi) - sel juhul oled Sa viisakas ja tubli seeder/leecher (seemendaja/pumpaja). Sa võid selle allalaetud tervikliku faili ka mujale kopeerida, et teda kohe kasutama hakata ning mõne aja pärast selle originaalfaili torrenti Torrent-kliendiprogrammist kustutada.\nMärkus: Faile laaditakse väikeste fragmentidena (segmentidena); mida vähem on mingi fragment kättesaadav, seda sagedamini seda edastatakse. Seega täieliku failiga "seemendaja" olemasolu võrgus EI OLE alati kohustuslik, sest süsteem jaotab segmendid "peeride" vahel, et nad saaksid hiljem puuduvaid segmente vahetada.\nJuhul kui mingi faili (näiteks filmi või TV-seriaali või tarkvara) levitamine on väga ebapopulaarne, siis võib tekkida olukord, kus ei ole ühtegi seemendajat, aga kohalolevatel peeridel ei ole piisavalt andmeid, et seda allalaadimist lõpetada. Sel juhul tuleb oodata kas seemendaja või siis peeri väljailmumist, kes omab neid segmente, mis teistel peeridel puuduvad. Võib ka nii juhtuda, et Sa jäädki neid ootama... Jagamist, mis ei oma pikemat aega ühtegi seemendajat, kutsutakse "surnuks".\nKu tegu on näiteks väga vana filmiga või kui Sa laed alla mingi üsna haruldase video (või mingi muu asja), siis on neid seemendajaid ja ka peerisid üsna vähe ning antud faili allalaadimine võtab rohkem aega. Kui aga seemendajaid on vähe ja teatud päevadel pole neid üldse saadaval, siis Sa ei saagi sel ajal oma faili allalaadimist jätkata. Sel juhul käivita oma torrent klient kunagi hiljem uuesti ja vaata, et kas seemendajad ning peerid on kättesaadavad ning kui on, siis jätka oma faili/failide allalaadimist - pilt.\nHash - 40 bit string, mida kasutatakse torrentite/fragmentide identifitseerimiseks. Mis see hash (räsi) on ja miks ta nii tähtis on, sellest pikem selgitus seal.\nNB! Neid .torrent faile ei võeta õhust või Jumala või Eesti Vabariigi Valitsuse käest vaid need luuakse tublide kasutajate (näiteks minu, kes on eriti tubli) endi poolt, kes laevad need failid siis ülesse Torrent "serveritesse", et seejärel saaksid ka Sina endale mingi magusa asja alla laadida...\nLoomulikult võid ka Sina luua mingi .torrent faili juhul kui Sa oled lahke inimene ja Sa omad mingit kasulikku asja, mida ka teised võiksid endile alla laadida. Sellise .torrent faili loomine on lihtne ja seda saab teha isegi Torrent kliendiprogrammi abil (näiteks menüü File -> Create New Torrent abil) kuid selleks on olemas ka täiesti eraldi programmid. Näiteks kui Sul on palju tuttvaid ja Sa omad mingit head filmi või programmi või midagi muud, mida Sa soovid ka neile jagada, siis on torrent võrgu kaudu seda lihtne teha.\nMuidugi kasutatakse BitTorrent'it ka piraattoodangu levitamiseks (hankimiseks). Autorikaitse tegi arvatavasti väga suure vea, et ei põõranud kohe tähelepanu sellele, et kunagi võivad ilmuda ka automaatsed failivahetussüsteemid. Loomulikult on Torrent võrkude kõige verisemateks vaenlasteks just suuremalt jaolt tobedat saasta tootev Hollywood ja võimsad ning väga ahned muusikatootjad. Ees on ootamas suured kohtuprotsessid ja eks nii mõnigi torrent sait suletakse, aga lõplikult neist ikkagi lahti ei saada - Sinu suureks rõõmuks! (Minusugused "pahad" pannakse heal juhul vangi kuid halvema stsenaariumi korral riputatakse aga Hollywoodis pidulikult konksu otsa—teistele hoiatuseks!)\nTäiendus (2009) - DHT, PEX ja Magnet Link: Nüüdseks on asi muutnud ja BitTorrenti protokolli on edasi arendatud ning nüüd ei ole neid siin eelpool kirjeldatuid jälitajaid (trackers) enam vajagi. BitTorrent võib nüüd tegutseda ka DHT (Distributed Hash Table), PEX (Peer Exchange) ja Magnet Link (magnet link) sarnaste ilma jälitajateta lahendustega.\nDHT (Distributed Hash Table)? - See on de-tsentraliseeritud peer to peer (P2P) võrk, millega suudavad ühendust võtta kõik kaasaegsed torrent-kliendiprogrammid ja seda isegi siis kui nad ei lae antud momendil ühtegi torrentit alla. Kui Sa käivitad mingi torrenti allalaadimise, siis aitab DHT leida antud faili jagajaid (peer) ja tema metaandmeid. BitTorrent protokoll kasutab DHT lahendust "ilma trackeriteta" torrentite jagajate (peers) kontaktinfo hoidmiseks ja selle tulemusel saab igast peerist endast tegelikult tracker (jälitaja - superjälitaja) - sel juhul ei ole neid tracker saite enam vajagi. Seega et seda DHT-d kasutada, Sa ei pea enam eelnevalt võtma ühendust mingi tracker saidiga/serveriga - DHT on trackerite täiendaja või siis isegi nende asendaja. (See ei tähenda seda et nüüd on need tracker serverid ise kadunud, nad töötavad ikka endiselt edasi.)\nNäide: Kui demonoid tracker ärkas 2008. a. jälle ellu, siis olid paljud tema torrentid kuni sinnamaani ikkagi veel aktiivsed ja seda tänu DHT lahendusele. DHT koos Peer Exchange (PEX)-ga on torrent maailma jaoks väga võimas täiendus, mis lubab torrentitel jääda aktiivseks isegi siis kui tracker saidid ise on ebastabiilsed või isegi suletud.\nSeega DHT ("Superjälitaja") "de-tsentraliseerib" torrentid, mis teeb nad märksa stabiilsemaks ja vähem sõltuvaks igasugustest veebipõhistest trackeritest (jälitajatest). Näiteks kui web-tracker suletakse või "ütleb ajutiselt ülesse", siis jäävad torrentid ikkagi "ellu", sest torrentite jagajad tegutsevad "sõlmedena" edasi ja seemendajad (seeders) ning jagajad (peers) töötavad ikka edasi.\nDHT (koos PEX'iga) on torrent jagajate ülesleidmisel väga efektiivne ja enam ei ole mingit keskset (tsentraliseeritud) teenust vaja. Näiteks kui Sa kävitad oma uTorrent kliendiprogrammi ja laed alla mingit faili, siis näed Sa programmi Trackers vahelehel (sakil), et [Peer Exchange] (PEX) ja [DHT] read sisaldavad kokku hulga rohkem antud faili jagajaid kui see torrent fail seda ise omab ja kõik need jagajad (seed/peers) tulevad Sinu juurde ilma selle tsentraliseeritud tracker-servise abita.\nKas Sina pead DHT-d kasutama? Kui Sa kasutad ainult privaatseid trackereid, siis ei pea. Aga kui Sa kasutad ka avalikke torrent saite, siis võiksid seda küll teha. BitTorrent kliendiprogramm lubab Sul töötada ka ilma trackeriteta, st ta leiab peerid üles isegi siis kui mingi tracker on maas või kui ta üle-üldse ei eksisteerigi enam. Ta lubab Sul failide alla- ja üleslaadimist jätkata ka ilma trackeriteta. Tänapäeva torrent-kliendiprogrammides on DHT juba vaikimisi sisse lülitatud. Kui Sa aga ei taha teda kasutada, näiteks siis kui Sul tekivad failide allalaadimisega või ruuteriga mingid probleemid, siis võid ta ka välja lülitada: Näiteks uTorrent kliendis kliki Options -> Preferences, ava BitTorrent vaheleht ja korista linnukesed Enable DHT Network ja Enable DHT for new torrents ruutudest ära. (Üks müütidest: Sa pead DHT välja lülitama siis kui Sa kasutad privaatseid trackereid - see on VALE.)\nNäiteks nüüdseks ei tegele üks suuremaid torrentite jälitajaid (tracker) The Pirate Bay enam torrentite jälitamisega kuigi ta töötab ikka endiselt edasi....\nMagnet Link? - Vastavalt tavalise/originaalse BitTorrent võrgu mudelile, laetakse .torrent failid alla otse torrent veebsaitidest (tavaliselt nende indekseerimise saitidest). Kui .torrent fail on alla laetud, siis kalkuleerib BitTorrent kliendiprogramm .torrent faili infost vajaliku 20-baidise SHA-1 hash'i. Seda hashi (räsi) kasutatakse seejärel trackerile (või DHT võrgule) päringu tegemiseks, et identifitseerida torrentit ja et otsida üles mingi teise peeri IP aadress, kes omab ning jagab antud torrentit.\nMagnet Link on aga samm edasi kuna ta ei sisalda enam linki antud .torrent failile vaid ta juba omab selle spetsiifilise torrent faili hashi. Seega kui Sa klikid magnetlingile, siis saab Sinu klient selle torrent faili hash-info (mitte aga .torrent faili ennast), mida kasutatakse seejärel DHT võrgule päringu tegemiseks ja teiste peeride leidmiseks, kes jagavad antud torrentit. Peamine erinevus ongi selles et Sinu BitTorrent-klient programm laeb esmalt vajaliku .torrent faili info juba mingilt üheltainsalt peerilt. Kui see .torrent fail on kätte saadud, siis luuakse ka kõikide ülejäänud DHT Network peeridega standartne BitTorrent ühendus.\nSeega, nagu näha, on seda .torrent faili reaalse faili allalaadimise protsessis mingil ajahetkel ikkagi vaja (kuna ta sisaldab ka muud tähtsat informatsiooni), aga Sa ei pea enam trackeriga ühendust võtma. Sa ei pea seda .torrent faili enam isegi veebsaidist alla laadima, peaasi, et antud .torrent oleks DHT võrgus ikka olemas.\nMärkus: Magnetlingid ei elimineeri .torrent failide olemasolu ja allalaadimise võimalust torrent saitides, mingil ajaperioodil peavad nad seal ikkagi olema. Juhul kui mingit torrenti omav sait läheb näiteks vahepeal "hingusele", siis saadakse seda .torrent faili ikkagi kasutada.\nMagnetlingid on väga universaalsed ja platvormist sõltumatud. Ühte- ja sama magnet linki võib ressursside allalaadimiseks kasutada väga erinevate kliendiprogrammide puhul, mis on loodud erinevate võrkude ning protokollide jaoks ja seda enamikes operatsioonisüsteemides.