raha – Külauudised\nVeel paar nädalat saab kroone vahetada üle Eesti\nEesti Pank tuletab meelde, et väljaspool Tallinna elavad inimesed, kes tahavad kodukoha lähedal kroone eurodeks vahetada, saavad seda teha veel detsembri lõpuni. Jaanuarist alates saab kroone eurodeks vahetada keskkursiga, teenustasuta ja piiramatus koguses Eesti Panga muuseumis Tallinnas. Eesti Panga muuseum on avatud teisipäevast reedeni kell 12–17 ja laupäeviti kell 11–16.\nJaanuaris ja veebruaris pakub Eesti Pank ka võimalust vahetada muuseumis Läti lati pangatähti eurodeks keskkursiga ja teenustasuta. Latimünte Eesti Pank ei vaheta. Päevalimiit inimese ja tehingu kohta on 1000 eurot.\nNovembri alguse seisuga on Eesti kroone tagastamata veel kokku 49 miljoni euro väärtuses (pangatähti 42 ja münte 7 miljoni euro väärtuses). Novembri jooksul tagastati kroone Eesti Panka umbes 125 000 euro väärtuses. 2011. aastal tagastati Eesti Panka kroone 318 miljoni, 2012. aastal 3,5 miljoni ja 2013. aasta 11 kuuga 1,8 miljoni euro väärtuses.\nPostitatud 18/12/2013 Autor Erkki PeetsaluRubriigid EestiSildid Eesti kroon,euro,raha\nHeli Lehtsaar,www.minuraha.ee toimetaja\nEmal, isal ja teistel lähedastel on oluline roll laste hoiakute kujundamisel rahaga ümber käimisel, viitab Cambridge ülikoolis hiljuti valminud uuring.\nNii omandavadki lapsed umbes seitsmendaks eluaastaks vanemate igapäevast rahaga majandamist jälgides üldise arusaama rahast.\nSeitsmeaastased lapsed on võimelised planeerima, kuid ei tee vahet igapäevaeluks vajalike asjade ja ilusate-toredate, kuid tegelikult ebavajalike asjade vahel. Küll aga saavad nad aru, mida tähendab raha teenimine ja mis on palk. Loe edasi: Lastel kujunevad rahaga seotud hoiakud seitsmendaks eluaastaks\nPostitatud 31/05/2013 Autor Tuuli HiiesaluRubriigid ArvamusSildid lapsed,raha\nSetomaal tegutseb rahavaba kauba- ja teenuste turg\nRahavaba kauba- ja teenuste turg on kogukondliku vahetamise süsteem, mis võimaldab vahetada oma kaupu ja teenuseid ilma rahata, nagu seda üldiselt mõistetakse.\nErinevalt tavapärasest rahapõhisest turust puudub rahavabal kauba- ja teenuste turul füüsiline valuuta. Kõik tehingud vormistatakse interneti keskkonnas CES http://www.community-exchange.org/, kus on loodud ka Eesti jaoks alamkeskkond, kus tinglikult on kasutusel seto kroon.\nRahavaba kauplemine võimaldab arendada kohalikku majandust ka ilma selleta, et vaja oleks reaalset raha. Süsteem põhineb usaldusel ja vabastab kohaliku majanduse rahaga seotud probleemidest.\nRahavaba kauba- ja teenuste turg (hetkel Eestis olemas üks turg Seto Turg, kus kehtib seto kroon, soovijad saavad ühineda) on huvitav kaubaturg. Sellel turul kasutatav raha on tegelikult tõeline raha, umbes sama mida kasutavad tänapäeva riigid, kuid see raha pole monopoliseeritud kellegi poolt ning see raha mõõdab lihtsalt reaalset kaubavahetust ja pole kellegi poolt manipuleeritav (pean silmas pankasid, valitsust). Samuti ei ole sellel rahal mingit intressimäära sest seda raha on saadaval piiramatult. See raha mõõdab ainult toimuvad kaupade ja teenuste vahetust ning seda raha pole mingit mõtet koguda. Raha kogumine näitab lihtsalt sinu isiklikku ülejäägis kaubavahetuse bilanssi. Seega on kõige mõistlikum, kui hoiad oma rahakoguse nulli lähedase. Sellisel juhul on sinu isiklik kaubavahetus sinu kogukonnaga tasakaalus.\nLisaks sellele, et rahavabal turul muutub raha kogumine mõtetuks pakub see turg ka head informatsiooni jagamist kaupade ja teenuste kohta. Kui sul on vaja näiteks remondimeest või abilist küttepuude varumisel, saad vastava palve panna turule üles. Seega ideaalsel juhul on kirjeldatud turul kõik turu soovid ja pakkumised. Nõudlus ja pakkumine pole ka väga mõjutatud reklaami poolt ning pakkumiste ja soovide lisamine on tasuta. Turuinfot vahendatakse tasuta. Turul võib pakkuda kõike, mis pole seadusega vastuolus.\nLähem info siin, samuti aadressil http://www.community-exchange.org/docs/join2.asp\nPostitatud 23/01/2012 23/01/2012 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Eesti,Põlvamaa,VõrumaaSildid kohalik maksevahend,raha,rahavaba majandus,seto kroon,Setomaa,tänumajandus,Vana-Võromaa\nRinglusse tuleb uus erikujundusega euromünt\nUus kaheeurone münt\nEestis jõuab alates 2. jaanuarist ringlusse erikujundusega 2-eurone münt, mis on pühendatud eurosularaha kasutuselevõtu 10. aastapäevale.\nUue kujundusega 2-eurone mälestusmünt lastakse ringlusse 2012. aastal kõikides euroala riikides kogutiraažiga ligikaudu 90 miljonit münti. Mälestusmünt on käibemünt ehk tavapärane maksevahend, millel on erikujundus. Eesti Pank emiteerib erikujundusega 2-euroseid kaks miljonit tükki.\nUue euromündi kujunduse valisid välja euroala elanikud e-hääletuse teel viie kavandi seast. Kavandid olid Euroopa Komisjoni korraldatud avalikule konkursile esitanud euroala riikide elanikud. Võidukavand sümboliseerib euro tähtsust, kuidas eurost on viimase kümne aastaga saanud ülemaailmselt mõjukas vääring ja selle mõju inimeste igapäevaelule, kaubandusele, tööstusele ja energeetikale. Seda väljendavad mündil kujutatud inimesed, laev, tehas ja tuuleenergiajaamad. Mündil on kujutatud aastaarvud 2002 ja 2012.\nKujunduse autor on Austria Rahapaja elukutseline kujundaja Helmut Andexlinger.\n2-eurose mälestusmündi rahvusliku külje kujundus on kõikidel euroalariikidel ühesugune, kuid erinev on emiteeritava riigi tähis ja servatekst. Eesti mälestusmündil on sõna “EESTI” ning servatekstis sõna “EESTI” püsti ja ümberpöördult.\nKord aastas võivad euroala riigid välja lasta ühe ühise mälestusmündi. Eurot kasutavad riigid on varem välja andnud ühise rahvusliku või riigiküljega mälestusmünte kahel korral – Euroopa Liidu 50. aastapäeva tähistamiseks 2007. aastal ja 10 aasta möödumise tähistamiseks majandus- ja rahaliidu ning euro kui virtuaalse valuuta loomisest 2009. aastal.\nPostitatud 29/12/2011 29/12/2011 Autor Kadri ValnerRubriigid EestiSildid raha\nMai lõpus toimub Urvastes taas Urbanipäeva laat\nUrvaste rahvas kutsub 28. mail Urvaste pastoraadi pargis Urbanipäeva laadale nii oma kaupa pakkuma kui ostlema, õpitubades osalema või lihtsalt lustielu nautima. Laadal saab tasuda lisaks eurodele ka urbani ehk kohaliku maksevahendiga. Loe edasi: Mai lõpus toimub Urvastes taas Urbanipäeva laat\nPostitatud 21/04/2011 20/04/2011 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Urvaste küla,Urvaste vald,VõrumaaSildid kohalik maksevahend,laat,raha,urban,urbanipäev\nPaidra külärahvas matsõ kruuni\nKu Krabi rahvas pidi krooni puhtit sõs, ku euro tull’, sõs Paidra rahvas sõs, ku krooniga inämb massa es saa: 14. vahtsõaastakuu pääväl.\nPaidra silla pääle tull’ kokko kümmekund kroonimatjat. Nuu, kes olli tulnu kotost vällä, olli iks hingega krooni puhtõlidsõ. Kõik pandsõva üteh võtõdu kündle silla pääle ritta ja naksiva Võhandu jõkkõ lumõpallõ pilma. Kõik hõiksi, et jumalaga, kruun, jumalaga, kruun! Inemise ütli, et iks väega hallõ om umast rahast. Taa euro ei miildü kellelegi.\nUmakeelidse sildiga Tsolgo näputüütarõ mano sai päivä tettüs havvakääbäs suurõ puust ristiga. Tarrõ oll’ iks puhtõlaud kah katõt, iks kombõkotust piteh. Võeti iks tops viina kah jutu sekkä.\nPuhtõlavvah egäüts tulõt’ miilde, midä viimätside kruunõ iist ostsõ: Kautsi Hans tsukõrd ja krõngli, mis tõi puhtilõ üteh. Hausmanni Eha ja Kindsiveere Liia osti söögikraami, Kindsiveere Maarek ja Taalfeldi Hille bussipiledi. Taalfeldi Ennu ostsõ pudõli Gabrieli likööri, Kindsiveere Kuldar paki suitsõ ja Maask Heino vaiht krooni eurodõ vasta. Mul hindäl oll’ üts kruun ja autokaupmiis ütel’ külh, et taa iist ei saa sa inämb midägi, a ma kai ümbre ja võti riiuli päält pulgakommi.\nRiitsaarõ Lainõ, Uma Leht\nPostitatud 06/02/2011 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Lasva vald,Paidra küla,VõrumaaSildid euro,kroon,raha,Vana-Võromaa,võro keel\nEesti Rahva Muuseum kogub muljeid rahavahetusest\nEesti Rahva Muuseum kogub meenutusi seoses rahavahetamisega ja uue raha käibele tulekuga. Kirjutage oma esimestest ostudest, ootusärevuses kokkuostetud kaupadest või sellest, millised on esimesed muljed seoses uue raha ja uute hindadega, milliseid lugusid räägiti ning mis tundeid krooni kadumine tekitas.\n1. jaanuarist on Eestis käibel Euroopa Liidu ühisraha euro, mis kahel esimesel nädalal kehtis võrdse maksevahendina kõrvuti krooniga ning selline muutus ei jätnud kedagi ükskõikseks. ERM kutsub meenutama ka varasemaid rahavahetusi ja jäädvustama muutustega seonduvat.\nOodatakse lugusid, arveid, esemeid, fotosid või filme 31. juulini 2011. Vastuseid palutakse saata: e-postiga: tiina.tael@erm.ee või posti teel: Tiina Tael, Eesti Rahva Muuseum\nPostitatud 19/01/2011 18/01/2011 Autor Erkki PeetsaluRubriigid EestiSildid euro,kroon,meenutus,raha\nJärvamaal kehtib kogukondlik maksevahend P.A.I.\nKogukondlikku maksevahendit P.A.I tutvustav trükis.\nEesti krooni viimastel päevadel anti Paides välja kohalikku kogukondlikku maksevahendit P.A.I. tutvustav trükis. P.A.I. on õiguslikult sooduskaart, ent samas kasutuses Järvamaal nn lepingulise maksevahendina ehk “kohaliku rahana” alates 1. maist 2010.\nP.A.I.d ei saa pangas muu valuuta vastu vahetades, seda saab ainult kohalikku kogukonda vabatahtliku tööga panustades või siis P.A.I.dega kaubeldes. Pärast rahvusliku valuuta kadumist 2011. aasta 1. jaanuarist jääb P.A.I. euro kõrval ringlema kohaliku “oma rahana”.\nSelles 16-leheküljelises trükises tutvustatakse P.A.I.d lähemalt, aga samuti antakse väike ülevaade sellest, mille poolest kogukondlikud maksevahendid erinevad nn tavarahast ja milliseid kohalikke rahasid maailmas veel ringleb.\nBrošüür on trükitud taaskasutatud paberile (samale, millele on trükitud ka P.A.I.) kohalikus, Kuma trükikojas 400 eksemplaris ning trükise väljaandmist rahastas Järvamaa Vabatahtlike Keskuse kaudu Kodanikuühiskonna Sihtkapital.\nBrošüüri “Kogukondlik maksevahend P.A.I.” saab Paide kogukonnakeskusest (Tallinna tn 11, Paide), ent seda on kavas pakkuda ka Järvamaa omavalitsustele, kohalikele äridele ja mittetulunduslikele ühendustele. Lisateave: pank@weissenstein.ee\nPostitatud 07/01/2011 07/01/2011 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Järvamaa,Paide linnSildid euro,kogukond,kogukondlik maksevahend,kohalik raha,kroon,ökokogukond,raha,säästev eluviis\nKarjasemärss vööle ja 1. jaanuaril poodi\nPeale igasugu presidendi sõnause kaudu liikvele lastud sõnade on viimasel ajal kosta veel üht uut sõnapaari: euromüntide stardikomplekt. Kuuldavasti pidi tegu olema millegi nii hinnalisega, et rahvas jookseb selle järele suisa tormi.\nAjakirjandus on varustanud meid pideva infoga, kui palju stardikomplekte juba müüdud on ja kui palju Eesti pank neid juurde on tellinud. Selgub koguni, et üks inimene saab osta korraga vaid viis komplekti. Mida aga selle kilekotitäie peenrahaga peale hakata, jääb mulle kui praktilise meelega inimesele selgusetuks.\n1. jaanuarist vallutavad meie rahakotte nagunii senistest Eesti sentidest märksa kopsakamad euromündid. Mõtlen juba õudusega, kuhu kogu see igapäevaeluks vajalik metall tulevikus ära mahutada. Eks näis, kas tuleb omale selleks karjasemärss hankida või mitte. Loe edasi: Karjasemärss vööle ja 1. jaanuaril poodi\nPostitatud 13/12/2010 15/12/2010 Autor Elina AllasRubriigid ArvamusSildid euro,rahaKarjasemärss vööle ja 1. jaanuaril poodi kohta on 1 kommentaar\nVassili Seema ja 100 aasta rahad\nSEB Kuressaare kontoris on alates 01. detsembrist võimalik tutvuda näitusega Eestis viimase saja aasta jooksul käibel olnud rahadest, mida ilmestavad nende kõrval kasvanud ja elanud 100-aastase Vassili Seema kommentaarid.\n“See pole mitte lihtsalt ühe raha lõpp ja teise algus, vaid pigem ühe ajastu lõpp ja teise algus nii raha kui majanduse mõttes,” selgitas SEB Kuressaare kontori juhataja Aivar Sõrm näituse saamislugu. Mõttest näidata viimase saja aasta rahatähti võttis Saaremaa muuseum õhinal kinni ja pakkus omalt poolt välja idee näidata kõike sama vana inimese kaasabil. Näitus ongi kokku pandud muuseumi varadest, pank lisas eile hommikul näitusevitriini ka eurokupüürid ja -mündid. SEBi kontoris on näitus üleval kuu aega, edaspidi on muuseumil plaanis seda eksponeerida ka mujal.\nPostitatud 04/12/2010 04/12/2010 Autor Mart KeerutajaRubriigid Eesti,Kuressaare,SaaremaaSildid euro,kroon,näitus,raha,rubla,teemapäev\nSeptembris lõppenud maaelu mitmekesistamise investeeringutoetuse taotlusvoorus laekus PRIAsse 153 ettevõttelt 513,2 miljoni krooni ulatuses rahataotlusi, seekordne eelarve võimaldab toetusi määrata 157,7 mln krooni.\nTegemist on Maaelu arengukava 2007-2013 (MAK) meetme 3.1 suurprojektide taotlusvooruga, kus toetuse suurus on 1,56-4,69 miljonit krooni. See on mõeldud maapiirkonna ettevõtjatele selleks, et toetada mahukamaid projekte, mis edendaksid majandustegevust ka väljaspool traditsioonilist põllumajandustootmist, looksid uudseid töökohti, pakuksid maaelanikele kohapeal erinevaid teenuseid, mida muidu peaks linnast otsima ning põllumajandustootjatele võimalusi oma toodangut teenuse korras töödelda. Üldjuhul põllumajandustootjad sellest meetmest toetust ei saa; erandiks on need, kes tahavad turustamiseks bioenergiat toota.\nKäesolevas taotlusvoorus esitati kõige rohkem taotlusi Saaremaalt (24 tk/82 mln kr), Valgamaalt (17 tk/62 mln kr), Põlvamaalt (16 tk/55 mln kr). Kõige rohkem soovitakse raha uute hoonete püstitamiseks ja olemasolevate jätkamiseks, samuti masinate ja seadmete ostuks – kokku üle 370 mln krooni. Nagu eelmistelgi aastatel, on suurim osa taotlustest esitatud maaturismi, majutusteenuste ja aktiivse puhkuse valdkonna ettevõtjailt. Ka tootmissektor on esindatud: viljakuivati, biogaasi koostootmisjaam, villatootmine, sepiste valmistamine, pagaritööstus, taara ja kaubaaluste valmistamine, mineraalvee villimine ja palju muud.\nPostitatud 04/10/2010 04/10/2010 Autor Kadri ValnerRubriigid EestiSildid raha,toetus\nRõngu vald maksab riigile trahvi 2036. aastani\nRõngu vallavalitsus ja AS KR Priit on sõlminud kompromisskokkuleppe, millega Rõngu vallavalitsus tunnistab ASi KR Priit 29,75 miljoni suurust nõuet, mis tuleb vallal ehitajale ära maksta, et koolimaja valmis ehitada ja vallale tagasi saada. Sama suure summa peab vald maksma trahvina rahandusministeeriumile. Tegelikkuses näeb see välja nii, et rahandusministeerium peab igal aastal kinni teatud protsendi vallale tasandusfondist ja tulumaksust eraldatavatest summadest. Iga-aastane kinnipidamine on küll esialgsest plaanitust väiksem, 4,1 miljoni asemel 1,1 miljonit, kuid sellest vabanetakse alles 2036. aastal.\nTäitmaks kompromisskokkulepet ehitajaga, et vallale kool remonditult tagasi saada, peab vald võtma trahvimaksega sama suure laenu. Seni pole ükski pank soostunud Rõngu vallale raha laenama, kuid vallavanem Priit Pramann usub, et lootust siiski on. Tänaseks on kompromisskokkuleppes ette nähtud koolimaja valmimistähtaeg 15. september juba möödas.\nKui tuleb positiivne laenuotsus ja vald laenu tagasimaksmisega hätta jääb ja vajatakse saneerimist, läheb käiku rahandusministri pakutud kärpeplaan.\nMinisteerium on soovitanud kokku hoida volikogu liikmete tasudelt 212 501 krooni, vallavalitsuse inventarilt 21 500 krooni, päästeteenistuselt ja avalikult korralt 223 541 krooni, erateede toetuselt 20 000 krooni, valla hooldatavalt wifi ühenduselt 33 500 krooni, õnnitlustelt 22 600 krooni, sünnitoetustelt 150 000 krooni, koolitoetustelt 134 050 krooni, peretoetustelt 62 000 krooni, sotsiaalkorteri kuludelt 50 343 krooni.\nHuvihariduse toetuse viimine vajaduspõhiseks võimaldaks kokku hoida umbes 350 000 krooni kokkuhoidu (valla toetus säiliks vaid kuele protsendile toimetulekutoetust saavate perede lastele), valla lehe sulgemine 162 643 krooni, toetus kirikule 9750 krooni. Ühe raamatukogu ja seltsimaja sulgemine hoiaks kokku veel 110 000 krooni. Lisaks eelnevale soovitatakse vallal kaaluda Valguta lasteaed-kooli ühendamist Rõngu kooliga ning Rõngu kooli muutmist põhikooliks, mis annaks 2011. aastal veel täiendavalt umbes pool miljonit krooni kokkuhoidu.\nNimetatud otsuste mõju võiks 2011. aastal olla hinnanguliselt kokku umbes 500 000 krooni. 2010. aasta eelarves on võimalik eelpool nimetatud summast oktoobrist detsembrini kokku hoida veerandi (v.a lasteaia ja kooli reorganiseerimine).\nMeetmete rakendamisega oleks tegevuskulu kärbe võrreldes 2008. aastaga 18,8 protsenti.\nPostitatud 21/09/2010 21/09/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Rõngu vald,TartumaaSildid kokkulepe,raha\nMasu läbi, raha põleb\nKui seni ikka tuli euro saamiseks valitsusel kõvasti kulusid kärpida (tundub, et mitte küll nii palju iseenda omi kui igasugu allasutustel), siis nüüd on kõik pöördunud — algas euro nimel raha põletamine. Mida nimetatakse ka euro teavituskampaaniaks.\nJärelikult on masuks nimetatu ametlikult läbi saanud ja riigil raha küll.\nTeoreetiliselt kõlab õigesti, et iga selline suur muutus nagu rahaühiku vahetus ju on, nõuab teleklippe ja plakateid. Aga tegelikult – kas tõesti on veel kellelgi vaja sellist lahtisest uksest sisse murdmist, et kulutada sadu tuhandeid või ka miljoneid ütlemaks seda, mida iga põlvepikkune poisike on juba nagunii ammu kuulnud – euro tulebki 1. jaanuarist. Loe edasi: Masu läbi, raha põleb\nPostitatud 21/09/2010 21/09/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid ArvamusSildid raha\nEesti Rahvuskultuuri Fond jagab stipendiume ja toetusi\nSihtasutus Eesti Rahvuskultuuri Fond võtab vastu 2011. aasta stipendiumide ja kultuuriprojektide finantseerimise taotlusi. Stipendiume ja toetusi jagatakse üldfondist ja sihtasutuse 136st allfondist. Taotluste vastuvõtt lõpeb reedel, 15. oktoobril. Lisainfo sihtasutuse Eesti Rahvuskultuuri Fond koduleheküljel www.erkf.ee.\nPostitatud 18/09/2010 17/09/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid EestiSildid raha,toetus\nJagatakse raha turistide köitmiseks\nEesti omavalitsustelt laekus Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS) oma turismiobjektide kordategemiseks 127 taotlust summas 2,7 miljardit krooni. Raha jagatakse külastatavuse suurendamise meetmest aga kõigest 200 miljonit krooni.\nProjektide hulgas on õige palju ka neid, mis aitaksid väikestele kohtadele suure sõõmu elujõudu anda. Näiteks plaanitakse Pärnumaale Paikusele rajada kiviaegse küla teemapark, muuta Järvamaal Imaveres atraktiivsemaks Eesti piimandusmuuseum, luua Räpinas Sillapää lossis aiandus- ja floristikakeskus, arendada Mustvees välja väikesadam ja Peipsi veeturismi keskus jne.\nRahastusotsused tehakse novembriks.\nPostitatud 15/09/2010 15/09/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid EestiSildid raha,toetus


Inno ja Irja kohvik: Eesti oleks võinud võtta Venemaa loo ja selle Kiievis ette kanda\nEesti oleks võinud võtta Venemaa loo ja selle Kiievis ette kanda\nEestis on häid esitajaid, aga pole piisavalt häid lugusid. Sel aastal aga oleks võinud võtta Venemaa loo, sest Vene esinejat Kiievisse ei lastud. Mis oli muidugi mölaklus, sest muusikud ega rahvas ei peaks kannatama üksikute tegelaste otsuste pärast. Rahva kollektiivne karistamine on nii 19. sajand ja töötab vastu algsele eesmärgile. Venemaa pitsitamisel tuuakse paralleele 1939. aasta Saksamaaga, aga ausalt öeldes ei usu ma ka seda, et teise ilmasõja oleks ära hoidnud Saksamaale sanktsioonide kehtestamine ja saksa rahva hirmus pitsitamine - pigem vastupidi, see oleks sakslasi veel rohkem mobiliseerinud ja võimalik, et elaksime täna hoopis teistsuguses maailmas.\nVenelaste lugu on väga hea ja oleks kindlasti finaalis esikohale pretendeerinud.\nkirjutas Inno at 07:56\nHea perselakkuja oled. Venelaste sabarakk.\n13. mai 2017 08:15\nVäga ilus lugu, lisaks kaunis naine, kes ratastoolis. Üsna kindel võidulugu. Küllap seetõttu ei saanudki Kiievisse lubada, sest narr oleks olnud, kui Venemaa võitnuks Kiievis toimunud lauluvõistluse. Ikkagi kurb, kuidas tavalised inimesed jäävad poliitiliste mängude hammasrataste vahele.\n13. mai 2017 09:00\nEks see esitus oli ka kummaline alates helitehnikute prohmakast alguses lõpetades Koidu hoiakuga. Aga noh, hää, et niigi läks, mõnda esinejat ei lastud riikigi.\n13. mai 2017 09:07\nEriti koomiline, et bulgaarlane käis samuti Krimmis esinemas, aga see asjaolu paistab et ei sega Kiievis kedagi. Kiiev näitab avalikult enda subjektiivsust ja nürimeelsust.\nAga mis puutub Saksamaasse enne teist maailmasõda, siis tegelikult seda kolmandat reichi boikoteeriti omajagu, aga sõda see ära ei hoidnud. Huvitav on see, et natsid ehitasid oma Reichi just nimelt hoolimata tolleaegsetest sanktsioonidest ja seejuures suhteliselt edukalt - ilmselt tegid nad küllaltki palju asju õigesti (ja sellepärast neist nii rakse jagu saada oligi).\n13. mai 2017 10:18\nParem mitte. Pole mõtet s...a torkida.Pigem katsuda Venemaaga\nnii vähe tegemist teha kui võimalik.\n13. mai 2017 15:18


Ilmarisk teeb Kärdlasse lendamisest loterii « Hiiu Leht\nIlmarisk teeb Kärdlasse lendamisest loterii\n18.aprill, 2017 Transport\nMärtsikuus jäi Transaviabaltikal ilmaolude tõttu Tallinna–Kärdla–Tallinna suunal teenindamata kuus lendu, mis mõjutas ka reiside täituvust.\nEttevõte teatas, et ärajäänud lendude tõttu teenindati Kärdla suunal 474 reisijat, mis tegi lennuki keskmiseks täituvuseks sel suunal vaid 26 protsenti.\n“Märtsikuu heitlikke ilmastikuolusid silmas pidades oli meie jaoks tõeline väljakutse lennata Kärdlasse, kus on lennujaamale teadupoolest kehtestatud maandumiseks oluliselt rangemad miinimumnõuded kui Kuressaares,” nentis lennuettevõtte esindaja Rene Must pressile saadetud sõnumis.\nRangemad miinimumnõuded on tingitud sellest, et Kärdla lennuväljal puudub täppismaandumise seade ja reisid jäävad ära udu või madala pilvituse tõttu.\n“Ilmselgelt ei saa kindlustundega soetada endale lennupiletit kui ilmastikuolud on heitlikud. Seetõttu tehaksegi valik oluliselt ajakulukamale viisile mandrile jõudmiseks, sest olgugi, et reis kestab kauem, see vähemalt toimub,” tõdes Must mõjusid nii reisijatele kui lennuettevõttele.\nVõrdluseks, et Tallinna–Kuressaare–Tallinna liinil oli märtsis 1166 reisijat, mis tegi sellel suunal lennuki keskmiseks täituvuseks 58 protsenti. Kuressaare lennujaamas maandumist hõlbustab aastaid tagasi rajatud täppismaandumisseade ILS.\nSuvel tuleb lisalende\nTransaviabaltika esindaja teatas, et nii Saare kui Hiiu maavalitsused on kinnitanud suursaarte ja mandrivahelistele lendudele ka suvise sõiduplaani, milles hulganisti lisalende.\nHiiu maavalitsus taotles juba eelmisel sügisel riigi abi Kärdla lennujaamale uue maandumisseadme ostuks. See võimaldaks lennukitel maanduda ka halbade ilmastikuolude korral.\n“Kärdla lennuväli on kõige kehvemas seisus regionaalne lennuväli,” ütles Hiiu maasekretär Piret Sedrik toona, et 2016. aasta oli eriliselt masendav.\nMaavalitsus teatas tollal kirjas majandus- ja taristuministrile, et kolme esimese kuuga toimus 122 reisi ja ilma tõttu jäi ära 19 lendu: kolm jaanuaris, kuus veebruaris ja kümme märtsis.\nVajalike seadmete täpne tehniline lahendus ja maksumuse suurusjärk on veel lahtine. Milline see olema saab, otsustavad regionaalseid lennujaamu haldav Tallinna Lennujaam ning majandus- ja kommunikatsiooniministeerium.\nHiiu Lehes ütles Kärdla lennujaama juht Allan Mäll, et uute maandumisprotseduuride jaoks vajalike tööde ettevalmistamisega on alustatud – käsil on rajatööde projekteerimise hanke ettevalmistamine, järgneb ettevalmistus protseduuride väljatöötamiseks. Tööd peaks valmis saama ja GPSmaandumisprotseduurid käivitatud olema eeldatavasti järgmise aasta lõpuks.\nSildid: ilmarisk, lennud


Kroonika esitleb: Räpisensatsioon nublu lõpetab aasta võimsa kontserdiga Tartu Kammivabrikus - Kroonika\n„Ta valitseb aastat 2018 nii nagu keegi poleks arvata julenud. Kaasa arvatud ta ise,“ kirjutab Siim Nestor septembri alguses ilmunud Eesti Ekspressi külgedel. Salapärane räppar nublu, kes andis vaid paar nädalat tagasi Tallinnas, Kultuurikatlas karjääri seni suurima soolokontserdi, rõõmustab jõulude eel Lõuna-Eesti fänne kontserdiga Tartu Kammivabriku tehasehoones. Tegemist on nublu viimase ülesastumisega sel aastanumbril ning jõulukuule omaselt ei puudu esinemiselt ka magusad üllatused.\nRäppar nublu selle aasta viimane kontsert toimub 7. detsembril Tartu Kammivabriku tehasehoones aadressil Teguri 28A. Piletid alates hinnaga 15€ tulevad müüki neljapäeval, 1. novembril kell 10. Lisainfo leiab Facebookist.