\nKuna 'Magnet Links' on tavalised tekstid, siis võib neid copy-ja-paste teel panna otse oma emailidesse, kiirsõnumitesse, blogidesse, kodulehte või muudesse sotsiaalvõrgustike meediatesse - sel teel saad Sa faile väga kiiresti ka teistele jagada. Magnetlingid koosnevad ühe või mitme parameetri seeriatest - kõige põhilisemaks parameetriks on "xt" ("exact topic"). Näiteks alltoodud magnet link sisaldab "xt" parameetrit ja "dn" ("display name") parameetrit:\nKui tavaline veebilink algab http:// või https:// protokolliga, siis Magnet link algab sõnaga magnet:.\nMagnet lingi saad kätte nii et tee oma BitTorrent klient programmis vajalikul torrentil paremklikk ja vali kontekstmenüüst käsk Copy Magnet URL - pilt.\nVõi siis tee mingis Torrent saidis 'Magnet Link' ikoonil paremklikk ja vali kontekstmenüüst käsk Copy Link Location (või Coppy link address) - pilt ...\n... ja pilt.\nSeejärel, kui keegi saab Sinu magnet lingi teksti kätte, siis tegutseb ta järgmiselt:\n1) Ta märgistab näiteks saabunud Emailis (või mingis kodulehes või mujal) selle magnet lingi teksti ja kopeerib ta mälupuhvrisse (Copy).\n2) Seejärel avab ta oma BitTorrent kliendiprogrammi (antud näites siis µTorrent-kliendi) ja valib menüüribal File -> Add Torrent from URL... käsu. Kui selle magnet lingi tekst oli eelnevalt juba mälupuhvrisse / lõikelauale kopeeritud, siis peab ta avanevas "Add Torrent from URL" dialoogiaknas klikima ainult nupule OK.\n3) Lõpuks valib ta uues dialoogiaknas faili allalaadise koha (kausta või töölaua), klikib nupule OK ja algabki faili allalaadimine.\nKa võib selle magnet lingi teksti kopeerida otse veebibrauseri (Internet Explorer või Firefox) aadressiribale ja vajutada ENTER. Seejärel, juhul kui Sul on BitTorrent kliendiprogramm süsteemis olemas, klikid OK + OK ja algabki antud faili allalaadimine - Firefox brauseri puhul. (IE brauseri kasutamisel klikid pärast ENTER vajutamist ilmunud dialoogiaknas nupule "Allow", siis OK ja alustaksegi allatirimist.)\nSeega, kui Sa näed mingis Torrent saidis nn "magnet linki" (Magnet Link - ), siis tähendab see seda et kui Sa klikid antud ikoonile, siis laetakse hüperlink, mis sisaldab antud torrenti hash-koodi, otse Sinu Torrent-kliendiprogrammi. Enamik kliente (uTorrent jne) omavad magnetlingi tuge ja nad saavad antud .torrent faili enda kätte otse üle selle uue DHT võrgu kaudu.\nArvatavasti tulevikus mõned Torrent saidid sisaldavadki ainult neid Magnet linke ja seega ei ole sealt vaja laadida alla ühtegi faili (st .torrent faili) vaid klikid lihtsalt magnet lingile ning seejärel käivitataksegi Sinu BitTorrent kliendiprogramm ja algab vajaliku faili allalaadimine. Järgmine pilt: kliki "magnet link" lingile - pilt.\nKliki 'Magnet Link' ikoonile:\nAvalikud vs privaatsed BitTorrent saidid / jälitajad ("public vs private sites/trackers"):\nTorrent saitide/trackerite teiseks aspektiks on see et kas nad on avalikud või siis privaatsed—"Private" saidid/trackerid baseeruvad registreeritud liikmetele, seega ainult registreeritud kasutajad saavad faile laadida alla/ülesse ja/või saavad ligi täiendavatele allalaadimise võimalustele.\n"Public" saidid/trackerid ei nõua tavaliselt mingit regitreerumist ja kui nõuavadki, siis on see vabatahtlik ning nad on alati avatud. Parem on kasutada neid privaatseid (private) torrent veebsaite.\nVeel nendest privaatsetest Torrent saitidest (trackers):\nPrivaatsed torrent veebsaidid on ka turvalisuse seisukohast head, sest seal on küllaltki usaldusväärsed allikad (allalaetavad failid) ja seda järgmistel põhjustel:\nUsaldusväärne suletud kommuun: Tracker (tegelikult siis Torrent sait) nõuab registreerumist ja see on mõnikord küllaltki tülikas protsess. Kui Sa rikud seal mingeid reegleid, siis Sind blokeeritakse ja juhul kui Sa kutsud sinna kellegi, kes hakkab rikkuma reegleid ning kes seejärel blokeeritakse, siis visatakse ka Sind sellest kommuunist välja. (Enamikesse privaatsetesse torrent saitidesse pääseb registreeruma ainult kutsete või siis väikse maksu alusel - ära mine nende õnge, kes müüvad või pakuvad neid kutseid hulgim, paljud neist on lihtsalt petised...)\nRanged ühenduse reeglid: Lubatakse ainult heakskiidetud torrent-kliendiprogramme ja meetodeid.\nTorrentite jaoks on kehtestatud teatud standardid: Üleslaetud failid peavad vastama ettemääratud standartitele, kvaliteedile ja formaadile ning olema loomulikult viiruste ja pahavara vabad - seda kontrollitakse.\nRatio (koefitsient): Iga antud kommuuni liige peab hoolitsema selle eest et ta lubaks laadida juba endale allalaetud faile ka ülesse - see kindlustab selle et failid on ka teistele kiiresti kättesaadavad. Juhul kui Sa laed ka ise omaenda uusi faile ülesse, siis annab see Sulle lisa boonuspunkte.\nPS! Sa saad seal kasutada ka omaenda seadistusi; saada Emaili teel kommentaare enda poolt üleslaetud torrentite kohta jne...\nTasuta (anonüümsed) P2P võrgud:\nÜheks selliseks võrguks on ka Torrent. Sellises võrgus ei saa tuvastada failide omanikke nende IP aadresside kaudu (st ei saa kindlaks teha faili Internetti ülesse laadinud arvuti omanikku—tema arvuti Internetiaadressi/IP kaudu) . Failide vahetus toimub nn .torrent failide kaudu, mis sisaldavad endis kõike vajalikku infot.\nLoomulikult kui "pumbatakse" mingit faili üles, siis on tema üleslaadimise ajal näha ka allika IP aadressi, kuid sel juhul saab faili mittelegaalsuse asjus „pigistada” ainult antud konkreetset failiomanikku.\nSeepärast on taoliste failivahetuse „aktivistide” suhtes vastumeetmete rakendamine palju-palju raskem, aeganõudvam ja kulukam.\nTasulised (anonüümsed) P2P võrgud:\nSee on eraldi ärikategooria, firmad, mis toodavad taolist liiki produkte, kasutavad 128 bitilist kodeerimist (šifreerimist), proksisid… Kuid põhiolemusolemus ei muutu, Sa maksad abonenttasu oma hingerahu eest. Kumba moodust kasutada eks see on igaühe enda otsustada.\nJa neile, kes ikkagi valisid tasuta variandi ja üliminimaalse riski (tavakasutajal ei ole midagi karta), neile toon ära kõige populaarsemate Torrent kliendiprogrammide loetelu Windows`i jaoks ning selgituse selle kohta, et milleks neid kliente vaja on.\nInternetist tasuta failide allalaadimine. Mida peab selleks tegema?\nPunkt 1— BitTorrent kliendiprogrammid:\nSelleks, et laadida endale alla mingi vajalik fail (programm, operatsioonisüsteem, film, mäng, TV saade, raamat jne, jne), tuleb Sul kõigepealt tõmmata alla tema .torrentfail, mis sisaldab endas linki/linke sellele vajalikule failile ning selleks kasutatakse vastavaid Torrent/BitTorrent kliendiprogramme. BitTorrent (Torrent) klient-programme on suur hulk ja erilisi funktsionaalseid erinevusi nad ei oma.\nKõige populaarsemad BitTorrent kliendid on (2006. a. seisuga): qBittorrent (allalaadimine), Shad0w, Azureus, BitComet, BitSpirit, BitTornado, MainLine, ABC ja Experimental Client. Seega tuleb Sul kõigepealt laadida Internetist alla üks tasuta torrent kliendiprogramm ja seejärel ta installeerida.\nIse ma kasutasin varem sellist klienti nagu uTorrent, aga nüüdseks on antud tarkvara reklaame täis ja üsna "ebameeldiv" ning nüüd soovitan näiteks tasuta qBittorrent klienti.\nMärkus: Toon nendest Torrent/BitTorrent kliendiprogrammidest selle dokumendi lõpus ära ka pikema loetelu ja lingid.\nPunkt 2—torrentite otsimine:\nOletame, et me valisime ja installeerisime endile mingisuguse BitTorrent kliendiprogrammi ja nüüd tuleb meil leida ka mingi torrent-sait, mis pakub meile vajaliku .torrent faili (või siis vastava magnet lingi), mille abil siis saamegi soovitud värgi kätte... Seega, enne kui hakkame mingit meile vajalikku faili alla laadima, tuleb meil kõigepealt leida mingi filmi, programmi, muusikapala või palade, mängu jne konfiguratsioonifail (st .torrent fail).\nBitTorrent võrkudes omab selline fail laiendit *.torrent ja tema mahuks on 40 kuni 200Кbaiti. Ja sellist faili peame me otsima spetsiaalsetest BitTorrent-otsinguserveritest (torrent-saitidest), mida on terve leegion. Küllalt hea ja pidevalt uuendatav loetelu nendest on "BitTorrents Top Sites" (tipi Google otsingumootorisse "BitTorrents Top Sites" ja vajuta ENTER).\nNeid torrent-saite võib nimetada ka indekseerijateks (indexers), sest nad sisaldavad .torrent failide loetelu (index) ja nendeks on näiteks Mininova,...\n... The Pirate Bay,...\n... Torrent Matrix jne...\nMärkus: Toon selle dokumendi lõpus ära ka pikema loetelu ja lingid nendest torrent-saitidest.\nNäiteks võib alustada legendaarsest SuprNova'st. Otsinguserver väljastab pärast meie nõudmist vastava lingi vajalikule konfiguratsioonifailile (või mitmele konfiguratsioonifailidele), mille me seejärel laeme alla oma kompuutrisse.\nPunkt 3—"pumpamine" (failide allalaadimine-ülesselaadimine):\nTeeme sellel *.torrent laiendiga failil 2x klõpsu ja ta laetakse automaatselt meie poolt juba eelnevalt installeeritud kliendiprogrammi. Või siis kasutame alternatiivina magnet linki ja alustame vajaliku faili allalaadimist. Edasi läheb kõik nagu õlitatult.…\nNäide ühe BitTorrent kliendi ("µTorrent") kasutamisest:\nµTorrent – on siis ühe populaarseima p2p võrkude torrent/bittorent võrgu kliendiprogramm ehk siis lihtsalt klient.\nNB! Ka kõik teised torrent-kliendiprogrammid töötavad umbes sama põhimõttega nii et kes laeb alla ja installib mingi muu kliendi, need saavad ikkagi siit vajaliku info kätte, mis sest et siin tuleb juttu ainult sellest µTorrent kliendist.\nJärgnevad juhised/näited on küll uTorrent kliendi baasil loodud, aga nüüdseks on antud tarkvara reklaame täis ja üsna "ebameeldiv" ning nüüd soovitan näiteks tasuta qBittorrent (allalaadimine) klienti.\nMida tähendab failide järellaadimine?\nKuna me saame laadida korraga (üheaegselt) alla mitut faili (programmi, mängu, musat, filmi jne), siis võib juhtuda, et me ei jõua neid kõiki teatud ajavahemikus alla tõmmata—peame kas töölt või kodust lahkuma või mingil muul põhjusel. Seega jääb sul osa asju kas täielikult või siis osaliselt alla laadimata. Aga häda ei ole midagi, sest nende Sulle vajalike asjade konfiguratsioonifailid (.torrent failid) jäävad Sinu kompuutrisse ju alles ning kui Sa järgmine kord käivitad oma kompuutri ja sellesama µTorrent kliendiprogrammi, siis kuvatakse seal kohe ka pooleliolevad allalaadimised. Nüüd teed neil pooleliolevatel ülesannetel hiire paremklõpsu ja valid käsu Start või siis alternatiivina märgistad vastava faili ja klõpsad üleval tööriistaribal nupule Start. Kui Sul on mitu pooleliolevat allalaadimist, siis käivita loomulikult nad kõik järjest ning algabki mitme maiuspala üheaegse allalaadimise jätkamine... (Sa võid ka teha all tegumirea paremas otsas tema ikoonil paremklõpsu ja valida hüpikmenüüst "Resume all torrents" käsu.)\nKõige parem ongi sel teel suuremahulisi faile (näiteks filme, mänge ja operatsioonisüsteemide ISO faile) laadida alla öösiti või siis kui Sa kodust lahkud (tööle või jooma jne...). Las aga Sinu kompuuter vuriseb ja näiteks kui vahepeal juhtub olema elektrikatkestus, siis ei ole sellest mingit probleemi; tuled tagasi, käivitad oma arvuti uuesti, seejärel käivitad oma torrent-kliendiprogrammi ja laed neid faile edasi alla. Soovitav on oma faile sel teel laadida alla sel ajal kui Sa ei surfa Internetis, sest paljudel juhtudel põhjustab torrent-kliendiprogrammi ja brauseri üheaegne töö selle et Sinu kolamine Internetis muutb väga-väga aeglaseks.\nEsimene näide µTorrent programmi kasutamisest:\n1. Lae see µTorrent programm Internetist alla (sealt) ja seejärel installeeri ta.\nMärkus: Järgnevad juhised/näited on küll uTorrent kliendi baasil loodud, aga nüüdseks on antud tarkvara reklaame täis ja üsna "ebameeldiv" ning nüüd soovitan näiteks tasuta qBittorrent (allalaadimine) klienti.\n2. Mine seejärel mingisse torrent faile pakkuvasse saiti, näiteks http://thepiratebay.org/ või siis suvalisse muusse Torrent saiti (nende lingid on siin lõpus ja ka vasemal küljepaanis olemas).\nTipi seal otsingureale (Search Torrents) see asi, mida Sa soovid endale saada/alla laadida ja klõpsa seejärel nupule Pirate Search või vajuta lihtsalt ENTER:\nNB! Neid Torrent saite on hulgim ja nad ei ole ühetaolised vaid erinevad oma küljenduse, otsinguvahendite jms poolest...\n3. Pärast seda kui otsimine on lõpetatud, avatakse otsingutulemustega aken, kust vali hoolikalt veerust Name endale sobiv torrent välja. Enne seda aga kliki veeru "SE" päisele, et etteotsa toodaks need lingid, millede jaoks on kõige rohkem "seemendajaid & pumpajaid" (SE / LE) ja mida rohkem neid on, seda kiiremini oma faili alla laed! Enne jätkamist uuri ka neid iga faili ees asuvaid pisikesi ikoonikesi / tingmärke (magnetlink, kommentaarid, pealuu jne), sest nende olemasolu on igati hea näitaja. Sest Sa saad ka (või siis ainult) kasutada allalaadimiseks magnet linki, saad enne allalaadimise alustamist kommentaare lugeda ja "pealuu" tingmärk näitab antud torrenti üleslaadimise staatust - üldiselt on igasuguse värviga kolbad head näitajad. Kui oled ära otsustanud, siis kliki väljavalitud torrent-lingile, antud näites tehti seda kõige esimesel "Life.of.Pi.2012.DVDSCR" torrentil:\n4. Imub torrenti allalaadimise veebileht, kus tutvume asjaga lähemalt ja lohistame "lifti" allapoole, et näha kogu infot ning et saaksime ka kommentaare uurida (kas nendes on midagi "pahaendelist", näiteks pahavara teateid jne):\n4a. Olles kõigega tutvunud ja ka kommentaare uurinud, klikime siin "GET THIS TORRENT" magnet lingile (siin saidis tulebki kasutada ainult nende magnet linkide abi):\n5. Nüüd olles klõpsanud GET THIS TORRENT lingile, ilmub umbes järgmine dialoogiaken, aga see aken võib ka natuke teise välimusega olla ja see sõltub sellest, et mis brauserit Sa kasutad kuid põhimõte jääb ikkagi samaks. Antud näite puhul kasutatakse Chrome veebibrauserit ja siin klikime Launch Application nupule:\nNüüd juhul kui Sul on süsteemis torrent-klient olemas, avatakse ta automaatselt ja tema peale ilmub ka vastav dialoogiaken. Siin pead Sa "Save In" sektsioonis valima antud faili allalaadimise koha - kliki seal "..." nupule ja vali sobiv koht välja. (Selle failide vaikimisi allalaetava kaustatee võid aga ka juba eelnevalt ära määrata: Valid µTorrent kliendis manüü "Options -> Preferences", siis klikid vasemal paanis "Directories" ja määrad paremal ülaosas sobiva kaustatee.)\nKui oled siin valmis saanud, siis kliki all nupule OK:\n6. Seejärel näed Sa oma kliendiprogrammi, antud juhul siis µTorrent, kus tuuaksegi ära allalaetava faili nimetus, tema allalaadimise kulg ja muu temaga seonduv info. Vaikimisi alustatakse antud faili allalaadimist automaatselt ja kui on piisav arv seemendajaid ning talutav internetiühendus, siis toimub see väga ruttu (isegi suuremahuliste failide puhul). Siin on tegemist "Life Of Pi" filmiga ja juba natukese aja pärast oli näha, et alla on laetud juba 13,3% seda faili - väga kiire värk:\nProgrammiakna allosas saad avada vastavaid vahelehti (sakke), et uurida muud infot - siin on avatud "Info" vaheleht - pilt.\nµTorrent kliendiprogrammile saad ligi ka tegumirea paremas otsas asuva ikooni kaudu (+ jooksvat infot vaadata) - pilt.\nTeed antud ikoonil paremklõpsu ja saad hüpikmenüüst valida vajaliku käsu - pilt.\nFailide allalaadimise ajal võid Sa hoopis millegi muuga tegeleda: Surfata Internetis (seda küll ei soovita, sest paljudel juhtudel muutub antud juhul surfamine väga aeglaseks!), teha mingi programmiga tööd jne, jne—see ei sega failide allatõmbamist ja kui Sa jätkad kunagi hiljem oma pooleliolevata failide allalaadimist, siis ei pea Sa isegi oma brauseriakent avama.\nTeine näide: Siin kasutame muud torrent saiti ja Firefox brauserit:\nLähme KAT torrent veebsaiti, sisestame otsingulahtrisse vajaliku faili nime (siin siis film "Project X") ja vajutame ENTER:\nValime sobiva torrenti välja, antud juhul siis kõige ülemise ja klikime tema lingile (eelnevalt sordime, uurime ikoone jne) - pilt.\nKlikime üleval "DOWNLOAD TORRENT" nupule - pilt.\nKlikime kohe OK nupule - pilt.\nJa ilmub seesama meile juba tuttav dialoogiaken, kus valime sobiva allalaadimise koha ja klikime OK. Edasi näed oma allalaetavat faili juba µTorrent kliendiprogrammis - pilt.\nKolmas näide: Kasutame IE brauserit ja kus me laema eelnevalt selle torrent faili alla:\nLähme BitSnoop veebsaiti, sisestame otsitava faili nime ja vajutame ENTER:\nValime pakutavatest sobiva torrent faili välja ja klikime tema lingile - pilt.\nSeejärel klikime paremal "Download Torrent" nupule (Sa võid siin klikkida ka "Magnet Link" nupule, st siin pakutakse kahte valikuvõimalust). Ära aga kasuta "Download Direct" nuppu!\nNüüd klikime all nupule Save ja kui Sa ei olnud varem määranud vaikimisi salvestatavat kaustateed, siis laetakse see .torrent fail alla järgmisele kaustateele: C:\_Users\_SinuKasutajanimi\_Downloads\_ - pilt.\nTeeme sellel allalaetud .torrent failil 2x klõpsu - pilt.\nValime faili jaoks selle koha, kuhu ta alla laaditakse ja klikime OK:\nJa alustatigi antud faili (siin siis filmi) allalaadimist. Nagu siit näha on, siis on ühe filmi allatõmbamine juba lõpetatud ja käib tema tagasi üleslaadimine ("Seeding"), et ka teised kasutajad saaksid ta kiiremini kätte - pilt.\nVeelkord kokkuvõetult Torrent võrgust ja tasuta failide kättesaamise tööpõhimõttest:\n- Oletame, et Sa soovid hankida endale ühe uue filmi, siis peab Sul selleks kõigepealt olema enda süsteemi installitud mingi Torrent-kliendiprogramm (klient).\n- Teiseks pead Sa minema mingisse Torrent saiti ja otsima seal ülesse selle filmi .torrent faili (mis ei ole antud film ise vaid viide ja muu info selle filmi kohta).\n- Kolmandaks valid sealsest loetelust välja endale sobiva torrent-faili ja laed ta seejärel alla omaenda kompuutrisse, näiteks töölauale (või siis kasutad alternatiivina antud filmi magnet linki).\n- Nüüd laetakse selle filmi torrent-fail Sinu Torrent-klient tarkvarasse ja algabki antud filmi allalaadimine Sinu arvutisse. Allalaadimine käib nii et üks filmijupp võetakse ühelt arvutilt, teine jupp/fragment teiselt arvutilt jne, jne. Kui keegi muu kasutaja, kes soovib laadida alla sedasama filmi, tegutseb samal ajal kui Sina, siis võtab ka tema Sinu arvutist sellesama filmi temale vajalikke jupikesi... Seega oleks viisakas kui Sa hoiaksid ka ise oma kliendiprogrammi natuke aega (või kauem) pärast faili lõpplikku kättesaamist lahti, et ka teised saaksid endile vajalikke failifragmente, mis Sa olid eelnevalt alla laadinud! Kui laed korraga alla mitut faili (näiteks mitut filmi) ja kui Sa oled osa kraami juba täielikult kätte saanud, siis las nad veel olla sinu kliendiprogrammis mõnda aega, et ka teised neid endile saaksid. Kui Sul on juba hulgim faile alla tõmmatud, siis lase neid ka teistel endile laadida ja seejärel korista nad tasapisi oma allalaadimise kaustast mujale...