Euroopa lühiraja meistrivõistluste kolmandal päeval ujuti kaks uut Eesti täiskasvanute rekordid | Eesti Ujumisliit\nEuroopa lühiraja meistrivõistluste kolmandal päeval ujusid Eesti rekordid nii Maria Romanjuk kui ka Sigrid Sepp. Armin Evert Lelle ujus uue juunioride rekordi.\nMaria Romanjuk viis 100 m rinnuliujumise Eesti rekordi uude sekundisse ujudes rekordiks 1:06.95, mis andis talle 19. koha. Varasem rekord 1:07.29 kuulus samuti Maria nimele ning oli ujutud 2014. aastal.\nSigrid Sepp ujus uue Eesti rekordi 200 m seliliujumises ajaga 2:11.22, tulemuseks EMi 20. koht. Varasem rekord ajaga 2:11.66 kuulus Kätlin Sepale.\n50 m vabaltujumises oli stardis kolm Eesti meesujujat. Daniel Zaitsev ujus 50 m vabalt ajaga 21.90 ning saavutas 33. koha, Andri Aedma aeg oli 22.46 (61. koht) ning Nikita Tšernõševi aeg 22.66 (69. koht).\nMartin Allikvee saavutas 100 m rinnuliujumises 19. koha ajaga 58.71. Martti Aljandi aeg samal distantsil oli 59.02 (27. koht).\nGerda Pak ujus 200 m liblikat ajaga 2:20.96 ning saavutas 26. koha.\n200 m kompleksujumises püstitas Armin Evert Lelle ajaga 2:00.81 uue Eesti juunioride rekordi ning saavutas sellega 39. koha. Cevin Anders Siimu aeg samal distantsil oli 2:01.25 (40. koht) ja Silver Heina aeg 2:02.09 (43. koht).\nM 50 m lib Zaitsev\nN 50 m sel Sepp S\nM 100 m vab Zirk Aedma Tšernõšev Siim\nN 200 m vab Alnek\nN 100 m lib Markvardt Pak\nM 100 m ko Aljand Lelle\nN 200 m ko Romanjuk Markvardt\nMix 4×50 m vab Eesti\n15. dets. 2017 in Uudised\t0 kommentaari


Kas tasub investeerida 50 bitcoini vaata ja mõtle kaasa - Bitkoini investeeringute kaivitamine\nBitcoini Investeeringute Robinhood\nBitkoini investeeringute kaivitamine.\nBitleexi platvormi lõi noor ja ambitsioonikas arendajate meeskond. Arendajad tunnevad üksteist juba pikka aega, enne kui asuvad krüptoraha kasutajatele ökosüsteemi üles ehitama. Turg 2 aastat tagasi Ettevõtja sõnul on krüptorahadel põhineval linnal 27 tuhat hektarit maad ja investeering on miljonit USA dollarit.\nBitkoini investeeringute kaivitamine 3 aastat tagasi Populaarne laekuv mäng CryptoKitties teatas 15 miljoni dollari suuruse investeeringu laekumisest peamistelt mängijatelt nagu Google ja Samsung. Investeeringud 3 aastat tagasi Partnerlus põhineb koostöös startup Coiliga blokchaini tehnoloogial, et muuta maksesüsteem kättesaadavaks ka ilma pangata inimestele.\nInvesteeringud 3 aastat tagasi Steve Wozniak liitub meeskonnaga hiljuti käivitatud EQUI Global'is ja tema roll on kohtuda tulevaste plokiahela tehnoloogiastaaridega.\nInvesteeringud 3 aastat tagasi Krüptoraha kelmuse avaldamiseks ja avalikustamiseks kasutati kinnitatud Twitteri kontot, mis oli varjatud kui Elon Musk. Investeeringud 3 aastat tagasi Programm keskendub haridusprojektidele, mis edendavad finantsilist kaasatust ja plokiahela tehnoloogiat kogu maailmas. Investeeringud 3 aastat tagasi Algatus sai kuju pärast seda, kui hiiglasliku Delli klientide rühm soovis kasutada serverile alternatiivseid lahendusi, näiteks plokiahelatehnoloogiat.\nInvesteeringud 3 aastat tagasi Arendajate sõnul aktsepteerib müügiautomaat Bitcoiniga makseid ilma kõrgeid tasusid küsimata või pikka tehingu aega nõudmata.\nInvesteeringud 3 aastat tagasi Pärast Coinchecki rünnakut oli nüüd krüptoraha vahetuse Zaifi kord häkkerite sihtmärgiks saada, kahjumiks hinnati 60 miljonit dollarit. Turg 3 aastat tagasi.


Uuring: rikkad inimesed polegi õnnelikud - Inimene - Heureka\nUuring: rikkad inimesed polegi õnnelikud\n14. veebruar 2018, 12:00\n«Raha ei tee õnnelikuks,» on suhteliselt levinud maksiim. On sellel tõsi taga? Sellele on ju ka olemas irvhambalaik vastus, et parem olla õnnetu villas kui uberikus.\nAjakirjas Nature Human Behaviour ilmunud uuringus lükatakse ümber mõlemad väited. Tuleb välja, et raha võib küll õnne taset tõsta aga vaid teatud piirini. Sellest kindlast sissetuleku määrast minevat õnnetunne hoopis allamäge.\nPsühholoogid kasutasid Gallupi maailmaküsitluse andmeid: 1,7 miljonit inimest 164 riigist. Uuriti igaühe individuaalset aastast sissetulekut ja paluti hinnata oma emotsionaalset rahulolu kahes kategoorias. Esimene neist kirjeldas üldist emotsionaalset heaolu ning teine rahulolu oma elu ja elatustasemega.\nKeskmine üleilmne sissetuleku määr, mis näikse koos käivat emotsionaalse heaolu ja rahulolu oma eluga on 76 800 eurot aasta. Statistikaameti järgi oli Eesti keskmine kuupalk 2017 aasta III kvartalis 1201 eurot. Mis teeb aastapalgaks 14 400 eurot. Tundub kaunis väike, võrreldes üleilmse õnne kriteeriumiga.\nVaid emotsionaalse heaolu määraks hindasid teadlased 48 500 ja 60 000 euro vahele jäävat aastateenistust. See number viitab jällegi üleilmsele keskmisele. Mitmete riikide tulemused pidid olema nendest numbritest kõrgemad ja mitmete omad madalamal.\nHuvitav on, et kuigi üldise emotsionaalse heaolu tase oluliselt ei tõusnud või langenud pärast antud summade tõusu. Aga kindlat langustrendi näitas eluga rahulolu, kui küsitletavad inimesed teenisid üle eelpool mainitud summa.\nÜleilmseid keskmisi arvutades võeti arvesse ka erinevates riikides valitsevat ostujõudlust. Euro ühes riigis ei ole täpselt samaväärne euroga mõnes teises, kus selle eest saab näiteks tunduvalt rohkem toidukraami osta.


Annetused: eestlased annetavad lastele ja loomadele, kodutud jäävad kingita | SEB Heategevusfond\nKõige maagilisemad on jõulud teadagi laste jaoks. Seetõttu on SEB Heategevusfond ja Naerata Ometi OÜ võtnud enda südameasjaks asenduskodudes kasvavate laste jõulusoovide täitmise. SEB Heategevusfond on sel aastal laste kinkide jaoks kogunud kokku 30 506 eurot.\n«Jõulusoovide puul on sel aastal kokku 765 kingisoovi, asendus- ja turvakodudes elavate laste isiklikud jõulusoovid ning sh 83 asenduskodu perede (ühes peres elab 4-8 last) kingisoovi,» selgitas MTÜ SEB Heategevusfondi tegevjuht Triin Lumi. Tema sõnul on jõulupuu idee ülipopulaarne ning heasoovlikud annetajad leiti vähem kui nädala jooksul.\nEnamik annetajatest on eraisikud ning keskmine annetussumma on olnud 30-40 eurot. Lumi selgitas, et jõulupuul oli ka kingisoove summas 15-20 eurot ning väiksematesse pakkidesse pannakse alati lisaks soovitud kingitusele ka maiustusi või muid üllatusi juurde.\nLumi sõnul oli sel aastal olnud ka kallima hinnaga kingisoove. Ta selgitas, et Tartumaal elab 4-kuune tüdruk, kes on sügava geenirikke ja multihaigustega laps, kes rahuneb ainult siis, kui kasvatajad teda süles kiigutavad. Paraku aga ootavad lisaks samas peres kasvataja hoolitsust veel seitse sügava puudega last ja tüdrukukest pidevalt kiigutada kasvataja ei jaksa.\n«Tüdruku elu paremaks muutmiseks kirjutati jõuluvanale kiri, et nende peres oleks imeline abimees elektrooniliselt kiikuv häll-tool, mis samal ajal mängib ilusaid helisid. Selle kingisoovi hinnaks oli 130 eurot ning esimesel päeval leidus annetaja, kes selle soovi teostumiseks oma panuse andis,» kirjeldas Lumi ja lisas, et nii nagu laste soovid on erinevad, on seda ka annetajate võimalused.\nAsenduskodude lastele viib kingitusi ka Naerata Ometi MTÜ. Nende peamine eesmärk on küll kõikidesse Eesti haiglate lasteosakondadesse kingituste viimine, kuid nad on projekti kaasanud ka kaheksa asenduskodu kokku 164 lapsega. Ka neile teevad annetuse enamasti eraisikud ning keskmine annetuse summa jääb kümne euro kanti. Sellegipoolest teevad annetusi ka ettevõtted, kelle annetuse summa on enamasti sada eurot.\n«Külastame üle-Eesti kõikide maakonna haiglate lasteosakondasid, kingitused saavad ligi 400 haiglates viibivat last,» selgitas MTÜ Naerata Ometi juhatuse esimees Kuno Kompus. Ta selgitas, et kuigi kogu planeeritud eelarve oli 18 500, täitus sellest vaid ligi 10 000.\n«Aga oleme see aasta saanud veidikene rohkem kampa ettevõtteid ja inimesi, kes on meid aidanud kingitustega, seega tuleme eelarveliselt ilusti välja ka sellel aastal ning kellelegi planeeritutest jõulurõõm viimata ei jää,» täpsustas ta.\nSA Tallinna Lastehaigla Toetusfondi juhataja Inna Kramer selgitas, et sel aastal on annetusi jaganud juba üle 6000 eraisiku ja ettevõtte. Annetuste summa küünib üle poole miljoni euroni ehk täpsemalt ligi 630 000 eurot, kuid enamik sellest ei kulu sugugi mitte haiglas viibivatele lastele kingitusteks.\n«Meie eesmärk on toetada lastehaiglas viibivate laste ravi, et nad kiiremini ja tõhusamalt terveneks. Selleks valime iga aastal ühe suurprojekti ja toetame ka väiksemaid vajadusi,» ütles Kramer. Ta lisas, et tänavu ollakse fondiga lõpetamas vastsündinute intensiivravi perepalatite loomist koos kogu vajaliku aparatuuriga ja sisutusega. Selle projekti kogusmma on olnud 450 000 eurot.\n«Toetasime ka diabeedihaigetele lastele vajalike insuliinipumpade ostu. Oleme muretsenud kalleid ravimeid lastele, kelle ravi Haigekassa täna veel ei toeta. Tegeleme aktiivselt ülekaaluliste laste probleemidega- lastele toimuvad trennid 2x nädalas ja igasuvine 10 päevane terviselaager,» kirjeldas ta.\nKuigi Lastehaigla Toetusfondi fookus on suuremat abi vajavatel lastel, ei jää jõulude ajal haiglas viibivad lapsed kingituseta. «Kingitused on meie majja toonud meie paljud sõbrad, et jagada jõulurõõmu meie pisikestele patsientidele. Jõuluvana on meie majas päris sage külaline- jõudes siia isegi mitu korda,» ütles Kramer.\nSeitset üle Eesti paiknevat loomade varjupaika ühendava Varjupaikade MTÜ juht Triinu Priks kinnitas samuti, et detsembrikuus on annetajate hulk kahtlemata suurem kui muul ajal. Varjupaikadesse tulevad nii lastegrupid kui ka töökollektiivid, kes korjavad loomade jaoks kas raha või vajalikke tarbeid.\n«Kuna me oleme üsna täpselt väljendanud, mida loomadele ja loomadega tööks enim vaja on, siis tõepoolest seda ka tuuakse. Selle üle on väga hea meel. Vanasti kui me ei osanud või ei julgenud selliselt küsida, siis toodi ikka hallitanud patju või 2x2 meetriseid vedrumadratseid, millega meil ei ole paraku midagi teha,» selgitas Priks.\nSellegipoolest ei osanud ta välja tuua hetkel annetajate hulka ja summade suurusjärku, kuna annetusviise on nii mitmeid ning statistika selle kohta tuleb alles veebruaris.\n«Rahalised annetused on olnud terve aasta lõikes samas suurusjärgus, mis eelmisel aastal. Sellel aastal tundub mitterahaliste annetuste toojate hulk suurem, kuid mul on vist iga detsember selline tunne,» kirjeldas ta.\nTallinnas tegeleb kodututega linna rahastusel olev Hoolekande Keskus, mille juhataja Imbi Eesmetsa sõnul kodututele jõulude ajal rohkem annetusi eraisikutelt osaks ei saa.\n«Jõulude ajal, nagu ka aastaringselt, võtame heameelega vastu kaubandusvõrgust pärit maiustusi ja muud, lisades sinna varem hangitud esmatarbekaupu. Koostame neist ise praktilisi kingipakke ja jagame neid detsembrikuus kodututele Päevakeskuses. Valmis kingipakke meile keegi annetanud ei ole,» selgitas ta.\nEesmetsa sõnul laekub kodututele aeg-ajalt annetusi ja toetusi eraisikutelt küll, kuid seda peamiselt kasutatud riiete, jalanõude ja muude esemete näol, mis Päevakeskusse tuuakse. Rahalisi annetusi, kui neid on olnud, on Eesmetsa sõnul kasutatud kulutuste tegemiseks kodututele, kel on olnud põhjendatud vajadus prillide või ravimite osas.\n«Eraisikutest annetajaid on olnud aastate jooksul suhteliselt vähe, kuna peamiselt soovitakse ära anda endale tarbetuid esemeid (lasteriideid, lastega seotud esemed, madratseid, nõusid jms). Seda enam on oodatud asjalikud riideesemed ja kaubandusvõrgust pärit toiduained/tooted ning siinkohal suur tänu neile annetajatele,» lisas Eesmets.


Proviisor võttis kätte ja ostis endale apteegi - Saarte Hääl\nProviisor võttis kätte ja ostis endale apteegi (4)\nVÄÄRIKAS APTEEK: Noor proviisor Maarja Vokk on Kuressaare vanima apteegi omanik.\nMaarja Vokk (28) ei piirdunud siinmail haruldase proviisoriameti õppimisega, vaid otsustas endale ka apteegi soetada.\n“Väga rahul olen,” kinnitab naerusuine Kuressaare apteegi (rahvale tuntud pigem Allika apteegina) omanik ja juhataja Maarja Vokk, kes peab seda ametit augustikuust saati. Ta ütleb, et leti taga inimestele medikamente pakkuda on ka tore, aga talle meeldib ettevõtluse pool väga. Lisaks ülikoolis proviisoriameti omandamisele on Vokk õppinud Kuressaare ametikoolis väikeettevõtlust ja sel aastal asus õppima raamatupidamist. Ta püüdlebki selle poole, et oskaks oma apteegis kõik asjad ise ära teha. Olgu see siis leti taga teenindamine või raamatupidamine.\nApteegi ostmiseni jõudis ta oma sõnul kuidagi kindla plaaniga juhuslikult. Kõik algas sellest, et Saaremaa ühisgümnaasiumi lõpetanud Maarja läks ülikooli õppima eripedagoogikat. Siiski tundis ta üsna pea, et see eriala pole päris tema rida. Läks tegi keemia ja bioloogia riigieksamid uuesti ja maandus proviisori erialal.\nKõik on apteekrid\nVahemärkusena võib selgituseks lisada, et kõik apteegi töötajad on apteekrid. Kuid proviisor on ülikooli lõpetanud magistrikraadiga spetsialist, farmatseut aga kas kutse- või rakenduskõrgkooli diplomiga spetsialist.\nMaarja Vokk ütleb, et saarlased väga proviisoriks ei kipu. Ajal, mil ta ise ülikoolis õppis, oli tema olnud enda teada üle kaheksa aasta esimene saarlane, kes seda eriala õppima oli tulnud. Maarja märgib, et tegelikult on proviisoriamet Saaremaal nõutud. Apteegi juhataja peab olema proviisorihariduse ja kolmeaastase töökogemusega spetsialist.\nMaarja nendib, et see amet oleks ideaalne Saaremaale tagasitulekuks, palgadki pole kehvad.\nKui mõned aastad tagasi kaotati piirang apteekide asutamiseks (varem võis olla 3000 elaniku kohta üks apteek), avati ka Saaremaal mitu uut apteeki, mistõttu hakkas Voki sõnul Saaremaal ja mujal korralik töötajate ülemeelitamine, mis viis ka palgad üles.\nKuressaares on praegu 10 apteeki. “Meil on elanike arvu kohta apteeke ikka väga palju,” muigab ta. Samas on käimas suur apteegireform, mis jõuab lõpule 2020. aastal ning siis ei tohi hulgimüüjad ega muud ärimehed enam apteeke omada, vaid apteegi enamusosalus peab kuuluma proviisorile. „Eks näis, kuidas uus seadus meie apteegiturule mõjub,” sõnab Vokk.\nMaarjagi töötas erinevates linna apteekides proviisorina ning vaikselt mõtles, et võiks ju kunagi ka ise apteeki omada. Ametikooli õppima minek ei olnud kuidagi otseselt selle sooviga seotud, kuid siis tuli äkki turule Allika apteek, mille senine omanik Kaja Maikov tahtis lihtsalt väljateenitud puhkusele jääda. Maarja Vokk ütleb, et nii see asi kujunes ning ühel päeval oli apteek tema oma. Tal läks oma sõnul lihtsalt, kuna kõik tuli üle – kaup ja töötajad, ka Turu tänaval asuva linna vanima apteegi ruumid tulid tema omandusse. “Apteeki vahetuse ajaks sulgema ei pidanud,” sõnab ta, viidates, et hea meel oli töötajate jätkamise üle. Nagu öeldud, tuleb neid Saaremaal tikutulega otsida.\nMõned kuud apteeki omanud Maarja Vokk tunnistab, et kõige keerulisem ongi igasuguse seadusandluse järgimine. “Seadusi peab teadma ja neid järgima,” nendib ta, et see on korraliku toimimise üks aluseid.\nAllika apteek on eriline ka selles mõttes, et see ei kuulu mitte ühtegi ketti ning on oma otsustamistes vaba.\nSiiski on ta BENU partnerapteek. Maarja Voki sõnul on ta küll iseseisev, kuid samas saab selle kaudu reklaami ja kehtivad ka ühised soodustused. Konkurents ketiapteekidega on tema sõnul loomulikult kõva ja isegi keeruline, kuid Allika apteegil on omad erilised trumbid.\nFakt, et tegu on kesklinnas asuva ja pealegi Kuressaare vanima apteegiga, kus on säilinud sajandivanune interjöör, annab Voki sõnul tema ärile kindlasti juurde. Oma rolli mängib ka see, et asutakse perearstikabineti lähedal ja inimesed ostavad oma rohud välja kohe arsti juurest tulles.\nNii nagu paljudel meist on olemas oma kindel juuksur, õmbleja, arst, on Maarja Voki sõnul väga paljudel olemas ka oma apteeker ja apteek. Allika apteek on kindlasti üks nendest apteekidest, kus on harjutud käima juba põlvkondade kaupa.\nLisatud: 19.10.2018 / 09:27\nEdu ettevõtlikule, julgele noorele !\nLisatud: 19.10.2018 / 09:38\nja siit ongi näha, et ei toimi see\nkunagine klassika kõik keskooli – siis ülikool miskit\nnoor inimene peab jõudma selleni, mis tegelikult huvitab\nkohe ei pruugi seda teada\ntuleb käia oma teed\nleida, mis sind rõõmsaks teeb, :)\nLisatud: 19.10.2018 / 10:50\nTubli noor inimene. Jõudu ja edu!\nLisatud: 19.10.2018 / 12:07\nMinu lemmikapteek ajaloolise sisustuse pärast. Kui nüüd ka ketivälise, kohaliku omaniku hoole all, siis veel enam lemmik.


Meghani vihavaenlase koju tungisid öösel vargad, mees ise magas magusalt\nPiers Morgan ja Celia Walden.Foto: PA Wire/PA Images/Scanpix\nToimetas Triin Tael, 18. august 2020 13:10\nHertsoginna Meghani kritiseerimisega ohtralt tähelepanu pälvinud briti meediatäht Piers Morgan ja tema naine elasid üle šokeeriva vahejuhtumi.\nMorgani abikaasa, ajakirjanik Celia Walden kirjutas ajalehes The Telegraph, et intsident leidis aset Lõuna-Prantsusmaal üüritud suvekodus, kui tema ja Piers seal viimast puhkuseööd magasid. Eelmisel õhtul oli maja põhjalikult ära kraamitud, kuid hommikul oleks seal otsekui pomm plahvatanud - elamine oli segi pööratud.\nSelgus, et öösel, kui Piers ja Celia magasid, tungisid majja vargad. Saagiks langesid Waldeni ehted ja sularaha, samas krediitkaardid ja juhiload olid siiski alles jäetud. Mis kõige hirmsam: murdvargad olid käinud ka kuulsa paari magamistoas ja hiilinud nende ümber ringi. Celia käekott, mille naine oli õhtul magamistuppa jätnud, ilmus hommikul kummuli keeratult lagedale elutoast.\nVõimude hinnangul olid röövlid lahkunud vaid 15 minutit enne Waldeni ärkamist. Ilmselt oli äratuskella helin nad minema peletanud.\nCelia sõnul olid röövitud ehted talle sentimentaalse väärtusega. Kuid ta nendib: neil vedas. "Kui oleksime sellal, kui sissemurdjad meie magamistoas olid, üles ärganud, oleks võinud juhtuda midagi palju hullemat."\nHarry ja Meghan sõlmisid Netflixiga superlepingu\nInimesed 3. september 2020 10:30\nOSTA ÄRA! Hertsoginna Meghani lapsepõlvekodu otsib uut omanikku\nInimesed 25. august 2020 10:07\nThomas Markle ähvardab jätkata intervjuude andmist, kuni Meghan temaga ühendust võtab (23)\nInimesed 28. jaanuar 2020 15:00\nHugh Grant kaitseb Harryt: „Tabloidajakirjandus tappis ju tema ema.“ (10)\nInimesed 16. jaanuar 2020 09:43


KALAD e. Pisces (20. veebruar – 20. märts) |\nKALAD e. Pisces (20. veebruar – 20. märts)\n01 Feb, 2010 by Helena-Reet Ennet\nKalade tähtkuju all sündinud on salapärased, peene intuitsiooniga, kuid need iseloomujooned ja ülipeen, tundlik iseloom raskendavad selle tähtkuju all sündinutel edasijõudmist materiaalses maailmas. Neil on fantaasia hästi arenenud ja huvi kõige müstilise vastu hästi suur. Neptuun annab neile pidevad kontrastid – rahutuse ja sisemise võitluse. Jupiter aga tarkuse ja õnneliku saatuse. Kuid selle planeetide vastuolu tõttu kannatavad Kalade tähtkuju all sündinud teravate hingepiinade, rahutuse ja tusa all. Neptuuni juhitud inimesed pole kuigi auahned. Enamus neist ei pea millekski kõrget positsiooni, võimu ega juhirolli ning neid ei veetle rikkus.\nTihti puudub neil selge pilk eluvõitluseks ja nad lasevad mööda palju soodsaid juhuseid. Kalade tähtkuju all sündinud on kahtlejad, umbusklikud, tagasihoidlikud ja ei leia tihti kooskõla ümbrusega. Ka on nad liiga pehme ja järeleandliku iseloomuga, kuid siiski skeptilised tänu oma umbusule ümbritseva vastu. Neil on instinktid arenenud loogikast tugevamini ja nad võivad üllatada oma lühinägelikkusega, kuid alati ei ole neil omal arusaamist oma võimetes ja nad arvavad selle tulenevat oma mõistusest. Harva on Kaladel probleeme mäluga, see on neil lausa fantastiline.\nKalad võluvad teid otsemaid oma sarmika käitumise ja mugavleva natuuriga. Neid jätavad ükskõikseks ka kõige suuremad kitsendused, kui need just ei röövi neilt vabadust unistada ja elada omaenda elu. Veelgi ükskõiksemad on nad solvangute, süüdistuste ja salvavate märkuste vastu. Kui arvate, et Kalad on läbinisti leebed, siis te muidugi eksite. Nad oskavad siiski ka ärrituda. Kui olete Kalade tähtkuju esindaja välja vihastanud, muutub ta sarkastiliseks ning kasutab targalt oma salvavat keelt. Neptuunlased võivad olla tulivihased ja välja pahvatada terve hulga närvilisi sõnu, kuid tüüpilised Kalad käituvad tavaliselt põhimõtte “targem annab järele” kohaselt ning nende viha vaibub kiirelt.\nKalad on sündinud maailma sooviga vaadata elu läbi roosade prillide. Nad teavad vägagi hästi inimkonna pahupooli, kuid ise eelistavad elada veerikkas, õrnas maailmas, kus kõik on ilus ja kõik tegevused-toimetused meeldivad. Kui reaalsus tundub neile liiga karm, põgenevad nad sageli oma roosade unistuste maailma. Selle tähtkuju all sündinud armastavad mugavust, on külalislahked ja kaastundlikud, kuid viimast omadust paiskavad nad liialt ja neid kasutatakse seetõttu üsnagi tihti kurjasti ära teiste poolt, kes seljataga nende kaastundlikkuse üle irvitavad. Nendel on raske leida sõpru ja mõttekaaslasi. Kui Kalade tähtkuju all sündinu elu kujuneb lapsepõlvest alates normaalselt, jäävad nad siiraiks ja südamlikeks, muidu skeptikuiks. Tundes, et elu vintsutab teda tugevasti, ebaõnnestumisi aina kuhjub juurde ning olukord on lootusetu, poeb Kalade märgi all sündinu illusioonide varju, selle asemel, et püüda hädaohust väljapääsu leida.\nMajanduslikult saavad Kalade tähtkuju all sündinud heale järjele ainult oma vaeva ja usinusega. Armastuse suhtes elavad nad läbi palju pettumusi ja nende abielud on väga harva õnnelikud. See on humanistide tähtkuju, filosoofide ja sotsioloogide märk. Võivad väga edukalt töötada teaduse alal, kuna neil on hea mälu. Võivad saada headeks kunstnikeks, muusikuteks, skulptoriteks.\nEranditult kõigile Kaladele on elu ise üks suur näitemäng. Kui Kalade esindaja tunneb, et midagi peab juhtuma, siis see ka juhtub.. Selle märgi all sündinud naised omavad alati eredalt väljenduvat individuaalsust, kalduvust ekstravagantsusele. Nende tervis ja meeleolu sõltuvad kuu faasidest. Täiskuu ajal on väsinud, apaatsed, kurdavad haiguste üle. Kalade tähtkuju all sündinud naiste minevik on harva puhas, kuid neist võivad saada head naised ja emad, tänu nende paindlikule ja kohanemisvõimelisele iseloomule. Kalade salarelvi on huumor.\nAstroloogilise lähenemise järgi on Kalade tähtkuju sodiaagi viimane, sümboliseerides surma ja aasta- kui ka eluringi lõppu. Kalad on sodiaagi 12 märk, segu kõigist eelnevatest. Seda tõendab ka Kalade natuur, mis on kombinatsioon kõigist teiste päikesemärkide omadustest. Kaladele on omane kõigi õhumärkide all sündinute vaidlushimu, maamärkide loodusarmastus ja tulemärkide taotluste tulisus. Kuid Kalad ise ei ole püsiv ega kardinaalmärk, vaid muutuv märk.\nSümbol: Kaks vastassuunas ujuvat kala, sümboliseerivad kalade võimalusi, tõusta tippu või langeda põhja.\nValitsejad: Jupiter, Neptuun\nNumber: Kolm ja kuus\nKehaosa: Maks, jalad, hingamisteed\nVääriskivi: Akvamariin, ametüst\nMetall: Plaatina, tina\nVärvid: Kahvaturoheline, hõbedane,mereroheline\nKuulsad Kalad läbi ajaloo: Edward Albee, Harry Belafonte, Elizabeth Browning, Luther Burbank, Enrico Caruso, Frederic Chopin, Grover Cleveland, Albert Einstein, Jackie Gleason, Händel, Rex Harrison, Ben Hecht, Victor Hugo, Ted Kennedy, Gordon MacRae, James Madison, Michelangelo, Zero Mostel, Vatslav Ni?inski, Rudolf Nurejev, Auguste Renoir, Rimski-Korsakov, David Sarnoff, Dinah Shore, Krahv Snowden, Svetlana Allilujeva, John Steinbeck, Elizabeth Taylor, Earl Warren, George Washington\nIntervjuud Kalade tähtkuju esindajatega Gossip.ee rubriigis “Horoskoop”:\nLea Liitmaa, Margaret Kelomees, Lii Unt, Anna-Maria Galojan, Kairi Kaljuvee, Erkki Sarapuu, Priit Valge, Kerli Dello, Evelyn Mikomägi, Kee Abel\nAnna-Maria GalojanErkki SarapuuEvelyn MikomägihoroskoopKairi KaljuveeKaladKALAD e. Pisces (20. veebruar - 20. märts)Kee AbelKerli DelloLea LiitmaaLii UntMargaret KelomeesPiscesPriit Valgetähtkuju