\nNagu eelnevast tuleneb, saad Sa kõige kiiremini kätte sellise asja, mis on hästi populaarne, sest ta on alla laetud või siis momendil allalaadimisel paljudesse kompuutritesse ja järelikult saad Sa korraga kasutada paljude arvutite abi.\nKui Sa aga soovid endale hankida mingit haruldasemat faili, siis võib nii juhtuda, et Sa saad tema .torrent faili (või magnet lingi) küll kätte kuid seda päris faili Sa ei saagi. Sest ta asub vähestes kompuutrites ja need arvutid ei ei tarvitse olla antud momendil Torrent võrgus aktiivsed. Paanikasse ei maksa sattuda, sest Sa võid selle .torrent faili ka hiljem käivitada; uuesti tuleb ta Sul käivitada ka siis kui osa allalaetavast failist jäi mingil põhjusel alla laadimata (näiteks kas Sul ei olnud Sul aega või siis väljusid antud faili omavad arvutid Torrent võrgust).\nKuidas teha aga kindlaks seda et kas Sulle vajalikku faili saab antud momendil alla laadida või ei saa? Siis kui Sul on tema .torrent fail juba alla tõmmatud ja käivitatud oma Torrent kliendiprogrammis. Väga lihtne—kogu vajaliku info saad Sa kätte sealtsamast enda Torrent kliendiprogrammist.\nNimelt on seal iga allalaetava faili taga veergudes (vahekaartidel) ka vastav info:\n1) Allalaetava faili maht, allalaetud osa %-des, allalaadimise ja üleslaadimise kiirus (KB/s Dn ja KB/s Up);\n2) Seeds: Kompuutrid mis omavad antud faili täielikku koopiat (seed—seeme, seeder—seemendaja). Juhul kui Sinul on alla laetud mingi terve fail ja Sa töötad oma kliendiprogrammiga, siis oled ka Sina seeder, sest Sa jagad oma faili ka teistele ja seda tulekski teha, st teised aitavad Sind ja Sina omakorda teisi...\nKui "seemendajad" puuduvad, siis Sa ei saa seda vajalikku faili kõigi eelduste kohaselt ka kätte!\n3) Peers: Need on kompuutrid, millega Sa oled Torrent võrgus momendil ühenduses, et siis nendega failijuppe vahetada; sellised kompuutrid (peer'id) ei oma allalaetava faili terviklikku/tervet koopiat ja nad laevad samal ajal faile nii alla kui ka ülesse;\n4) Reseed: See tähendab seda, et Sa omad allalaetava faili jaoks null seed'i (st antud momendil ei viibi võrgus ühtegi kompuutrit, mis omaksid selle vajaliku faili täielikku koopiat ja ka ühenduses olevatel peeridel ei ole faili terviklikku koopiat), aga Sul on mingi osa sellest failist juba alla tõmmatud. Seega, et saada kätte tervet faili, peab keegi selle faili täielik omanik (seeder) sisenema Torrent võrku ja siis saad Sa ka ülejäänud osa kätte;\n5) Ühenduse seisukord teiste kompuutritega, mis omavad antud vajalikku faili (Connecting...—ühendust ei ole veel saadud, aga seda püütakse luua, Downloading—ühendus on saadud ja käib faili allalaadimine);\n6) Tracker (jälitaja)—ta on omamoodi server (kompuuter), mis sisaldab kogu infot/statistikat nende kasutajate kohta, kes laevad mingit Sinule vajalikku faili ülesse-alla. Ka tracker ise ei oma antud faili originaalkoopiat (see asub antud faili torrenti looja ja üleslaadija kompuutris), tracker ainult jälgib neid inimesi, kes laevad seda faili parasjagu ülesse/alla ja aitab inimeste (nende kompuutrite) vahel ühendust luua.\nTavaliselt tracker ise ei ole veebsait, mis sisaldab torrent faile, näiteks Mininova ei ole tracker vaid ta on "Torrent-sait" (st indekseerija). Kuna enamus indekseerijaid kasutavad omaenda privaatseid trackereid, siis kutsuvad paljud kasutajad nii indekseerijaid (st torrent saite) kui ka trackereid lihtsalt 'trackeriteks' (natuke vale arusaamine...).\nKui Sa klikid mingile .torrent failile, siis võtab ta kõigepealt ühendust tracker'iga; seejärel ta "suhtleb" tracker'iga, selgitades välja, et kui palju Sa alla pumpasid, palju laadisid ülesse ja palju jäi Sul veel failist alla laadida. Torrent saadab sellesama tracker'i kaudu teated edasi ka teistele kompuutritele, kes jaotavad antud momendil sedasama faili, tuvastamaks seda, et millist failiosa kellegil vaja läheb ja et millist failijuppi saab kelleltki omakorda Sinu kompuutrisse alla laadida.\n7) Magnet Link: Alternatiivina võid faili allalaadimise alustamiseks kasutada ka magnet linki. Nüüdseks on asi muutnud ja BitTorrenti protokolli on edasi arendatud ning nüüd ei ole neid siin eelpool kirjeldatuid jälitajaid (trackers) enam vajagi.\n8) Swarm: See näitab ära kõik seeder'id ja peer'id, mis on üksteisega ühendatud. Seega kui Sinu torrent kliendiprogramm näitab 12 seeder'it ja 60 peer'i, siis see ongi Sinu swarm.\nKui Sa märgistad üleval mingi allalaetava faili, siis kuvatakse akna allosas tema kohta ka täpsem info.\nToon siin veel ära sellesama BitTorrent kliendiprogrammi (BitComet programmi) ühe pildi, kust saab siis näha failide allalaadimise seisukorda (vana pilt, mis võeti kunagi BitComet kliendiprogrammist):\nÜlaltoodud pilti vaadates näeme me, et antud momendil laetakse korraga alla mitut filmi ja ka paari muud faili. Osa filme on juba täies mahus kätte saadud ja osade allalaadimine alles käib...\nSamal ajal toimub ka osade failide üleslaadimine, st teistele soovijatele nende jagamine (joonisel nätab seda punane ülespidi nool).\nAga kolme meie poolt soovitud faili allalaadimine on lõppenud, sest nende jagajad (seed) on kas oma kompuutri või siis kliendiprogrammi välja lülitanud või nad on siis oma antud failide jagamise lõpetanud. Mul on need 3 faili (filmi) siin punase kastiga ümbritsetud ja vaata jooniselt ka veergu Seed/Peer [all]. Nende kolme faili allalaadimist võid jätkata mõni aeg hiljem, siis kui ilmub keegi seed.\nUuri seda kliendiprogrammi ka ise, seal on veelgi neid häid omadusi, mida võiks kasutada; programmi saad seadistada aga menüü Options > Preferences kaudu.\nVeel üks nõuanne: Võib juhtuda nii et käivitad oma torrent-kliendiprogrammi, alustad (või jätkad) mingite suuremahuliste failide allatõmbamist ja lahkud reipalt oma kodust või kebid siis mõnusalt oma salaarmukese teki alla. Seejärel naastes uuesti oma kompuutri manu, Sa avastad oma suureks pahameeleks, et Sinu kliendiprogramm on "pange" kukkunud, st ta ei tööta enam ja ka failide allalaadimine on lõppenud.\nTihtilugu põhjustavad sellise vihaleajava asja Sinu mingi kolmandate firmade tulemüür või siis mingi pahavaratõrje programm. Kui Sa ei suuda tuvastada seda et milline neist just süüdi on siis tee järgmist:\na) Lülita välja oma tulemüür ja pahavaratõrje programmid;\nb) Lülita sisse Windows'i enda tulemüür ja kui Sa kasutad Windows Vista't või Windows 7't, siis kliki nupule Start, seejärel Control Panel ja otsi sealt ülesse Administrative Tools vahend (mõnel on ta juba pandud ka otse Start menüü alla). Käivita Windows Firewall with Advanced Security ja kliki tema kõige parempoolsemas paanis lingile Properties, seejärel ava järjest kõik tema sakid (vahelehed, tab'id) ja vali ülevalt Firewall state rippmenüüst parameeter On (recommended);\nc) Nüüd käivita enda torrent-kliendiprogramm uuesti ja jätka oma failide allalaadimist.\nd) Aeglase internetiühenduse ja kehvakese kompuutri puhul ära surfa sel aja Internetis vaid tegele mingite muude arvutiasjadega või lahku üleüldse kompuutri juurest (mine tööle või napsitama või pruudi juurde või hoopiski magama);\ne) Kui Sa oled oma failid alla laadinud või soovid nende allalaadimise ajutiselt katkestada, siis sulge oma torrent-kliendiprogramm, tee kompuutri restart ja jätka Internetis surfamist jne...\nf) Ja kui Sa tahad alustada uuesti nende suuremahuliste failide allalaadimist, siis korda neid ülaltoodud punkte ja kebi magama...\ng) Üha rohkem pakutakse võimsamaid ja paremaid laiekraan kuvareid (LCD displeisid). Kui Sa kasutad sellist üle 20 tollist suuremat kuvarit, siis lülita ta suuremamahuliste failide allalaadimise ajaks lihtsalt välja, sest selline kuvar tarbib üsna palju voolu ja pealegi ei ole mõtet oma kalllist kuvarit niisama vaevata. Näiteks kui Sul on üsna kesine allalaadimise kiirus ja kui Sa käivitad ööseks mitme filmi allalaadimise, siis lülita enne magamaminekut oma kompuutri monitor lihtsalt välja - arvuti jääb ju ikka töösse.\nLühike vastus on - jah.\nHOIATUS !!! Ole ikka igsuguste failide allalaadimisega hoolikas, sest pahatahtlikke lurjuseid leidub ka antud võrgus, kes soovivad kellelegi sokutada mingit viirust või nuhkvara sisaldavat faili! Eriti ettevaatlik peab olema väga populaarsete ja vajalike programmide- ning operatsioonisüsteemidega, osa neist võivad pahavara sisaldada. Enne nende installeerimise alustamist kontrolli iga allalaetud fail oma pahavaratõrje programmidega üle!\nKas ka filmid, video, pildid, muusika (MP3) jms võivad pahavara sisaldada?\nLühike vastus on jällegi - jah.\nKas sellised subtiitrid, mida kasutajad laevad alla kusagilt andmebaasidest, võivad sisaldada pahavara?\nLühike vastus on jälle - jah.