Numbrid missugused: 135 000 inimest on juba maksuametile tuludeklaratsiooni ära saatnud - Kasulik.ee\nKas esitamisel esines probleeme? Kirjuta vihje@delfi.ee\nMaksu- ja tolliamet annab teada, et praeguse seisuga on tuludeklaratsiooni esitanud juba 134 493 inimest. Tagasimaksmisele kuulub hetkeseisuga 48,5 miljonit, juurdemaksmisele 0,9 miljonit eurot eurot.\nMTA pressiesindaja Rainer Laurits märgib, et tuludeklaratsioone hakati suure hooga esitama juba eile õhtust ning hoog rauges ainult paariks tunniks. "Vaid kella kahe-kolme vahel oli selline hingetõmbehetk, kus esitati ainult umbes 1000 tuludeklaratsiooni."\nLauritsa sõnul pidasid e-maksuameti serverid koormusele hästi vastu ja samuti oli vähe hetki, mil esitada soovijad oleks pidanud järjekorras olema. "Inimesed tulid juba õhtul vaatama, et kas saab deklaratsiooni esitada," ütles ta.\nEnammakstud tulumaksu tagastamine algab 26. veebruaril. Tuludeklaratsiooni saab esitada 1. aprillini.\nHea lugeja! Kas said tuludeklaratsiooni tõrgeteta esitatud või esines probleeme? Anna kogemusest teada aadressil vihje@delfi.ee!\nLiinid on avatud, tuludeklaratsioone saab juba esitada


CHUFAH MAAPäHKLID - KASU TERVISELE - KASULIKUD NõUANDED\nChufah maapähklid - kasu tervisele\nLoodus on oma kingitustega helde, peate vaatama neid hoolikalt vaatama. Lõppude lõpuks, mõnikord on tema all olev isik rikkus, millel ei ole hinda. Võta näiteks hämmastav taim, millel on kummaline nimi.\nVäljaspool meenutab see rohtne mitmeaastane süda. Põhimõtteliselt on see taimestiku pere üks esindajaid. Selle tagasihoidliku mitmeaastase eripärana on see, et metsiku sise väljapoole tõmbamatuse taga on tõeline varandus, mis on peidetud selle juurtesse.\nChufa risoomi küpsemise ajal ilmub väikeste mugulate hajumine, mis on kuju ja värvi poolest sarnased pähklitega. Selle funktsiooni jaoks on taim saanud veel ühe nime - savi mandlid, kuid mõned taime maailma asjatundjad teavad seda, kuidas seda toita. Need kolm nime ütlevad palju, sest inimesed esitasid eluslooduse esindajatele nende omadusi ja eripärasid kajastavad nimed. Ja kuna mullased mandlid on juba ammu kuulsad oma kasulike omaduste ja võime poolest kiiresti inimest küllastada, sai ta nii paljulubava nime - toita.\nKodumaa mantlid - Vahemere piirkond. Esimene märkus sellest on iidsetes ajaloos, mis pärinevad teisest aastatuhandest eKr. Ka mugulate kõrged toiteväärtused ja kasulikkus on pöördunud Aafrika riikide elanike poole, kes andsid selle kultuuri kiirele levikule kõige kuumemal mandril.\nTänapäeval on härja elupaik väga lai. Seda kasvatatakse subtroopilise kliimaga piirkondades ja troopikas, et saada toitvaid mugulaid. Valge pähklitaolisi tuumaid tarbitakse kuivatatud ja röstitud kujul. Pähklitest piima valmistamiseks on olemas spetsiaalne meetod. Nad võivad teha palju muid kõrge tervendava omadusega jooke.\nMaa mandlid ei vaja erilist hoolt ja nad juurduvad isegi vähesel pinnasel. Seetõttu kasvavad paljud aednikud seda oma eraruumides.\nSyt - põõsane taim. Soodsates tingimustes ulatub selle kõrgus meetri või suurema tasemeni. Risoomi hargnemisel moodustunud pähklite arv jõuab mitme sajani. Viljad on ovaalsed ja nende tumepruun nahk on pärast kuivatamist kortsus. Küpsetel tuumadel on meeldiv maitse, mis meenutab maapähklite maitset.\nAga mitte ainult maapähkli kuulus oma maitse, see on ka kõrgelt hinnatud meditsiini ringkondades oma massi kasulikke omadusi. Kõik chufy raviomadused tulenevad kasulike komponentide kogumist, mida loodus ise on ühendanud nende hämmastavate pähklitega.\nSeega on Syti kompositsioonis:\nRasv Nende osakaal on väga kõrge - umbes 35%. See selgitab võimet kiiresti rahuldada nälga ja küllastada keha. Tõde on see, et suuri koguseid pähkleid ei tohiks tarbida, sest see on liiga raske toit, see võib põhjustada probleeme soolestikus. On teada, et kufa kalorid ületavad kõiki teisi pähkleid: toote 100 g energiasisaldus on 600 kcal.\nVitamiinid. Nad on ka maapähklites üsna palju. E- ja C-vitamiinide olemasolu on eriti oluline, sest just need kaks vitamiinirühma esindajat vastutavad veresoonte seinte tugevdamise ja keha metaboolsetest toodetest puhastamise eest.\nMineraalelemendid. Nad on esindatud rikkalikus koosseisus.\nLooduslikud valgud muudavad pähklid eriti toitvaks.\nOrgaanilised happed. Nad osalevad paljudes füsioloogilistes protsessides. Näiteks on õlihape vastutav kolesterooli lagunemise eest, mis põhjustab kehale suurt kahju.\nKernelite koostises on tärklis, millel on kokkutõmbavad omadused ja suhkrud, mis parandavad toote maitset.\nTeiste oluliste mikroelementide hulka kuuluvad lipiidid, igemed, kiud.\nReeglina ei kasutata toorel maapähklit. See on praetud ja kuivatatud ning lubatud toota veel jahu. Nad valmistavad ka piima mugulatest ja piimast, mis on kõrgelt hinnatud selle kasulike omaduste poolest. Chufast saadud õli ei ole üldse madalam kui oliiviõli. Toode on kosmeetikatööstuses ja toiduvalmistamises väga populaarne.\nSytil on veel üks eelis, mida tuleb mainida - taim ja selle viljad provotseerivad harva allergiate arengut.\nHea nõu! Need, kes kasvatavad mandleid, peavad meeles pidama, et pähklite koristamise optimaalne aeg on septembri lõpus. Kui mugulad eemaldatakse varem, on nende kasulikkus palju väiksem.\nMis kehale kasulik on?\nKui maapähklit kasutatakse õigesti, võib see mõjutada paljude süsteemide ja organite tööd. Järgnevalt on toodud vaid mõned mõjud, mis tekivad maapähklite korrapärase kasutamise korral:\npositiivne mõju inimese keha närvisfäärile;\nküllastumine elulise energiaga;\nsoodustab positiivset suhtumist;\nOn märganud, et kui süüa pidevalt väikestes kogustes chufa-pähklite tuuma, saab inimene emotsionaalse tasakaalu. Alkoholi või viinaga infundeeritud pähklid leevendavad külma sümptomeid kiiresti.\nFakt! Taime kuivatatud lehed parandavad une kvaliteeti ja leevendavad luupainajaid. Piisab sellest, et padja täiteainele pannakse paar lehte ja on tagatud hea uni.\nArstid hindavad kõrgelt taimsete valmististe voorusi ja usuvad, et syty kasutamine ettevaatlikes annustes toob inimesele kasu. Kuid selles valdkonnas on mõned vastunäidustused. Mandlitest tuleks loobuda:\nrasvumisele altid isikud;\ninimestele, kes ei talu seda toodet.\nHoolikalt kasutada mugulad mis tahes kujul on väärt neid, kellel on probleeme neerude toimimisega. Kuid igal juhul, kui on kahtlusi toote kasutamise, sh chufa kasutamise sobivuse suhtes, on parem konsulteerida spetsialistiga.\nErilist tähelepanu väärib külma pressimise käigus saadud rikas õli. Sellel on rikkalik maitse ja pärast seda, kui on töödeldud kõik tervendavad omadused, säilitatakse see. Selle toote efektiivsus on parem kui kõik tuntud analoogid. Chufa õli kasutatakse peamiselt kosmeetikatoodete valmistamiseks. Tänu selles sisalduvale oleiinhappe suurele sisaldusele annab nende tavapärane kasutamine järgmised järjepidevad tulemused:\npärsib naha vananemist;\nsoodustab naha regenereerimise looduslikke protsesse;\npuhastab kudedest toksiine, eemaldab liigse vedeliku;\nTavaliselt kombineeritakse kosmeetikatoodete välist kasutamist maapähklitest saadud toodete sisekasutusega. See kombinatsioon suurendab positiivset mõju ja tagab tulemuse vastupidavuse.\nChufa kasutamise ulatus meditsiinis on üsna ulatuslik. Taimede ja lehtede mugulaid kasutatakse nii ennetava kui ka terapeutilise toime tagamiseks. Soovitud tulemuse saavutamiseks saate lihtsalt täiendada dieeti väikese koguse pähklitega või võtta neist saadud või ja piima. Regulaarsel kasutamisel toidus loetletud toodetes:\naju aktiivsus on aktiveeritud, mis parandab mälu;\ndepressioon kaob ilma jälgi.\nMaamärgid on väga kasulikud naistele, kellel on menopausis erksad ilmingud. Puuviljad suurendavad ka organismi kaitsevõimet ja hõlbustavad infektsioonide kulgu.\nChufy puuviljade infusioon vähendab glükoosi taset, mis suurendab oluliselt diabeediga inimeste seisundit.\nRasvaekstrakt on usaldusväärne abivahend stafülokokkide põhjustatud sooleinfektsioonide ja kopsupõletiku vastu võitlemisel.\nTinktuurid. Vee infusioonina ja vahendina, mida infundeeritakse alkoholi põhjal taime lehtedest ja mugulatest, on selle terapeutilised omadused sarnased ženšenni tinktuuriga.\nAntioksüdandi tee. Toores pähklid on suured räbu ja vabade isotoopide eemaldamiseks. Kuid parim viis radionukliidide eemaldamiseks on tee, mis on valmistatud kuiva chufa lehest. Jook on eriti kasulik neile, kes elavad ökoloogiliselt ebasoodsates piirkondades, kus õhk ja pinnas on tugevalt reostunud.\nMaapähkli juurtega leotatakse kiiresti hambavalu. Loputage suu piisavalt sooja lahusega ja kaob. Ja kui te hõõrute juured pulbriks ja seejärel hõõruge segu igemete hulka, saate gingiviit ravida nii lihtsal viisil. Tervendavat puljongit on lihtne valmistada, kui:\nEsmalt tükeldage pähklite tuumad.\nTäitke mass veega.\nKeeda kompositsiooni madalal kuumusel umbes 10 minutit.\nJooge jooki iga päev terve klaasi jaoks korraga.\nKahtlemata väärib chufa nende unikaalsete omaduste kõrgeimaid märke, mis tal on palju. See ei olnud juhus, et iidsetel aegadel võisid maapähklid lauale ilmuda ainult väga rikkad inimesed. Aga täna saab igaüks endale sellist naudingut endale lubada. Hämmastava taime mugulate söömine võib oluliselt tugevdada immuunsüsteemi ressursse ja parandada tervist. Ainult me peame meeles pidama meedet.


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 6-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta I kvartalis kokku käivet 117 064 €.\nHELIPILT GRUPP OÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nHELIPILT GRUPP OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. S. , P. P. ja M. V. , seda juhtima hakkasid. T. S.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 6 aastat, P. P. 8 aastat ja M. V.l 9 aastat. HELIPILT GRUPP OÜ valdkond on muu mujal liigitamata kutse-, teadus- ja tehnikaalane...\nKÕLAVÄRV OÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nKÕLAVÄRV OÜ alustas peaaegu 8 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. S. ja M. V. , seda juhtima hakkasid. T. S.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 4 aastat ja M. V.l 6 aastat. KÕLAVÄRV OÜ valdkond on kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine. Samas valdkonnas (EMTAK 5911) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta...\nTALLINN, SALME TN 49 KÜ: Tegevuslugu 28.05.2021\nTALLINN, SALME TN 49 KÜ alustas peaaegu 4 aastat tagasi, mil juhatuse liige I. S. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 13 aastat. TALLINN, SALME TN 49 KÜ valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). Samas valdkonnas (EMTAK 68321) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 7303...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 6 516 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 117 064 €.\nTelefon (+372) 56670340\nKäibed kokku (2021) 468 254 €\nBilansimaht (2021) 167 011 €\nHELIPILT GRUPP OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nKÕLAVÄRV OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nTAMMO SUMERA FIE Füüsilisest isikust ettevõtja Logi sisse\nTALLINN, SALME TN 49 KÜ Juhatuse liige Logi sisse\nCONATUS OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nHELIPILT GRUPP OÜ Logi sisse\nKÕLAVÄRV OÜ Logi sisse\nCONATUS OÜ Logi sisse\n22.01.2020 - .... TALLINN, SALME TN 49 KÜ juhatuse liige\n20.01.2020 - .... CONATUS OÜ juhatuse liige\n04.10.2016 - .... HELIPILT GRUPP OÜ juhatuse liige\n03.03.2014 - .... KÕLAVÄRV OÜ juhatuse liige\n06.01.2010 - .... TAMMO SUMERA FIE füüsilisest isikust ettevõtja


Arutelu:Monarh – Vikipeedia\nMonarh võib olla ka valitav. Andres 30. detsember 2005, kell 17.35 (UTC)\nMonarh on küll enamasti eluaegse päritava võimuga, aga selle kaudu ei saa monarhi defineerida. Andres 31. detsember 2005, kell 11.26 (UTC)\nMonarhide valimine oli algaegadel tavaline. Praegu valitakse alati näiteks Rooma paavsti ja Malaisia kuningat. On ka monarhe, keda valitakse kindlaks tähtajaks. Andres 31. detsember 2005, kell 13.36 (UTC)\nno paneme koos erinefad faktid ritta ja saame ehk lõpuks tõese definitsiooni kokku. Kujutan ette, et enamus teatmike pakub erinevaid definitsioone ja jätab üht-teist välja siin ju hea võimalus erinevate teadmiste ja otsingute tulemusena kõige hõlmavam definitsioon kokku panna. --Nipi 31. detsember 2005, kell 13.54 (UTC)\nRaske on üldse defineerida. Andres 31. detsember 2005, kell 14.55 (UTC)\näkki kuidagi punktidega teha või mingi jaotus, et monarh on a)päritava võimuga riigipea B)valitav --Nipi 31. detsember 2005, kell 15.01 (UTC)\nAsi on selles, et monarh ei pruugi olla pärandatava võimuga, kuigi viimastel aegadel enamasti on. Ja jällegi, viimasel ajal monarh tavaliselt ei ole valitav, kuigi mõned on. Andres 31. detsember 2005, kell 15.21 (UTC)\nmõtlen ka aktiivselt lahendust ja ehk tuleb kuskilt kõrvaline abi kes suudab lahenduse välja pakkuda. Nipi 31. detsember 2005, kell 15.25 (UTC)\nKüll kamba peale ükskord tehtud saab. Andres 31. detsember 2005, kell 16.14 (UTC)\nMonarh on ainuvalitseja, enamasti eluaegse päritava võimuga riigipea, näiteks keiser, kuningas,\nSiit jääb mulje, nagu oleks keiser ja kuningas alati päritava võimuga.\nEi jää, siia on kirjutatud: "enamasti".--X 15. jaanuar 2006, kell 13.02 (UTC)\nSeda võib nii tõlgendada, sest pole üheselt mõistetav, mille kohta "näiteks" käib. Andres 15. jaanuar 2006, kell 13.15 (UTC)\naga ka "juht" (Вождь, Führer, Il Duce jne.).\nSiinnimetatud ei ole monarhid. Andres 15. jaanuar 2006, kell 12.53 (UTC)\nOn küll, kuna nad on ainuvalitsejad ehk monarhid.--X 15. jaanuar 2006, kell 13.02 (UTC)\n'Monarh' on keerulisem mõiste. Just see on peamine vaidlustamise põhjus. Andres 15. jaanuar 2006, kell 13.15 (UTC)\nMõnedel juhtudel monarh ka valitakse, näiteks kui eelneval monarhil ei olnud pärijat või kui eelnev riigipea ei olnud monarh.\nSiit jääb mulje, nagu oleks valimine tingimata erandlik. Andres 15. jaanuar 2006, kell 12.53 (UTC)\nValimine ongi erandlik, kuna valdaval enamikul juhtudel on monarhi staatus päritav.--X 15. jaanuar 2006, kell 13.02 (UTC)\nSiinmainitud juhud ju ei räägi vastu päritavusele. Mõned monarhid valitakse alati. Nende puhul ei ole valimine erandlik.\nHeh-heh, mis nüüd valesti on?--X 15. jaanuar 2006, kell 13.07 (UTC)\nKindlasti ei ole monarh "... aga ka "juht" (Вождь, Führer, Il Duce jne.)." Sellise titulatuuriga valitsejad ei ole monarhiate eesotsas. Mh Il Duce ei olnud monarh. Itaalial oli täiesti seaduslik kuningas (kuni II maailmasõja lõpuni). "juht" on nö isehakanud valitseja/klanni loodud termin, mis on määratud olema monarhi vääriline, st sama 'jumalik'. Ühesõnaga "ersats". Monarh valitseb riiki, mille riigivormiks on monarhia (absoluutne, konstitutsiooniline vm). NLiit polnud mingil juhul monarhia, samuti natsi-Saksamaa. - Urmas 15. jaanuar 2006, kell 13.30 (UTC)\nNõukogude Liit oli (vähemalt Stalini ajal) absoluutne monarhia. Stalin isegi ütles: "Venemaal ollakse harjunud, et riiki juhib üks inimene." On väga vähe näiteid, kus võim oli nii absoluutselt ühe inimese kätte koondunud, kui see oli Stalini NSVL-is.--X 16. jaanuar 2006, kell 00.25 (UTC)\nItaalia kuningal ei olnud sellel ajal mitte mingisugust võimu. Ta oli fiktiivne riigipea.--X 16. jaanuar 2006, kell 00.25 (UTC)\nSellistel juhtudel kasutatakse sõna "diktaator", mitte "monarh". Tänapäeval on enamik monarhe "fiktiivsed". Andres 16. jaanuar 2006, kell 07.42 (UTC)\nMinu arvates peaks "monarh" üldiselt tähendama ikkagi ajaloolise tiitli ja traditsioonidega valitsejat, nagu kuningas, keiser, suurhertsog, aga ka paavst. 20. sajandi autokraadid ei saa olla monarhid, sest neil puudus tavaliselt legitiimne alus tõusta võimule ja nad ise ei kutsunud end kunagi selliselt (muidugi mõned, näiteks Albaania kuningas Zogu, võttis endale just oma võimu legitimiseerimiseks monarhi tiitli, aga neid, kellel mingit (pseudo)traditsioonilist tiitlit polnud, ei saa minu arvates monarhideks nimetada). Monarhia peaks haakuma rojalismi mõistega. Athanasius Soter 27. jaanuar 2006, kell 11.50 (UTC)\nTabelis on mitu asja ilmselt valesti. Andres 27. mai 2006, kell 20.47 (UTC)\nMis on nende paranduste mõte? Andres 21. november 2006, kell 16:45 (UTC)\nKas pean tabelis need parandused ükshaaval lahti seletama.Kalev.\nParandusi on nii palju, et ma ei suuda kõigi kohta küsida. Miks näiteks on "tsaari" juures link Venemaale, keisri juures link Vene Keisririigile? Minu meelest on õige "Venemaa Keisririik". Miks asekuningriikide nimed on parandatud lühendatud kujule? Andres 22. november 2006, kell 12:19 (UTC)\nHüva, alustame siis otsast peale. Venemaa sai tsaaririigiks 1547, keisririigiks 1721. Allpool vaidlustatud paruni valduse kohta ei oska aga hinnangut anda, ehk Itaalias saavutas mõni neist sõltumatuse. Kalev.\nJah aga küsimus on selles: miks on "tsaari" juures link Venemaale, keisri juures link Vene Keisririigile? Miks ei võiks mõlema juures olla "Venemaa" või siis ühe juures "tsaaririik" ja teise juures "Keisririik"? Arusaamatu on ka asekuningriikide linkide asi. Andres 22. november 2006, kell 12:43 (UTC)\nJah, teil mõlemal on õigus, kuid ma pole ka kogu seda artiklit ise teinud ning siin on eelmise kasutaja pärandit kõvasti sees. Vastuseks ka tundmatule kasutajale, et minu meelest polnud ei parun ega ertshertsog riigipead, asekuningas oli aga amet ja mina kustutaksin need lahtrid ära. Küll aga vajavad täiendamist islami ja hinduismi osa, kuid probleemiks on see, et kaasaegseid monarhe pole sealkandis eriti palju, hinduismis ainult Nepaal, budismi osas Bhutan. Kalev.\nMina ju ei küsi kogu artikli kohta, vaid ainult paranduste kohta, mis Sina tegid. Andres 22. november 2006, kell 14:38 (UTC)\nVaatasin üle, et "Vene keisririik" oli varasem kui minu versioon. Küsin veel üle, kas asevalitsejad ja parunid jätta sisse või mitte. Kalev.\nÕieti parandatud seda tabelit, vaatan... Muideks, monarhiks saadakse kroonimise läbi. Seda pole siin artiklis kuskil nimetatud. --Lulu 21. november 2006, kell 17:42 (UTC)\nEi saada. Üldiselt on üleminekuhetkeks eelmise monarhi surm ehk muul teel ametikoha vabanemine. Ainsaks erandiks (vähemalt Euroopas) on praegu minu teada Belgia, kus kuninga valitsemisaega loetakse ametivande andmisest.\nMõistega on veidi keerulisem ja seda on vaja veidi kaaluda. Monarhi ei pea tingimata kroonima, nagu Norra kuningat ei kroonita, kuid ta vannutatakse ametisse. Samas tuleb siin asumaade värk veidi lahti kajastada, sest minu meelest - võin ka eksida - aga need asumaad ei moodustanud sõltumatuid riike, olid pigem koloniaalvaldused. Paruni valduse kohta ei oska ma eesti keeles sobiliku vastet pakkuda. Probleem on ka selles, et erinevates riikides on erinevad aadlitiitlite hierarhiad ja antud juhul on lihtsalt kõik ühte patta pandud. Kalev.\nMõistega ei hakanud vaeva nägema, kuid otsustasin muuta artikli Euroopa kesksust tunduvalt avaramaks ja mõtlesin mitte Euroopa monarhid paigutada eraldi tabelitesse, kuna siis on nende süsteem paremini jälgita. Kuna ei ole võõrkeeltes pädev, tuleks mitte Euroopa tiitlid üle kontrollida. Samas on ka Euroopa osas segadus, kuna Saksamaal on tiitlid: Printz ja Fürst, kuid mujal lihtsalt prints. Nii et kui soostute minu poolt pakutava süsteemiga, siis tuleks hakata tabeleid täiendama ja vajadusel ümber korrastama. Kalev.\nMinu arust ei ole parun valitseja-, vaid aadlitiitel ja sellisena ei kuulu artiklisse.\nJa asekuningas on nimetatav ametikoht, mitte valitsejatiitel (muidu peaks ka kuberner olema monarh?). Ja krahve on muidugi rohkem, kui tabelis antud (Altgraf, Burggraf, Rheingraf, Landgraf, Raugraf ecc.).\nMinuarust võiks näited ära jätta. Hertsog- ja vürstkondi oli Euroopas väga palju. Kõiki nimetada ei saa ja nende hulgast mõne valimine on raske. Ertshertsog ei ole minu meelest monarh. Välja võiks jätta paruni. Ja juurde peaks lisama ehk ka kirikuvürstid (peapiiskopid ning ehk ka piiskopid).--WooteleF 8. oktoober 2009, kell 14:49 (UTC)\nOmalt poolt oskaks juurde lisada veel ühe monarhitiitli: (maa)isand, saksa Herr. Näiteks Lippe isandaid (Herr zu Lippe) võiks monarhideks nimetada küll. Ilmselt veidi teine asi on riigirüütlitega, kes otse keisrile allusid. Kuigi ka neid saab teatud mööndustega riigivalitsejateks pidada. Paruniriigist pole aga tõepoolest siiani kuulnud. Ertsheertsogit võiks aga monarhiks pidada küll: 15. kuni 19. sajandi alguseni oli Austria valitseja ametlik tiitel just ertshertsog. Athanasius Soter 27. november 2010, kell 12:50 (EET)\nLisaks veel, et nii artiklis kui ka arutelus on täielikult välja jäänud Prints. Henn Sarv 14. oktoober 2012, kell 21:50\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Monarh&oldid=3271230"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:51, 14. oktoober 2012.


Volkswagen esitles Detroidis NCC kontsepti - Tulevikuautod - Uudised - motors24.ee\nAvaleht » Uudised » Tulevikuautod » Volkswagen esitles Detroidis NCC kontsepti\nVolkswagen esitles Detroidi autonäitusel New Concept Coupe (NCC) ideeautot, mis eeldatavasti on Golf kupee prototüüp. NCC on hübriidauto ning hakkab baseeruma Golf/Jetta platvormil.New Concept Coupe kapoti all on 1,4-liitrine TSI mootor, mis arendab 150 hobujõudu ja 220 Nm ning on ühendatud 7-käigulise DSG käigukastiga. Lisaks aitab autot edasi liigutada 27 hobujõudu arendav elektrimootor. NCC numbrid on hämmastavad – CO2 heitgaase ainult 98 g/km, 0-100 km/h 8,6 seundit, tippkiirus 227 km/h ning keskmine kütusekulu 4,2 L/100km.Kontsept on 4,54 meetrit pikk, 1,78 meetrit lai ning 1,41 meetrit kõrge. Kuigi ametlikku teadaannet kinnitusest veel ei ole, jõuab NCC ilmselt jjärgmise kahe aasta jooksul tootmisesse.


Spotify uus rakendus lastele on varsti tulemas 6000 laulu koguga - Uudised 2020\nSpotify uus rakendus lastele on varsti tulemas 6000 laulu koguga\nKuidas saada Spotify lapsi\nSpotify Kids pakutavad laulud\niOS Animation 1 (Oktoober 2020)\nOn detsember ja olete valmis oma isikupärastatud esitusloendiks Wrapped, mis tutvustab kõiki viimase aasta jooksul tehtud suurepäraseid muusikalisi valikuid. Olete psüühiliselt elanud läbi oma suviste jamade, kevadiste lugude ja veel palju muud … kuni mõistad, et Moana võtab enda alla kolm su laulu tippu.\nSee on vaid üks põhjus, miks vanemad vajavad spetsiaalset lastele mõeldud uut eraldi voogesituserakendust Spotify Kids, mis käivitati just Iirimaal oma esmase beetatesti jaoks. Selle peamine tõuge on see, et vanemad võivad usaldada, et selles rakenduses ei esitata midagi muud kui ainult lastelaule (või muusikat, mis on igal juhul täiesti lapsele sobiv) ja et teie laps ei hakka tingimata laulma "teie" kui tahate, et mulle läheks nagu Patrónile, nagu mu õetütar teeb. (Kuid ma armastan Taylor Swifti ja julgustan õetütart seda laulu laulma … seda tädid mõnikord teevad.)\nPildi suum Spotify\nSEOTUD : 10 lasteaialaulu YouTube'is, et kodus laulma hakata\nSpotify Kids on eraldi reklaamivaba rakendus, mis on praegu allalaaditav Iirimaa klientidele, kes juba maksavad Spotify Premium for Family eest. (Vaadake, kas Spotify Kids järgmise paari kuu jooksul USA-d lööb!)\nKuidas see töötab: saate luua konto oma lapse nimega (või hüüdnimega, kui te ei soovi, et Spotify teaks tema pärisnime) ning lapse sünnipäeva sisestamine on valikuline ja kohustuslik kinnitada, et olete seaduslik hooldaja. Spotify esindaja väidab, et nad ei jaga seda, kuid nad jälgivad, mida teie laps kuulavad, ja pakuvad teile rohkem seda, mis neile meeldib.\nSpotify for Kids avab umbes 6000 laulu ja looga raamatukogu, kuid kasvab sealt edasi. Kõik valitakse ja kureeritakse tegelike inimtoimetajate poolt, nii et laule ei sõeluta lihtsalt needussõnade robotite poolt, vaid inimesed kontrollivad neid, et olla kindel, et nad ei tähista halba käitumist.\nSeal on kanal väikestele lastele ja üks vanematele lastele ning vanemad saavad teada, milline neist on iga lapse jaoks parim, kuni neli last pere kohta. Üldiselt sisaldab väikelaste sektsioon lasteaia riime, magamamineku lugusid ja tobedaid lugusid, samas kui vanemate laste sektsioon tutvustab lastele turvalisemaid pop-lugusid (Bruno Mars, Ariana Grande, minu armastatud Taylor Swift) ja pikemaid lugusid, nagu Roheliste teede Anne.\nSEOTUD : 50 parimat jõululaulu lastele\nAinus negatiivne külg, mida ma näen, on see, et kui teie pere armastab näiteks Stevie Wonderi laule varjata, nagu meie oma, ja soovite, et teie laps neid kuuleks, peate seda tegema ikkagi perena oma täiskasvanu kaudu Spotify konto. Lapse kontole Spotify for Kids ei saa lugusid lisada; ettevõte ise hoiab seal valitsevat muusikat täielikult kontrolli all. Kuid see ohver on seda väärt, kui teie koolieelikud saavad magamistoaga tableti võtta ja tunni aja jooksul külmutatud tantsupidu pidada, ilma et teil oleks vaja kaasa lüüa.\nSpotify uues lapsesõbralikus rakenduses pole vanusepiiranguid; võiksite oma 6-kuusele lapsele konto teha ja kasutada seda hällilaulude ja laste riimide mängimiseks, hoides neid enda kontolt eemal. Kuid Spotify kavandas rakenduse kasutamiseks ka 3-aastaste laste jaoks, võib-olla tahvelarvutil, kui nad on autos või lennukis, ning on muutnud pudi-padi sõrmede navigeerimise ülilihtsaks.\nKümnete väikelaste esitusloendite hulgas on „Liiklusummikud” (kõik laulud sõidukite kohta!) Ja „Dinosaurused”, kuid on ka esitusloendeid, kus pole muud kui Disney laulud, kõik Lego-filmilood jne. Vanemad saavad kontrollida, mida nende laps mängib. ja saavad soovi korral seada täiendavaid piiranguid.\nSEOTUD : 14 parimat magamaminekulaulu lastele