\nPikemalt: Otseselt andmefailidesse ei saa pahavara integreerida või see on siis väga keeruline ja aeganõudev tegevus. Kuid IGA fail võib olla nakatatud, st tema külge võib "pookida" mingi viiruse, selle juurdelisatud pahavara käivitamiseks on vaja ka käivitusfaili (.exe, .scr, HTML, .vbs jne laiendiga faili). Näiteks võib Sinu poolt allalaetud fail omada topelt (võlts) laiendit. Oletame, et Sa laadisid alla mingi nakatatud faili, mille nimeks on MingiFilm.avi.exe, MingiVideo.avi.scr või MingiFilm.avi.vbs jne. Sa näed nende failide lõpus ainult seda .avi laiendit, aga pahavara käivitavat .exe, .scr (ekraanisäästja - screensaver'i laiend) või .vbs laiendit Sa ei näe. Ja seda seepärast, et enamikes süsteemides EI kuvata käivitusfailide laiendeid (st .exe, .vbs, scr jne faililaiendeid). Kui Sa hakkad nüüd seda allalaetud nakatatud videot/filmi vaatama ja teed tal 2x kliki, siis käivitatakse see juurdelisatud pahavara - tema .exe, .scr või .vbs jne laiendi abil... (See käib ka MOV, MPEG jne laienditega filmide/videode, allalaetud nakatatud piltide, muusika jms kohta.)\nMärkus: Ega pahavara kirjutaja ja levitaja ei peagi oma viiruse käivitusfailile mingit nime panema, piisab näiteks ainult tema .exe laiendist ning see siis "poogitaksegi" allalaetava nakatatud faili külge.\nTeiseks pahavara levitamise mooduseks on Sinu meediapleieri ärakasutamine. Sinu poolt allalaetud faili nimeks võib näiteks olla movie.avi.mpg ja kui Sa käivitad selle nakatatud faili, siis stardib ka Sinu meediapleier ning "hõikab", et antud video vaatamiseks on vaja mingit koodekit (codec). Sina klikid seejärel reipalt nupule OK või kui Sul on koodekite allalaadimine vaikimisi lubatud, siis laebki Sinu pleier alla mitte "vajaliku" koodeki vaid hoopis viiruse. Seda trikki kasutatakse tihti ka Internetis, näiteks kui Sa klikid mingis saidis mingile videole, et seda otse oma brauseris vaadata ja kui selle peale teatatakse, et antud video vaatamiseks on vaja laadida alla ka mingi plugin või koodek, siis ära astu ämbrisse...!\nSeega on video kaudu pahavara levitamise moodusteks:\n- Sinu meediaprogrammi puhul kasutatakse ära tema nn "buffer overflow" haavatavust, koodekite pakkumist ja ka muid meetodeid.\n- Võltslaiendite (topelt laiendite) meetod - näiteks Movie.avi.exe.\nVeel: Kuigi Sinu poolt juba allalaetud ja nakatatud .avi, .mov, .mpeg, wav, bmp, jpg, gif või .mp3 (muusika) fail ise küll ei sisalda aktuaalset pahavara (tema käivituskoodi) kuid tema külge saab juurutada pahavara käivitamiseks vajaliku käivitusfaili.\nTegelikult saab ka otse piltidesse või muusse andmefaili endasse pahavara integreerida kuigi see on väga keeruline ja raske töö. Selline viirus on täielikult programmi-spetsiifiline ja ta aktiveeritakse ainult sel juhul kui see nakatatud fail laetakse vastavasse programmi, näiteks piltide vaatamise tarkvarasse.\nMida tuleks teha, et kaitsta end Torrent saitidest "pakutava" pahavara vastu?\n1) Et kaitsta end nende topelt (võlts) faililaiendite eest ja et neid topelt-laiendeid enne allalaetud faili käivitamist ka näha, tee järgmist:\n- Windows 7-s: Kliki nupule Start, siis All Programs, siis Accessories ja lõpuks Windows Explorer (või ava lihtsalt suvaline kaustaken). Seejärel ava üleval nuppuderibal Organize rippmenüü ja vali sealt punkt Folder and search options (Kui Sa olid varem aktiveerinud seal menüüriba, siis võid ka valida menüüst Tools käsu Folder Options...).\nAva vahekaart/sakk View ja aktiveeri raadionupp Show hidden files, folders and drives (see küll antud asja kohta ei käi, aga ta kogenud kasutajale edaspidi vajalik).\nSeejärel keri "liftiga" allapoole ning korista linnuke ruudust: Hide extensions for known file types.\n- Windows Vistas: Kliki nupule Start, siis All Programs, siis Accessories ja lõpuks Windows Explorer (või ava lihtsalt suvaline kaustaken). Seejärel ava üleval nuppuderibal Organize rippmenüü ja vali sealt punkt Folder and search options (Kui Sa olid varem aktiveerinud seal menüüriba, siis võid ka valida menüüst Tools käsu Folder Options...).\n- Windows XP-s tee sedasama ja seal vali kohe menüüst Tools käsk Folder Options...\nAva vahekaart/sakk View ja aktiveeri raadionupp Show hidden files and folders (see küll antud asja kohta ei käi, aga ta kogenud kasutajale edaspidi vajalik).\n- Winows 8 / 8.1 / 10 puhul tee järgmist: Kliki Windowsi töölaua kasutajaliideses all tegumirea vasemas otsas asuvale File Explorer (endine Windows Explorer) kaustaikoonile. Seejärel ava File Explorer aknas View vaheleht/sakk ja pane uut tüüpi ribamenüü paremas osas linnukesed File name extensions ja Hidden items ruutudesse:\n2) Enne kui laed mingi torrenti alla, soovitan lugeda ka sealtoodud kommentaare (juhul kui neid on), võib olla on seal mõni pettasaanud "klient" hoiatuse ülesse riputanud—olen ise selliseid hoiatusi küll ja küll näinud.\n3) Väldi järgmisi halva kuulsusega Torrent kliendiprogramme: BitLord, BitThief, Get-Torrent, TorrentQ, Torrent101, Bitroll (levitavad pahavara jne).\n4) Usalda rohkem .AVI, .MKV, MP4 (.mp4), M4V (.m4v) faile, väldi aga .WMA ja eriti .WMV faile. Praegu (2006 ja võib olla ka hiljem) pakutakse filme põhiliselt ikka kas .avi või siis .mkv (Matroska) formaadis. Kuigi Sa võid endale pahavara iga andmefailiga kaela saada, on siiski palju ohutum laadida alla just nendes formaatides filme. Kuid .wma ja .wmv formaadis failid on suuremas osas võltsid...; nad võivad näiteks suunata Sind mingisse teise saiti, kust Sa saad kaela mingi pahavara. Või Sa ei saa seda .wmv formaadis filmi oma VLC pleieriga vaadata ja kui Sa avad ta Windows Media Player'iga, siis Sa ei saa ka temaga teda vaadata vaid Sulle pakutakse mingite koodekite allalaadimist - tegemist on pettusega - kliki nupule Cancel, sulge Windows Media Player ja saada see film kohe prügikasti.\nMõnikord on allalaetud filmiga pandud kaasa ka tekstifail, kus ajatakse mingit jama selle kohta, et seda WMV formaadis filmi ei saa bla-bla-blaa põhjustel vaadata ja Sul soovitatakse tema vaatamiseks kasutada Windows Media Player'it ning ka sel juhul ilmub see koodekite puudumise võlts-veateade ja loodetakse, et Sa alustad koodekite (tegelikult siis pahavara) allalaadimist:\n5) "Password Instructions", "Special Instructions" või torrentisese on lisatud ka mingi .exe laiendiga fail:\nKui Sa näed filmi või muusika torrenti puhul faili, mis ütleb 'password', 'special instructions', 'codec instructions', 'unrar instructions, 'important read me first', 'download instructions here', siis tea, et see torrent on suure tõenäosusega võlts-torrent.\nJuhul kui sinna on lisatud ka mingi .exe laiendiga fail, siis ära sellist torrentit alla lae. Filmid ja muusika ei vaja mingeid käivitusfaile (EXE) ja nad ei vaja ka mingeid spetsiaalseid paroole, allalaadimise ning muid taolisi instruktsioone.\nNäiteks üheks üsna aktiivseks troojalaseks on Sathurbot nimeline troojalane. Seda pahavara kasutatakse torrentite levitamiseks ja ta ühendab nakatatud kompuutrid botnetti. Sathurbot operaatorid levitavad seda pahavara varjatud veebilehtede kaudu, mis sisaldavadki neid torrenteid. Sellised lehed paigutatakse kompromiteeritud veebsaitidesse. Kasutajad aga satuvad sellistesse varjatud veebilehtedesse otsingumootorite otsingutulemuste kaudu, siis kui nad otsivad piraatseid filme või tarkvara. Olles sellise torrenti alla laadinud, avastab kasutaja sellele lisaks ka "installeerija koodeki jaoks". See on täitmisfail, mille käivitamisel laetaksegi süsteemi see Sathurbot pahavara.\nVeel üks moodus Sinu petmiseks: Laed mingi populaarse filmi kokkupakitul kujul .RAR, .TAR, .ZIP failina lõbusalt alla ja üritad seejärel seda arhiivifaili avada, aga seejärel näed enda suureks pettumuseks dialoogiakent, mis nõuab parooli sisestamist, et seda arhiivi saaks avada. Seejärel tuuslad antud allalaetud kaustas meeleheitlikult ringi ja otsid sealt mingit paroolifaili ja näedki oma suureks kergenduseks üht tekstifaili umbes taolise "password..." nimetusega. Avad selle tekstifaili ja seal sees on toodud ära mingi URL aadress ja Sul palutakse see link kopeerida brauseriakna aadressiribale ning vajutada ENTER, et Sa saaksid veebist selle vajaliku parooli kätte. OK, teedki seda ja Sa satud mingile veebilehele, kus räägitakse turvalisusest ning spammist jms bla-bla-blaaa ning lõpuks plautakse Sul klikkida näiteks suurele punasele nupule või mingile lingile ja järgida juhiseid, et seda parooli kätte saada. Kui Sa klikid nüüd naiivselt sellele nupule või lingile, siis võid kindel olla, et parooli asemel või siis koos parooliga saad Sa pahavara kaela. Kes see idioot näeks mingi filmi pärast niipalju vaeva ja jändaks mingite arhiivifailide ning paroolidega - see "idioot" saab olla ainult pahavara levitaja...\n6) Mingi torrenti puhul näidatakse küll tuhandeid seemendajaid (Seeds), aga Sa ei näe ühtegi kommentaari:\nKuritahtlik torrenti üleslaadija võib võltsida seemendajate (seeder/seeds) ja peer'ide hulka. Kasutades näiteks BTSeedInflator sarnast tarkvara, võib see paharett teha oma torrenti selliseks, mis näitab, et tema torrentit jagavad parasjagu 10,000+ kasutajat... Kui Sa näed taolist suurt seed/peer numbrit, aga kui seal ei ole kasutajate kommentaare, siis väldi sellise torrenti allalaadimist.\n7) Muusika ja filmide puhul ära usalda .RAR, .TAR, .ZIP ja .ACE faile, nad võivad pahavara sisaldada - muusika/filmide jaoks ei lähe neid .rar, .tar või .ace formaadis arhiivifaile vaja. Ühesõnaga kui Sulle pakutakse filmi allalaadimist osade kaupa, näiteks .rar osadena, siis on see arvatavasti võlts-torrent.\n8) Kontrolli mõlema nii torrenti kui ka filmi väljalaske aega: Uue filmi puhul külasta eelnevalt kahte saiti:\n* www.imdb.com - kontrolli filmi ilmumise aega.\n* www.VCDQ.com - kontrolli seda et kas uus film torrentina üleüldse eksisteerib.\nJuhul kui VCDQ.com saidis seda torrentit ei eksisteeri ja/või kui ta on lastud välja enne filmi ennast, siis ära usalda teda.\n9) *** Alati, enne allalaetud failide käivitamist/avamist, skaneeri neid oma pahavaratõrje programmidega!\nKui näed oma veebibrauseris näiteks alltooduid või muid taolisi "pakkumisi", siis ära neile reageeri, muidu saad mingit sorti pahavara kaela:\nMärkus: Abimaterjali ja tasuta heade antiviirusprogrammide ning online pahavara skaneerijate kohta saad eestikeelset infot ka sealt\n10) Ära laadi alla LNK-pahavara. Võib ka nii juhtuda, et kui Sa alustad näiteks mingi filmi allalaadimist, siis näed selle multimeedia faili asemel hoopis tema kiirkorraldust ehk otseteed. See on tavaline Windowsi otsetee [LNK shortcut (.lnk)], mille laiendit (.lnk) Sa ei näe:\nTegelikult on see mitte filmi fail vaid LNK-pahavara ja kui Sa selle otsetee alla laadid ning käivitad, siis saad kaela pahavara. Seega, vaata enne torrenti allalaadimise alustamist ka seda et tegu oleks ikka õige failiga (näiteks Filmi_nimi.avi), aga mitte mingi kiirkorralduse / otseteega.\nPahavara sisaldavad subtiitrid: Siin ei käi jutt sellistest subtiitritest, mis on legaalselt muretsetud filmidega juba kaasa pandud vaid ikka nendest subtiitritest, mis laaditakse alla vastavatest andmebaasidest (seda enamasti illegaalsete filmide ja TV sarjade puhul). Selliste tiitrite kaudu tulev rünnak lubab häkkeritel ükskõik millise nutiseadme või arvuti üle kontrolli saavutada. Enim ohustatud programmid - VLC, Kodi, Popcorn Time ja Stremio - aga neid on veel teisigi.\nPaljud filmid ei ole subtiitritega varustatud ja seepärast tõmmatakse nad endi arvutitesse mingist vastavast portaalist, näiteks https://www.opensubtitles.org. Selliseid tavalisi tekstifaile (st subtiitreid) antiviirused ei skaneeri tavaliselt ja taolised viirused hakkavad tööle kohe, kui subtiitrid käivitatakse filmi või sarja vaatamisel.\nVasturohi: Kui Sa laed need eraldi subtiitrid alla, siis skaneeri nad oma antiviirustarkvaraga esmalt üle.\nFilmide väljalasete piraatkoopiate tüübid (seda infoks lihtsalt):\nMida need DVDrip (DVDRiP või DVDRIP), BRrip/BDrip (BRRip, BluRay või BRRIP), Scr/DVDScr/DVD SCR (Screener), PPVrip, TS (Telesync), TC (Telecine), CAM, R5 (R5 Line), WP, VODrip, HDTV/TVrip/DSR ja WEBRip tähendavad?\nKui Sa hakkad P2P abil valima välja ja seejärel laadima alla mingi filmi torrentit, siis näed Sa filminimetustele lisatud võtmesõnu, näiteks nagu DVDrip, BluRay (või BRrip), TELESYNC, SCR (või DVD SCR), PPVrip jne. Toon kohe allpool ka mõned sellised näited (filmide omad):\nCafe de Flore (2011) 720p BRrip_sujaidr,\nSilent Hill Revelations 2012 WEBRip x264 AC3-JDocsis3 (SilverTorrent),\nSilent Hill Revelation 1080p WEB-DL DD5.1 H.264-CrazyHDSource,\nX-Men First Class 2011 R5 LiNE READNFO XViD - IMAGiNE,\nDrive (2011) DVDScr 325mb,\nMida need võtmesõnad tähendavad? On neid vajalik teada?\nJah nende võtmesõnade tähendusi peab teadma ja nad annavad Sulle allalaetava video kohta olulist infot: Antud video allikas, videofaili konvertimiseks kasutatud tehnika, faili resolutsioon jne. Ühesõnaga antud võtmesõnadest sõltub Sinu poolt allalaetud filmi kvaliteet (video- ja audio headus ehk kvaliteet).\nPS! Juhul kui Sa tahad allalaetud filmi vaatadata koos subtiitritega (inglise, eesti või mis iganes keele omdega) ja kui neid pakutakse mitmes versioonis, siis proovi esmalt just selliseid subtiitreid, mis langevad antud filmi võtmesõnadega kokku. Näiteks proovi filmile Bait.2012.720p.BluRay.AC35.1.x264AXED just järgmisi subtiitreid: Bait.2012.720p.BluRay.AC3-5.1.x264-AXED.srt - seda loomulikult juhul kui nad saadaval on. (Kui Sa leiad allalaetud filmile sobivad subtiitrid, siis ei pea Sa vaeva nägema nende sünkroniseerimise ja muu sellisega.)\nToon nüüd ära ka nende videode kvaliteeti näitavate võtmesõnade tähendused:\n* DVDrip (DVDRiP või DVDRIP) – Selline video on ripitud antud filmi DVD plaadilt (filmi väljalaske DVD plaadilt) ja see on tavaliselt üsna hea kvaliteediga. DVDrip'id on tavaliselt 700MB mahuga, aga nad on ka suurema mahuga - mida suurema mahuga, seda parem on ka kvaliteet. Nad on enamuses SVCD (Super Video Compact Disc / Super Video CD) ja DivX/XviD videoformaatides. Selliseid filme võid julgelt alla laadida, loomulikult sõltub selliste filmide kvaliteet ka nende üleslaadija poolt kasutatud rippimise tehnikast ja tarkvarast, aga üldjuhul on nad hea pildikvaliteediga.\nMärkus: DivX® on video kokkupakkimise üsna uue populaarse tehnoloogia nimetus. Selle formaadiga saab mängida ja luua kõrgekvaliteedilist videot kiirel ning mugaval teel. DivX® koodek on praegu kõige populaarsem MPEG-4 põhine koodek (codec). Kui võrrelda DivX filme DVD plaatide filmidega, siis nad omavad sama kvaliteeti kusjuures nende maht on seejuures ligi 10x väiksem. See teeb selliste DivX filmide Internetist allalaadimise väga mugavaks ja seda eriti siis kui kasutatav andmemaht on tasuline ning piiratud (st kui Sa pead maksma allalaadimise mahu järgi). See tähendab, et Sa võid terve filmi mahutada ühele CD plaadile, kusjuures selle kvaliteet jääb samaks, mis on ka selle filmi DVD plaadil.\nKui Sinu süsteemi on installitud DivX codec, siis saad vaadata ka DivX videosid kas Windows Media Player'i või siis suvalise muu pleieriga, mis toetab DivX® formaati.\nXviD on enam-vähem sama mis ka DivX video koodek, aga see tasuta XviD koodek ei ole veel nii laialt kasutatav ja teda toetavad ainult uuemad meediapleierid.\nNäide: Kui Sa näed "The.Mechanic.DVDRip.XviD-ARROW" taolist torrentit, siis tähendab see seda et selle filmi piraatkoopia tüübiks on DVDrip ja ta on allalaaditav XviD videoformaadis:\n* BRrip/BDrip (BRRip, BluRay või BRRIP) – Need filmid on ripitud aga Blu-ray plaatidelt ja nad on suurepärase kvaliteedi ning resolutsiooniga. Paremad kui DVDrips!!! BRRIP on tavaliselt 720p resolutsiooniga ja nad tulevad 5.1 audiokanalitega. (DVDRIP on aga 420p resolutsiooniga ja stereo audiokanaliga.)\nBluRay/BRrip/BDrip tüüpi filmid on palju suurema mahuga (gigabaitides) kui seda on DVDrip filmid, sest Blu Ray filmid on palju parema kvaliteediga (st sisaldavad rohkem piksleid, paremat audiot jne). Aga juhul kui BRrip filmi puhul viidi ta näiteks XviD videoformaati, siis on ta juba palju väiksemas mahus (kusagil 700MB ümber või natuke rohkem, näiteks The.Lucky.One.2012.BDRip.XviD-AMIABLE.avi film "kaalub" pärast seda ainult 700MB).\n* CAM – Sellised videod on salvestatud otse kinosaalist (kinoteatrist) kasutades selleks digitaalset videokaamerat. Need on kehvema kvaliteediga, sest selliste filmide ülesvõtmine sõltub ülesvõtja istekoha kaugusest ja vaatenurgast. Ära selliseid filme alla lae vaid oota ära nende DVD või BR ripid!!! (Lae nad alla ainult sel juhul kui muul kujul neid ei pakuta.)\n* TS (Telesync) – "Stand for Telesync" - see sarnaneb CAM versiooni videole, aga audio on salvestatud otse kinoteatri kõrvaklappide liinist (audio kehva kvaliteet).\n* TC (Telecine) – "Stand for Telecine" – selline video on kopeeritud otse filmilindilt. Selliste filmide kvaliteet on erinev ja see sõltub rippimiseks kasutatud varustusest/tehnikast.\n* R5 (R5 Line) – See viitab sellele et antud video on ripitud Region 5 DVD-plaadilt (India, Russia, Africa). Need on tavaliselt hea kvaliteediga filmid ja nad on odavamad DVD väljalasked.\n* Scr/DVDScr/DVD SCR (Screener) – Sellised filmid on ripitud promo / reklaami VHS lintidelt (või DVD plaatidelt), mis saadetakse välja filmikriitikutele, stsenaristidele, videolaenutustele, filmitootjatele ja muudele taolistele tegelinskitele. Sellised videod võivad olla väga hea kvaliteediga ja see sõltub rippimiseks kasutatud varustusest/tehnikast.\n* PPVrip – Selline video on võetud "Pay Per View" allikast (st PPV kanalist või PPV hotelliruumist). Selliste filmide kvaliteet võib olla üsnagi kehva.\n* WP – 'Workprint' on lõpetamata filmi koopia, kus võivad puududa näiteks muusika visuaalsed efektid jms.\n* VODrip – Selline film on võetud otse kaabel- või sateliit TV kanalist ja kompuutri abil. Sellise filmi kvaliteet võib olla erinev ja see sõltub jällegi kasutatavast tehnikast ning tarkvarast.\n* HDTV/TVrip/DSR – Need on TV-kanalitest video ülesvõtmise tüübid ja selleks kasutatakse erinevaid meetodeid.\n* DDC – Digital Distribution Copy - Need on samad mis ka 'Screeners', aga nad on välja saadetud digitaalsel kujul. Nende kvaliteet on madalam kui R5, aga kõrgem kui CAM.\n* PDVDrip – Selliseid DVD plaate müüakse enne originaal DVD väljalaskeid. Need võivad olla DVD plaatidel müüdavate filmide piraatkoopiad. Need ei ole DVDrip.