PIXMA TS8250 seeria – printerid - Canon Eesti\nParim kõik-ühes kodune printer, mis rahuldab kõik teie pere vajadused. Kuue eraldiseisva tindiga printer pakub suurepäraseid fotosid, kerget ühenduvust ja stiilset disaini.\nSaavutage fotolaborikvaliteediga fotod tänu stiilsele kuue tindiga kõik-ühes seadmele\nTänu kuuele eraldiseisvale tindile, mille hulgas on ka fotosinine, mis aitavad teralisust vähendada ja detaile esile tuua, saate printida suurepäraseid kuni A4-formaadis pilte otse nutiseadmest või pilveteenustest.\nKasutage rakendust Canon PRINT ja PIXMA Cloud Link, et hõlpsasti printida, kopeerida ja skannida. Või printige AirPrinti (iOS) või Mopria (Android) kaudu.\nHäälkäsklustega kontrollitav printimine\nIntegreerige oma seade nutikoduga ning paluge Amazon Alexal* värvimislehti ja eelvalitud malle printida või tinditaset kontrollida.\nLisaks ruudukujulistele fotodele, magnetitele ja kleepsudele võite nüüd luua ka oma küünekaunistusi, kasutades meie ainulaadset küünekleepsude jaoks mõeldud prindimaterjali ja rakendust.\nPrintige oma lugu vaid sekunditega\nKodune printimislahendus on kiirem ja parem kui prinditeenuse tellimine. Printige hetkega suurepäraseid ja detailseid fotosid, kasutades koduseks kasutamiseks mõeldud kõik-ühes seadet.\nParim kvaliteet, madalam hind\nKasutage Canoni originaaltinte ja prindimaterjali ning tagage parimad tulemused. Samuti saate vähendada kulusid ja printida rohkem, kui kasutate XL- või XXL-tindikassette.\nKõik-ühes printer – PIXMA TS8250 seeria\nPIXMA TS6250 seeria\nTõhustage printimist ja skannimist ning nautige juhtmevaba ühenduvust selle universaalse seadmega.\nVaata üksikasju Canon PIXMA TS6250 seeria \n* Amazon, Echo, Echo Plus, Echo Dot, Echo Spot, Echo Show, Amazon Tap, Alexa ja kõik seotud logod on ettevõtte Amazon.com, Inc. või selle tütarettevõtete kaubamärgid.


„Rapla Kesklinna Kooli väärtuste ning koostööpõhimõtete väljatöötamine“ | Rapla Kesklinna Kool\n„Rapla Kesklinna Kooli väärtuste ning koostööpõhimõtete väljatöötamine“ 22. august Admin\nSA Innove toetab programmi „Pädevad ja motiveeritud õpetajad ning haridusasutuste juhid“ tegevuse „Õpetajate ja koolijuhtide professionaalse arengu toetamine“ raames projekti „Rapla Kesklinna Kooli väärtuste ning koostööpõhimõtete väljatöötamine“. Projekti tulemusena ümberkujundusperioodi (2018-2019) käigus tegeletakse Rapla Ühisgümnaasiumi baasil loodud tugeva meeskonna ja uuenenud õpikäsitust kasutava organisatsiooni (Rapla Kesklinna Kooli) väärtuste ning koostööpõhimõtete väljatöötamistega.\nProjekt keskendub eelkõige õpetajate koolitamisele.\nEesmärk on üleminekuperioodil 2018 -2019 kujundada uue kooli kuvand, mis hõlmab organisatsiooni juhtimist, õpikäsituse ja meeskonnatöö uuenenud põhimõtete rakendamist. Projekti kaugemaks sihiks on luua tugev ja hästitoimiv põhikool, kus õpetajad tegutsevad ühise meeskonnana. Luuakse ühtsed põhimõtted ja väärtused.\nProjekti tulemusena kasutab enamik õpetajaid uuenenud õpikäsitusele toetuvaid meetodeid ja muutub mõtteviis. Õpetajatel on tugev ühine meeskonnatunnetus, koostöine probleemilahendusoskus, reorganiseeritud põhikoolil on selge ühine arenguvisioon.


Leedo firma Compakt Kinnisvara: Kruusimäe eksitab avalikkust - Saarte Hääl\nLeedo firma Compakt Kinnisvara: Kruusimäe eksitab avalikkust (4)\nVjatšeslav Leedo kontrolli all olev kinnisvaraarendusfirma Compakt Kinnisvara kinnitas, et Tallinna linnavolinik Tarmo Kruusimäe eksitab avalikkust, seostades Leedot Tallinna linnaametnike vahistamisega.\n“Samuti ei vasta tõele Tarmo Kruusimäe väide, nagu oleks Leedo või Leedoga seotud äriühing saanud ühekordsete majade vahele viiekorruselise hoone ehitusõiguse. Esiteks ei ole veel midagi saadud, teiseks ei taotlegi ettevõte viiekorruselise maja ehitamist,” seisab ettevõtte pressiteates.\n“On erakordselt häiriv, kui spekuleeritakse valeandmetega ning kahjustatakse sellega konkreetsete inimeste ja ettevõtete mainet. Eeldame, et kodanik Kruusimäe saab oma eksimusest aru ja vabandab Leedo ees,” teatati ettevõttest.\nKapo pidas eile pistisekahtluse tõttu kinni Tallinna linnavalitsuse nõuniku Ivo Parbuse ning Kristiine linnaosa vanema asetäitja Aleksander Raide.\nKriminaalasja menetletakse karistusseadustiku paragrahvi alusel, mis käsitleb korduvat pistise võtmist. Kahtlustus käsitleb detailplaneeringute menetlemise protsessi käigus tekkivate probleemide lahendamist raha eest.\nKristiine hoolekogusse kuuluvale IRL-i liikmele Tarmo Kruusimäele ei tulnud Tallinna linnaametnikele esitatud kahtlustused üllatusena.\n“Kui meenutame kas või seda, kuidas (Vjatšeslav – toim) Leedo sai ühekordsete majade vahele mitmekordse maja ehitamisõiguse, mille eest linnaosavalitsus täielikult seisis,” ütles Kruusimäe eile Päevalehele. “Neid hämaraid tehinguid on veel, kas või Andres Operile jalgpallistaadioni eraldamine.”\nLeedo: ma olen päris hämmingus\nVjatšeslav Leedo: Ma ei tea, miks. Kruusimäe on seal volikogus saadik, sealt see linnuke on lendu lastud. Ma ei tea, miks linnasaadik selliseid asju räägib, kas on mölapidamatus või mis asi. Ma olen päris hämmingus. Linnuke on lahti lastud Kruusimäe poolt ja ootame, kas ta vabandab või ei vabanda. Kui ei vabanda, siis ilmselt oleme sunnitud laimamise eest otsima kohtult kaitset.\nCompakt Kinnisvara on Saare Finantsile kuuluv firma. Ilmselt selle baasil keegi on mingisugust asja oletanud. Ma olen sada protsenti kindel, et Compakti töötajatest ei ole keegi altkäemaksu andnud. Nad ei tohi anda ja ei saa anda. Ma ei saa aru, mille eest anda pistist, kui projektide menetlemine toimub aastaid.\nKujutage ette, kui ma ütlen teile, et te peksite kedagi tänaval, kuigi te pole seda teinud! Märk jääb igal juhul külge. Saadikud peaksid kontrollima, mis nad suust välja ajavad.\nLisatud: 07.12.2008 / 18:54\nloll oed ja kommunist pealekauba. vene ajal olid sinusuguste vaenlased kevad, suvi, sügis ja talv ning rahvusvaheline imperialism. nüüd on imperialism asendunud “käputäie ärimeestega”. aga loll jääb lolliks, ei tea, et neist keegi targaks oleks saanud. katlakütja ei peagi liiga suure IQ-ga hiilgama. peaasi, et kühvlit liigutada suudab.\nLisatud: 07.12.2008 / 14:24\nKruusimägi on ju kusagil vist katlakütja. Sellised volikogus, eh demokraatia. Oli ju aeg, kus köögitüdruk riiki juhtis. Mis see katlakütja seal volikogu nüüd siis etem on. Ei saa asjadele pihta ja seletab.\nLisatud: 07.12.2008 / 14:54\nKõik saavad pihta,peale mõne UUgu,ära unusta et riigikassa on tühjaks tehtud nö käputäie ärimeeste poolt!\nLisatud: 08.12.2008 / 09:21\nuugu su IQ-ga on küll -5 hiilgaja,mine ravile!


2021. 72 lk.\nViimane kord raamatukogus käies jäin sinna riiuli ette seisma, kus uuemat kraami välja on pandud. Mingi sisemise vedru tõukel tekkis mul soov sirvida just värskeid värsse, sest kui luulet üldse mitte lugeda… võib viimati veel alla käia. Suuremat kodutööd tegemata astusin loomulikult täiega pange. Et esimene valik sattus olema Airis Erme, ei olnud üllatav, olen tema nime siin-seal ikka kuulnud mainitavat. Kahjuks on aga tegemist juba autori kolmanda luulevihuga, eelmised kaks: „Tiibadega tigu” ja „Räägime homme” ilmusid 2018, aga need jäid mul miskipärast märkamata. Seda enam oli rõõm avastada kolmandat, mille kaanepiltki äratas tähelepanu.\nVäike eelarvamus valdab mind tavaliselt siis, kui loen kaasvõitlejate õlalepatsutusi, kiitmisi ja autori tunnustamist. Ja-ja, ma saan aru, et sõbraarvustus on vajalik, aga alati ei pruugi see tabada pakku või anda piisavalt vajalikku teavet kõrvalseisjale. Seekord läks teisiti, tagakaanel kiidavad Jaan Lahe ja Igor Kotjuh kui ühest suust, et see on hea kraam, üks sõna, mida mõlemad kasutavad, on „siiras”. Lugedes ei pidanud pettuma, hinnangud pidasid paika ja ega palju lisada olegi.\nMõne ääremärkuse siiski panen veel kirja. Minu muljete kohaselt on Erme eelkõige looduslüürik, kuid mitte ainult. Et ma alles hiljuti punkluulega mälu värskendasin, kus sotsiaalne närv pingule tõmmati, siis mõjus Erme kui leebe tuul mu paletunud hingele kosutuseks. Ent ometi, üks luuletus siin kogus eristub oma hoiakult. Kõnekas on juba pealkiri, mis tuletab meelde, et… pagan võtaks, nii tuttav, aga ma ei loe enam ammu delfi kommentaariumi.\nMõeldi-öeldi, mindi hoogu,\nkilde langes nagu loogu –\njahedaid ja tuliseid,\nkarvaseid ja suliseid.\nnagu pontšik täis on rasva –\ntead ju küll, et kasuks pole,\nikka isutab mis kole. (lk 37)\nOlgu lohutuseks öeldud, et see on ka ainus luulendus, milles autor uriseb. Ülejäänud värsindused-värgindused lähevad juba kui siidi. Kirjutada Erme mõistagi oskab, kui alguses vaatasin, et vabavärss, jälle!, siis natuke süüvimist ja hopsti, riimid ajavad end sirgu. Ühe luuletuse lõpus sedastab autor juba ise: „… ja nagu jändrikud rabades / riimist mu värsid / ei tagane. (Metsapoolne, lk11). Lühidus on voorus, mida ma ikka hindan, kuigi ise sellest väga kinni ei pea, kuid Erme salmid enamasti sellised just on. Nad on ilmselt kirja pandud hetkeloome puhangus, nad ei ole väga pretensioonikad alati, ent samas manavad silme ette vahedaid elamuspilte.\non vist tulekul.\nTuul mängib saksofoni.\nkeerutab üksik koni.\nSee on täpselt selline luuletus, et võta sealt midagi ära, ta lakkab olemast, pane mõni silp juurde ning kogu krempel vajub maasse. Minimalism sõnas, kohati aforismlev laad sobib, kas Ermele üldse, aga siia kogusse vähemalt küll. Kui üldse midagi on, millega ma ei lepi, siis on see inglise keele ristamine eesti keelega. Muidugi murrab inglite keel uksest, aknast ja korstnast sisse, aga luule võiks ikka maakeeli selja sirge hoida. Luuletus „Emadepäev” (lk 24) on kurva alatooniga ema ja poja kõnelus, millest selgub, et kui vanaema enam ei ole, siis laps mäletab temast ainult hauda. Koolis joonistatud kalmu kõrvale saavad kirja kolm tähte – RIP. Rest in peace ehk puhka rahus. Mingit tõlget selle juures paraku ei olnud, millest on siiralt kahju. Kuid heameelt, kogumuljet luulekogust see muidugi ei pärsi. Eks ma sain ka ise väikese õppetunni, et ei tasu teekonda luuleriiuli manu liigselt rohtuda lasta. Soovitan, kellel veel lugemata.


Teed, tänavad, haljasalad « Keskkonnaprojekt\nTeede ja tänavate\nvaldkonnajuht, teed ja tänavad\nLiikluses ei osale ainult spetsialistid või teoreetikud. Kui autojuht näeb liiklusmärki 424 „Ringliiklus“, siis eeldab ta, et hakkab sõitma mööda ringi, mitte mööda ovaali. Alati ei ole vaja jalgratast leiutada, nii püüame ka meie mõista seda maailma niisugusena, nagu ta on.\nRiigimaantee nr 8 Tallinn-Paldiski (km 11,3) Tähetorni ristmiku põhiprojekt\nRiigimaantee nr 8 Tallinn-Paldiski (km 11,3) Tähetorni ristmiku ümberehituse põhiprojekti koostamise tegi pingeliseks üheaegselt Tallinna linna ja Harku ning Saue vallaga kooskõlastamine ning kõigile sobiva lahenduse leidmine. Kõigil omad soovid ja tegemist siiski põhimaanteega, millel veel foorid ka küljes.\nTugimaantee 61 Vooreküla-Talvikese lõigu põhiprojekt\nLigikaudu kuuekilomeetrilise tugimaantee 61 Vooreküla – Talvikese lõigu rekonstrueerimise põhiprojekti koostamine. Ehk mitte kõige keerulisem tehnilise lahenduse poolest, aga eripäraks kogu lõigu ulatuses 3D mudeli koostamine, sh kõik asfaldi- ja abikihid kaasaarvatud. Visualiseeritud samuti.