\n* WEBRip (WEB-Rip, WEBRIP, WEB Rip) - Veebist rippimine (Web Ripping) on onlainist, st veebi vahendusel transleeritud video või muusika rippimine - mitte tervest veebsaidist - see on sama mis ka nn streamrip. TV-seriaalid või filmid või muusika ripitakse mitmesuguste rippimiste tarkvarade abiga. Sellisel teel ripitakse videot või muusikat veebsaitide TV jaamadest ja muusikavideo portaalidest. WEBRips on ümber-kodeeritud videod ja nende kvaliteet on madalam.\n* WEB-DL (WEBDL, WEB DL) - Sellised filmid laetakse alla onlain jagamise veebsaitidest (Web Download) sarnaselt Amazon või iTunes. Selliste filmide kvaliteet on üsna hea.\nPS! Vahel harvemini kohtab ka VHS võtmesõnaga torrenteid, need videod on siis võetud "eelajalooliste" videomagnetofonide salvestustelt (enamasti vanu koduvideosid ja pornot pakkuvad torrentid). Need on siis tavaliselt konverditud AVI konteiner formaati (.avi) ja neid saab taasesitada suvalise meediapleieriga.\nSeega vaata enne mingi filmi allalaadimist ka seda et millise piraatkoopia tüübiga tegemist on, st milliseid võtmesõnu see torrent fail sisaldab. Filmi torrenti väljavalimisel võiks siis tegutseda umbes järgmiselt:\n- Kõigepealt vaata, et vajaliku filmi puhul oleks piisav hulk seemendajaid (Seed/Seeds). Ka suurema hulga "Peers" (või "Leech/Leechers") kompuutrite olemasolu on hea näitaja.\n- Seejärel vali välja sobivate võtmesõnadega torrent fail (DVDrip või BRrip või mingi muu).\n- Kui saadaval on ka kommentaarid (Comments), siis loe ka neid.\n- Kui sisseloginud kasutajad saavad ka allalaetud filmide kvaliteeti (audio, video) hinnata, siis uuri ka seda. Need pannakse siis kommentaaride alla, näiteks AUDIO: 9 VIDEO: 10.\n- Kui antud torrent saidis ka kontrollitakse torrenteid, siis vali välja usaldusväärne/kontrollitud torrent (Trusted, Verified Torrent).\n- Vaata ka seda et millises keeles ja milliseid faile antud filmi allalaadimiseks pakutakse - seda näed siis antud filmiga seotud veebilehelt (+ kommentaarid, hindamine jms info).\n- Kui Sa tahad kasutada ka subtiitreid, siis vali välja selline torrent, mille võtmesõnad langevad kokku Sinu subtiitrite faili nimega - juhul kui selline torrent saadaval on ja kui tema muud parameetrid Sulle sobivad.\n- Ava oma brauseris kõik oma lemmiksaidid, kust Sa tavaliselt neid torrenteid otsid ja uuri ka muudest kohtadest seda et kas nendes ei pakuta allalaadimiseks mingit paremat varianti.\n- Lõpuks lae alla väljavalitud filmi torrent fail (.torrent) või siis kasuta tema magnetlinki (Magnet Link - , , ).\nPlussid: Allalaadimiseks on tohutu suured tasuta informatsiooniarhiivid, piisavalt suur kiirus (mida kiirem upload, seda kiirem on ka Sinu failide download), kasutamise mugavus ja lihtsus.\nMiinused: Kõvaketta piiratud maht (vähemalt praegu 2006-ndal aastal) ja suhteliselt "aeglane" allalaadimise kiirus sest nii palju magusat materjali on saadaval ja seda täiesti tasuta !!! -:) Kuid tulevikus kaob ka see kõvaketaste ja muude andmekandjate mahu piirang, sest müüki ilmuvad üha suurema mahuga andmekandjad. Jõudsalt kasvab ka kättesaadav interneti kiirus ja seega saab need failid üsna kiiresti alla tõmmata.\nLoetelu torrent faile (st "tasuta kraami") pakkuvatest torrent saitidest\nMärkus: Need alltoodud lingid võivad ajapikku muutuda või siis "kaduda": ...autorikaitse, võimsad muusikatootjad, kohtulahendid ja Hollywood'i palgamõrvarid. Ega ka Sina pääse: Sinu koju tulevad Eesti ÜLEMJUHATAJA Ansipi (ACTA truualamliku emissari) mornide lõustadega kõrilõikajad, käes hiiglaslikud nuiad, milledel ilutsevad suured ja värvilised "ACTA" kirjad ning kukuvad Sind tümitama :-)\nNäide ühest "kadunud" torrent saidist:\nPõrgu: Väga populaarse Kickass Torrents (KAT) kõik domeenid on maas ja selle omanik vahistatud!\n!!! Osade torrent-veebsaitide puhul pead oma brauseris/veebisirvijas reklaamide blokeerija (laienduse), näiteks nagu Adblock, Adblock Plus, uBlock Origin jne, välja lülitama – vastasel juhul ei saa seal midagi alla laadida. Ka siinse minu veebilehe puhul lülita kõik oma reklaamide blokeerijad välja, mina ise küll ei paku mingeid reklaame, aga see angelfire.com tasuta veebiruumi pakkuja rida... Loomulikult ei maksa nii seal kui ka kusagil mujal nendele "ahvatlevatele" reklaamidele / pakkumistele klikkida.\nKui Sa näed "The site can't provide a secure connection" ja/või ERR_SSL_PROTOCOL_ERROR veateadet, siis on midagi lahti antud veebiserveri SSL sertifikaadiga või siis Sinu enda brauseri ja süsteemiga – pilt. Sel juhul proovi, et kas mingi teise brauseriga saad antud veebilehti avada? Kui Sul on mitu kompuutrit, siis proovi ka nendega.\nJuhul kui saab, siis põhjustab selle probleemi kas Sinu brauser või siis süsteem ise. Kontrolli seda et kas Sinu masina kuupäev ja kellaaeg on ikka õiged. Selle probleemi võib põhjustada ka Sinu anti-viirus tarkvara, lülita selles testimiseks välja HTTPS skaneerimine, näiteks "Web Shield --> Enable HTTPS scanning" või midagi sarnast. Ka Sinu veebibrauseri mingi laiendus võib selle vea põhjustada, näiteks HTTPS Everywhere laiendus - lülita selles antud veaga veebileht välja – pilt.\nTorrents (https) - see suur otsingumootor loendab üle 14.5 miljoni torrenti (*.torrent) ja nendest on ligi 3 miljonit üle kontrollitud ning seega puhtad. Siin ei hoita torrent faile ja Sa pead minema teistesse saitidesse, et neid alla laadida.\nBitSnoop (see on nüüd asendatud Zoogle otsinguga) - ta on metaotsingu sait ja ta loendab üle 17.8 miljoni torrenti ning antud sait on otsingutulemuste leidmisel väga kiire. Sistaldab palju kontrollitud torrenteid, sh ka TV seriaale.\nTHE PIRATE BAY (https; seda juhul kui see veebsait pole järjekordselt kinni pandud!!!); http://proxybay.info/ - nad loendavad üle 3.7 miljoni torrenti. The Pirate Bay (TPB) omab suurepärast filtreerimise süsteemi ja selle järgi saab ruttu leida puhtaid torrente vaadates kolba pildikest ( ) torrenti järel. Pirate Bay omab ka kommenteerimise ja hindamise süsteemi. Hea on ka värviliste kolpade kasutamine, mis näitab antud torrenti üleslaadimise staatust. Üldiselt on iga "kolp" üleslaadija jaoks hea näitaja.\nMärkus: Normal - kolpa ei kuvata (tavalise kasutaja / üleslaadija puhul); Trusted - roosa kolp (torrent on üle kontrollitud ja ta on OK); VIP - roheline kolp (kauaaegne tubli üleslaadija heade torrentitega); Helper - sinine kolp (võib torrenteid redakteerida, siirdada neid ja kontrollida neid puhtuse osas).\nDemonoid - ka väga hea ja turvaline!\nRARBG - üsna uus ja väga hea!\n1337X - üsna uus ja hea!\nFast-Torrent.RU - Neile, kes ei valda inglise keelt just mitte kõige paremini ja kes ei viitsi nende eestikeelsete "supikatega" jännata, aga kes oskavad hästi vene keelt, on välja pakkuda see väga hea venelaste veebsait, kust saab siis kätte vene keelde tõlgitud filmid ning seriaalid. Seal on väga suur valik ja kätte saab ka kõige uuemad filmid/seriaalid. Antud torrentite veebsait on vähemalt praegu täiesti turvaline ja mingit muud "jama" Sa sealt kaela ei saa.\nExtraTorrent - omab 1.5 miljoni torrenti loetelu. Ei ole just palju, aga kataloog sisaldab paljusid väljalaskeid ja ka dublikaate ei paista olevat. On üsna usaldusväärne ja hea sait - saab ka kommentaare lugeda. HOIATUS: Väldi siin "Direct download" linki.\nTorlock - reklaamib, et kõik torrentid on üle kontrollitud ja puhtad. Loetleb üle 500,000 kontrollitud torrenti. HOIATUS: Kliki allalaadimise veebilehel ainult sõnale "torrent" (muud lingid on petuskeemid). Ära vali ka "sponsored" tulemust.\nEZTV.ag - üsna uus ja hea!\nYTS.AG - üsna uus ja hea!\nSeedPeer - üsna uus ja hea!\nTorrentDownloads.Net - HEA!\nTorrent Funk - ka HEA!\nYourBitTorrent.com - ka HEA!\nToorgle - Kiire torrent veebsaitide leidja (korraga 450+ veebsaiti).\nXTORX - Kiire torrentite otsingumootor.\n—> http://downloadgamestorrents.com/ - torrentid mängude allalaadimiseks.\nMininova Kõike Registreerimist ei nõuta\nHDBits HD filmid Nõutakse registreerumist\nNyaaTorrents - siit leiad animatsioonifilmid. Rohelise värviga tähistatud torrentid on pärit usaldusväärsetelt üleslaadijatelt.\nHea Online Real Time Torrent otsingumootor: http://www.completorrent.com/\nWindowsi Torrent kliendiprogrammid (aasta 2006 ja hiljem...):\nMeedia striimimine (voogesitusteenuste kasutamine) vs. torrentite allalaadimine\nTorrentite kasutamine väheneb tasapisi. Kuid legaalsete kui ka mittelegaalsete video, muusika ja mängude striimimise ehk voogesitusteenuste kasutamine üha kasvab. Väga populaarsed legaalsed striimimise veebsaidid/teenused on näiteks Netflix, Hulu, Amazon Instant Video, YouTube, Playstation Vue, Sky Now TV, Google Play, Vudu, Sling Orange, Crackle, Funny or Die, Twitch, TalkTalkTV store, Vevo, Apple iTunes, Wuaki, Pandora ja Rhapsody.\nKuid väga populaarsed (või veelgi populaarsemad) on ka need igasugused mittelegaased striimimise onlain-teenused. Torrentite allalaadimine ei ole enam filmi, TV, muusika ja mängutööstuse jaoks vaenlaseks nr. 1. Nüüd on VAENLASEKS NR. 1 igasugused mittelegaalsed filmide, muusika jms sisu striimimise veebsaidid.\nStriimimine vs. torrentite allalaadimine:\n* Sa vaatad ja kuulad striimitavat videot ning muusikat, mis tuleb Sinu arvutisse või võrgu meediapleierisse.\n* Veebsait, mis edastab ehk transleerib videot, omab üldjuhul ka nn "puhvrit" (vahemälu), et video esitamine toimuks sujuvalt ja katkematult.\n* Sul peab olema piisavlt kiire internetiühendus: vähemalt 15-25 Mbps, aga 4K-videote striimimiseks on parim kiirus alates 50 Mbps.\n* Internetist striimimisel on peale internetiühenduse kiiruse olulised ka muud faktorid. Näiteks kui ühte- ja sama videot vaatavad ühel ajal väga palju inimesi, siis mõjustab see ka antud veebilehe serveriga ühendamise kiirust ja video striimise kvaliteet langeb.\n* Koduvõrgu puhul peab kasutama ka kaasaegsemat ruuterit, et seda striimitavat videot/muusikat telerisse või võrgu meediaplerisse edastada.\n* Striimitavat faili esitatakse teisest allikast. Selle striimitava meedia lähteallikas peab olema ühendatud ja sisse lülitatud, vastasel juhul see voogesitus katkeb.\n* Striimitavat faili EI SALVESTATA Sinu kompuutrisse ja Sa ei saa kunagi hiljem seda videot uuesti vaadata või muusikat kuulata.\n* Kui Sul kaob internetiühendus ära, siis pole Sul ka midagi striimida....\nTorrentite (st meedia) allalaadimine:\n* Sinu seade ühendatakse lähtefailiga ja seejärel kopeeritakse ning salvestatakse ta otse Sinu kõvakettale (või SSD kettale).\n* Tavaliselt pead Sa selle meedia allatõmbamise lõpetamise ära ootama, et seejärel seda videot vaadata või muusikat kuulata. Kui Sul on piisavalt hea interneti kiirus, siis käib Torrent veebsaitide kaudu nende failide allalaadimine väga kiiresti, seda eriti just populaarsete filmide ja seriaalide osas.\n* Sa võid selle allatõmmatud faili kopeerida või siirdada teisele seadmele, näiteks välisele kõvakettale või USB mälupulka või siis teise kompuutrisse.\n* Sa võid selle allalaaditud faili teise seadmesse striimida.\n* See allalaaditud fail on Sulle tulevikus ALATI KÄTTESAADAV. See on "Sinu enda" filmi või muusika fail.\n* Sa võid näiteks tõmmata korraga alla terve TV-seriaali (koos tema kõikide seeriatega) ja seejärel hiljem seda suvalisel ajal vaadata.\n* Näiteks Sa ei "vaeva" oma lauakompuutrit või sülearvuti akut ja peale selle hoiad ka elektrit kokku: Laed oma kompuutris terve posu filme ja/või TV seriaale Internetist alla, viid nad suurema mahuga USB mälupulka (või mingisse muusse välisesse andmekandjasse), seejärel torkad selle USB mälupulga teleri ühte USB porti ja vahid nii et silmad pungis. (Lisa: Lauakompuutri, sülearvuti, tahvli või nutitelefoni traadita (juhtmevaba) ühendamine teleriga—üle WiFi võrgu - info.)\nMärkus: Lisan siia ka lingi juhisest selle kohta, et kuidas oma arvutit televiisoriga ühendada (filmide mugavamaks vaatamiseks): http://landfield.pri.ee/Windows_7/Win_7_PC_TV.html\nPS! Ka mujalt saab tasuta filme alla laadida või siis vaadata neid otse onlainis (pluss TV):\nKuigi torrentid pakuvad rohkem võimalusi, võib neid filme ka mujalt saada ja toon siin ära ka mõned lingid:\n1) Vene saidid (pead oskama vene keelt):\nwww.rubo.ru - vene kataloog\n2) Dokumentaalfilmid (pead inglise keelt valdama):\nhttp://www.documentaryguide.com/ - otsing\nhttps://archive.org/details/movies - onlainis vaatamiseks & allalaadimiseks (pluss otsing)\nhttps://www.youtube.com/channel/SBhfr73SS0R94 - dokumentaalid YouTube's\nhttps://www.youtube.com/user/britishpathe - Suurbritannia (UK) ringvaated ehk nn mini-dokumentaalfilmid. Selgituseks: Alates 1910 kuni selle lõpetamiseni 1970. aastal, oli Pathé News üks maailma tuntumaid uudisteagentuure. Ta asus algselt Suurbritannias ja teda tunti tõepoolest kui briti Pathé, mis tootis kümneid tuhandeid uudistefilme aktuaalsetest lugudest ning sündmustest üle kogu maailma.\nNeile, kes ei ole Suurbritannias elanud ja ka neile, kes on liiga noored seda mäletamaks, võib veel õelda, et Pathé ringvaated ehk kroonikafilmid jooksid igas kinos enne põhifilmi algust. Tollal oli TV omanikke veel väga vähe ja ainsaks uudistehankimise viisiks oli ajalehtede lugemine ja/või raadio kuulamine. (Ka Eestis nägi vanasti enne igat filmi mingit ringvaadet, seda loomulikult hoopis teise sisu- ja suunitlusega - ühesõnaga mingit ilget "kommunismimeelset jura". Näiteks kui hea on ikkagi Nõukogude Liidus elada ja kui halb Läänes. Roiskuv, mädanev ja vaenulik kapitalistlik ühiskond kukub kohe-kohe kokku - millegipärast "kukub" ta siiamaani, aga vahepeal kadus ajaloo prügiämbrisse seesama Nõukogude Liit ise.)\nhttp://documentary.net/ - "Watch free documentaries and films online"\nhttp://documentarystorm.com/ - "Watch Free Documentaries Online"\nhttp://freedocumentaries.org/ - "At freedocumentaries.org we strongly believe that in order to have a true democracy, there has to be a free flow of easily accessible information. Unfortunately, many important perspectives, opinions, and facts never make it to our televisions or cinemas (you can watch movies in our media category if you want to know why)."\nhttp://fulldocumentaries.com/ - "This site is committed to providing you with some of the most informative free documentaries online available. Feel free to browse our free documentaries and comment, rate and come back for more!"\nhttp://www.opendocumentaries.com/ - "Welcome to Free Documentaries Online, The Documentary Database! Like the name suggests at this website you can view a lot of documentaries free online by simply selecting your category on the left and then click the show you wish to view. There are ABSOLUTELY NO COSTS involved and you don't even need to register. You can register if you want to have your own playlist and receive email updates."\nhttp://science-documentaries.com/ - "Here you will find a collection of the best scientific documentaries available online. Focus here is on quality above quantity. There is an endless heap of documentaries that are “scientific” but in fact are not, instead filled with metaphysical ideas, UFOs, bio energies and other meta-sciences. You will not find those here. Other thing is the quantity of information in every documentary itself, often being very low but instead full of special effects and dramatic monologue. Hopefully you won’t find those here either.\nWhat you will find are informative, revealing, interesting, mind-boggling and above all scientific documentaries about the marvels of the world surrounding us, or the marvels of human ingenuity."\nhttp://topdocumentaryfilms.com/ - "Overall at Top Documentary Films you can find 2100+ (more to come) stunning, eyeopening and interesting documentaries. Choose one that suits your interest through navigation system of TDF, watch it, and tell us how it was through comments."\nhttp://documentaryheaven.com/ - ka üsna suur valik...\nhttp://www.documentary24.com/ - "The goal of Documentary24.com is to collect the best documentary films available on the internet and to present them to your for free. All documentaries can be watched inside the browser without the need of registration or downloading the movies. This page is not for financial profit but for the intellectual education of everybody who watches the movies."\nhttp://www.documentary-log.com/ - "Documentary-Log.com was founded by fans of documentaries. There are thousands (if not millions) of movie and tv sites out there – allowing you to discuss, watch TV. But, do they allow you to think? We thought not.\nDocumentaries were a lost art on the web and we found it very hard to find our favourites. So, a few friends got together and made a website where we could all gather the very best. We put a focus on science documentaries, purely because this seemed to be the most underrepresented section on the web. We also love culture, physics, spiritual, religion, business, and history. We have put a lot of effort into this website and we hope you like it!"\nhttp://www.documentarywire.com/ - "Love Documentaries? Browse through our great collection of documentary films and watch interesting and educational documentaries online. Enjoy!"\n3) Veel linke:\nhttp://www.couchtuner.eu/ - saab filme ja seriaale vaadata\nVista,............. Win 7 ,........... Win 8/8.1,............ Windows 10 ,............Windows 11............. Arvutiabi,............. Koju\nSisesta siia tema e-mail aadress:\nArvutiabi > Torrent ja failide tasuta allalaadimine; 2005 © Tõnis Laanpõld


Magus juustukook, milles on tunda ka maiasmokkade lemmikut valget šokolaadi. Kui soovid veidi pikantsemat maitset, riivi täidisesse ka sidrunikoort.\nApelsini riivitud koor\nPurusta küpsised peeneks jahuks ja sulata või. Sega omavahel peenestatud küpsised, sulavõi ja kaneel. Suru segu küpsetuspaberiga vooderdatud 24 cm lahtikäiva tordivormi põhja.\nTäidise valmistamiseks sulata tükeldatud šokolaad kuumaveevannis. Sega juurde toorjuust, hapukoor, munad, suhkur, vanillsuhkur ja riivitud apelsinikoor. Vala segu põhjale ja küpseta 175-kraadises ahjus 1 tund. Jahuta veel tund aega avatud uksega ahjus. Kaunista poolitatud maasikatega.\nkatsetaja 02.juuli 2013 18:10\nProovisin ka seda kooki teha ja jäi tõesti väga maitsev, kindlasti küpsetan ka edaspidi! :)\nsiki 28.juuni 2013 15:02\nolen teinud juba 4 korda vähemalt. panen toorjuustu asemele hoopis kodujuustu ja olen ka proovinud sokolaadi asemele kondentspiima ja on põhimõtteliselt sama maitsega. Üks lemmikutest kookidest :)soovitan!