Geenitoit vajab reklaami | | Virgo Kruve koduleht\nHomeVirgo Kruve avaldatud artiklidGeenitoit vajab reklaami\nGeenitoit vajab reklaami\nTaas kord kaikus Eestis Ameerika Ühendriikide suursaadiku Joseph Michael DeThomase eksimatu tõekuulutus: 19. novembril Tartus Eesti Põllumajandusülikoolis\npeetud loengus kuulutas ta geneetiliselt muundatud taimede ja toidu vajalikkust eestlastele (EPL 20.11.2003).\nPositiivse näitena tõi saadik USAs vohava geenitoidu (80% maisist). Selle vastased pidid olema tagurliku mõttelaadiga ja süüdi maailma näljahädas. Iga riigi ametniku ülesanne ongi oma riigi erafirmade ärihuvide kaitsmine. Praegu on suurimad geenitoidu valmistajad ja tarbijad just Ameerikas. Euroopa Liit on seni sellele toidule vastu seisnud ja Eesti pääses napilt Older Grupp OÜ seatud geenilõksust.\n29. juulil 2002. aastal teatas USAIDi esindaja Roger Winter BBC TVs, et kui põua ja sõja tagajärjel kuue miljoni inimese näljaga silmitsi seisvad Zimbabwe ja Mosambiik USA pakutud geenimaisi vastu ei võta, siis muud abi neile ei antagi. Seejuures eitas ta soovi reklaamida USA firmade patenteeritud toitu. Riikide palutud raha 600 miljonit dollarit jäi laekumata ja vastutavaks tehti Euroopa teadlaste hoiatusi järginud poliitikud.\nTänu suursaadikule võisime käesoleval aastal esmakordselt liituda kõigi nende paari tosina riigiga, kus 27. jaanuaril tähistati holokausti päeva. Kentmanni tänav on muudetud Tallinna kõige jalakäijatesõbralikumaks. Ainus tagasilöök oli elektrijaamade erastamise (USA firmale NRG, mis praegu on pankrotiohus) soovituste eiramine.\nIlmus 26. november 2003 ajalehes Kesknädal\nVirgo Kruve: E-hääletajate arv enam ei kasva


Ettevõtte ajalugu – Palmet OÜ\nAsud siin: Avaleht / Ettevõtte ajalugu\nPalmet OÜ ajalugu\nPalmet OÜ on loodud 1989. aastal Tartumaal, Assikveres. Väikefirma „Palmet“ loodi Eesti NSV Riikliku Agrotööstuskoondise ja Jõgeva rajooni Pala kolhoosi poolt. Firma põhiülesandeks oli elanikele, asutajatele, majanditele, ettevõtetele ja organisatsioonidele:\nKaherealiste kartulipanijate valmistamine\n1,6m laiuste lausaharimiskultivaatorite valmistamine\nKasvuhoonete karkasside valmistamine\nKasvuhoonete kastmissüsteemide valmistamine\nKasvuhoonete automatiseeritud õhuniiskuse reguleerijate valmistamine\nKeskkütte katelde valmistamine\nPõllumajandustehnika tehniline hooldamine ja remont\nTöötajate arv oli esialgu 6 inimest. Aegade alguses olid meie tegevused suunatud kartulisaputajate-ja panijate valmistamisele. 1990.a. toodeti ligi 200 kartulipanijat ja 20 lausharimiskultivaatorit.\nVäikeettevõtte tegevuse alustamiseks vajalikud põhivahendid anti Pala kolhoosi bilansist ja soetati juurde väikeettevõte oma vahenditega.\n14. jaanuaril 1993.a. otsustasid väikefirma „Palmet“ töötajad asutada aktsiaseltsi „Palmet“. Aktsiaselts „Palmet“ oli väikefirma „Palmet“ õigusjärglane. Õigusjärgsus teostus väikefirma likvideerimises ja väikefirma õiguste, kohustuste ja varade üleminekuks aktsiaseltsi seaduste ja normaktiivaktide ettenähtud korras.\nEttevõtteregistrist üleminekul äriregistrisse otsustasid aktsionärid jätkata tegevust osaühinguna. Osaühing võttis endale kõik aktsiaseltsi õigused ja kohustused suhetes teiste juriidiliste ja füüsiliste isikutega, s.h. töölepingutest tulenevad õigused ja kohustused. Ümberkujundamisotsus võeti vastu aktsiaseltsi „Palmet“ üldkoosolekul 27.juuli 1997.a. Kinnitati osaühing Palmet põhikiri ja juhatuse esimeheks valiti Aivo Kikkas, kelle eestvedamisel toimib ettevõte tänase päevani.


Imre Tiidemann nõuab sõdursportlaselt korda - Eesti Päevaleht\nJuulis tuli kaitsejõudude staabi- ja sidepataljoni juures tegutsevasse spordirühma aega teenima 26 sportlast, kes pidid kätekõverdustes, kõhulihaste harjutustes ja kahe miili (3,2 km) jooksus täitma noorsõduri normid. Vastsete ajateenijate jõud ja vastupidavus valmistasid kolmel olümpial osalenud spordirühma ülemale pisut meelehärmi.\n„Tavaliselt ei suuda miinimumnorme täita üks-kaks uut spordirühma poissi, aga seekord ei saanud nendega mitu kaitseväelast hakkama,” ütles kapten Imre Tiidemann. „Meenub, kuidas ka maletaja Meelis Kanep ei täitnud siia tulles norme, aga ta ajas end kahe nädalaga vormi ja täitis nõuded.”\nHoolimata vigastatud puusast täidab Tiidemann kõigil kolmel alal noorsõduri maksimumnormid.\n„Vahel olen poiste kallal norinud: „Enne väeosast välja treenima ei saa, kui kogute minust rohkem või sama palju punkte,”” lausus ta.\nKümnenädalast noorsõduriõpet alustasid näiteks korvpallur Kristjan Kitsing ja suusataja Kaarel Tammjärv.\n„Tammjärv avaldas soovi oma kohustus riigi ees täita, et seejärel taas pühenduda õppimisele ja spordile,” lausus Tiidemann. „Mida varem noorsportlane kaitseväeteenistuse läbib, seda parem.”\nKalev/Cramo treeningutele Kitsing õppeperioodil ei saa, kehalist vormi saab ta hoida joostes ja jõusaalis rassides. Kahjuks ei tule ka hommikuvõimlemine.\n„Väljaõpe on intensiivne ja õpetab distsipliini järgima, kell kuus on äratus ja enne kella viit õhtul nad istuda ei saa,” lausus Tiidemann, kelle üks ülesandeid on spordialaliitude ja pataljoni ülemaga ajateenijate treeningugraafiku koostamine.


SISUTURUNDUS Kuidas suvel grillipidudega enda tervisele mitte liiga teha? 10 märki, et sind kimbutab C-vitamiini vaegus 5 kõige kahjulikumat dieedinippi, mida toitumisnõustajad on kuulnud Keha täielik taastumine suurest joomingust võib võtta lausa kuu aega (1) SISUTURUNDUS Mida teha, kui pea valutab? Arst selgitab, miks esineb suviti sagedamini kõhuhädasid Lapsena vähki põdenud naine otsis 30 aastat hiljem üles medõe, kes muutis ta elu Kuidas grillida liha nii, et selles ei tekiks mürgiseid ühendeid?\nKondüloomid 12.10.11 / Naistehaigused\nTere! Mu mehel on kondüloomid. Nimelt juba kaks kuud kestnud... Ma ei tea, kas olen ka nakatunud, mul mingeid märke küll pole. Olen ise veel rase ka 4. kuud. Kas see ohustab mu last ja kas ma võin nakatunud olla?\nKui ohtlik haigus see on ?\nTere. KU teil kodüloome pole, siis ilmselt teie immuunsüsteem on tugev ja te ei nakatu. Mee peab minnema arsti juurde. kas veneroloogi või androloogi poole ja peab end ravima. Last need ei ohusta kui teil ka need välja löövad. oluline on ,et enne sünnitust ravida, Laps nakatub ainult otsesel kontaktil nendega ja see juhtub sünnituse ajal kui sünnitus tupe kaudu ja need teil olemas. DR Kadastik


Menetlusse võeti eelnõu Euroopa kodanikualgatuse kohta - Riigikogu\nMenetlusse võeti eelnõu Euroopa kodanikualgatuse kohta\nValitsuse 16. septembril algatatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/788 „Euroopa kodanikualgatuse kohta” rakendamise seaduse eelnõu (74 SE).\nKodanikualgatus peab koguma üks miljon toetushäält vähemalt seitsmest liikmesriigist. Algatus võimaldab eri liikmesriikide kodanikel mõjutada EL-i poliitika kujundamist. Uus määrus kehtestati selleks, et suurendada EL-i kodanike võimalust osaleda demokraatlikus elus ja muuta Euroopa kodanikualgatus korraldajate ja taotlejate jaoks vähem koormavaks ja kasutajasõbralikumaks ning seeläbi tuua EL-i kodanikele lähemale. Juhtivkomisjoniks määrati põhiseaduskomisjon.\nValitsuse 16. septembril algatatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni meretöö konventsiooni koodeksi 2014. ja 2016. aasta muudatuste ratifitseerimise seaduse eelnõu (75 SE).\nMeretöö konventsioon võeti vastu 23. veebruaril 2006 eesmärgiga luua ühtsed põhimõtted tagamaks kõigile meremeestele inimväärsed töö- ja elamistingimused. Riigikogu ratifitseeris meretöö konventsiooni 23. veebruaril 2016 ning see jõustus Eesti Vabariigi suhtes 5. mail 2017. Konventsiooni on ratifitseerinud 92 ILO liikmesriiki. Juhtivkomisjoniks määrati õiguskomisjon.


2017. aasta New Yorgi mänguasjade mess: häkkitavad mänguasjad 🏠 | June, 2022\n2017. aasta New Yorgi mänguasjade mess: häkkitavad mänguasjad\nMakerite õpetajana, kes töötab õpetajate, raamatukoguhoidjate ja vanematega, küsitakse palju sellest, millised õppimänguasjad ja komplektid on minu arvates väärt. Sellepärast ma armastan jalutada New Yorgi Toy Fairi ja vaadata, millised uued tooted on silmapiiril. Tänavusel messil pakuti palju ahvatlevaid võimalusi, mida jagan ma paari päeva jooksul aruannetes.\nSüdamega püütud mänguasjade hulgas olid mitmed, kes lihtsalt palusid häkkida. Loomulikult on enamasti täiskasvanutel oskused (ja rahalised vahendid) rakettvõimsuse lisamiseks mudelautodele või RC-robotile relvastada. Kuid alltoodud toodete puhul võivad motiveeritud vanemad lapsed ka vähe täiskasvanute abiga toime tulla.\nEsmapilgul näeb ZoZbot välja nagu tavaline riiul. Aga see on tegelikult robotplatvorm, mis on mõeldud häkkimiseks. Selle omnidirectional ratastega alus sarnaneb retro sõidab taldrik, kupli tuuleklaas, mida saab eemaldada, nii et saate sisestada kujukeste või klõpsata 3D trükitud iseloomu oma disaini. Looja Ken Miller selgitas, et tulevikuplaanid nõuavad tarvikuid, nagu iseseisvalt juhitav kaamera, kahur või küünis. Kuid ta kavatseb teha ka CAD-failid ja spetsifikatsioonid kättesaadavaks, nii et saate oma 3D-printeril või laserlõikuril luua.\nZoZbot on mõeldud kasutamiseks mängudes ja selle DIY staadion on samuti kohandatav, koos failide ja osadega, mida saab kasutada oma passiivsete või mootoriseeritud moodulite loomiseks. Mõtle minigolfi või pinball-väravaid ja takistusi. Samuti saab bot jalgpalli või piljardiga kohandatud mängude ümber lükata tennisepalle ja muid objekte. Selle juhtimiseks laadige ZoZboti rakendus telefoni. (Sellel aastal kuvatakse paljudes tech mänguasjades kontrollerite rakendusi.) Zozbot peaks olema varsti saadaval.\nErandiks ekraani ja robotite integreerimisest on Primo Cubetto inspireeritud Logo Turtle robotitest, kuid kujundatud pärast kõige kõrgema kvaliteediga puidust koolieelset mänguasju. Ja see on Montessori poolt heaks kiidetud, mis vastab põhimõttele, et noored lapsed õpivad kõige paremini oma kätega. Lapsed kontrollivad kasti sarnase kahe ratta robotite liikumist sobiva plaadiga, mis näeb välja nagu need väikelapse kujuga sorteerimisseadmed - ekraanil, juhtmel või juhtkangil ei ole nähtavat. Juhatus on tegelikult programmeerimisplatvorm ja värvilised kujundid esindavad käske. Lapsed paigaldavad käskude tükid plaadi järjekorras olevate auku, et programmeerida Cubetto, et liikuda edasi, tagasi, paremale või vasakule. Järgmisele tasemele viimiseks võimaldab funktsionaalne osa kasutajal määrata liikumismustri, mida korratakse alati, kui funktsiooni tükk ilmub. On isegi “inversseid” ja “juhuslikke” käske, mida saab kasutada veelgi keerulisemaks.\nKomplektis on ka tegevusraamat ja pehme tšeki kaardid, mis on kaetud ruutudega erinevates mustrites. Tegevused väljakutsed lapsed jälgida mustrid ja lõpuks õige ruudu. Kõik see tähelepanu disainile muudab Cubetto ideaalseks eellugejatele.\nCubettot on kasutatud vanuses kolm kuni seitse. Aga mis siis? „Ära ütle kellelegi,” kinnitab Primo tegevjuht ja kaasasutaja Filippo Yacob, kuid võite avada Cubetto ja pääseda sinna juurde. Cubetto keskmes on Arduino Leonardo, mida saab programmeerida standardse Arduino keele ja isegi Scratchi abil. Ettevõte näeb ette kliendid, kes kohandavad praktilist kodeerimiskeelt ja -plokki, et juhtida peaaegu igasugust ühendatud seadet, alates nutitulelaternatest kuni droonideni. Huvitav on näha, kas esimesed häkid on pärit vanematelt või seitsmeaastastelt. Cubetto jaehind on $ 225 ja ekstra seikluspakett on saadaval täiendavate kaartide ja lugu raamatutega.\nVaadates Actev Arrow Smart-Karti läbi selle tempo ümber Javits Centeri fuajees asuva takistusraja, oli raske mitte mõelda Power Racing seeriale World Maker Faire New Yorkis. Mida võiksid need mehed selle lapsega teha? Nagu selgub, palju. Alustajate jaoks saab Actev 12 mph-st, võrreldes standardvarustusega 5 mph, lüüa 12 mph paremale. Keha on lihtne asendada oma disainiga.\nAga Actevil oli veel üks varjatud eelis - GPS-i juhtimine. Vanemate jaoks võimaldab Actevi rakendus kontrollida nii Smart-Karti kiirust kui ka valikut. Vajaduse korral võivad nad isegi hädapidurile vajutada. Häkkerile? Noh, üks Kalifornias tegutsev tech-savvy fänn töötab oma lõbusa suurusega autonoomsete autode loomisel. Arrow Smart-Kart läheb alla $ 1000, koos Formula võidusõiduauto kehaga. Eeldatakse, et see saadab kevadel.\nAir Rocket Glider ja Air Rocket Launcher v2.0 2019\nÜlevaade: Actobotics Building System 2019\nKartongist armor muudab lapsed kangelasteks 2019\nMaker Pro uudiskiri - 05/29/14 2019\n3D trükkimine kodu ümber: mängu tuba\nShawn Thorsson just loonud tähtsaate sõjaflambroomi kiivri koopia\nVaata: Trippy LED Light Show võtab lennuki vanasse lennukisse\n3D trükkimine maja ümber: õuel\nKingitused 3D trükkimise entusiastile\nHalloweeni lingid - üle 250 asja, mida teha, häkkida, ehitada ja teha "DIY Halloweeni" jaoks\n3D trükkimine kodu ümber: kontor


Etendused toimuvad Genialistide Klubis, kell 18.00! Piletid 5/7 €. Kogu festivali pass 10€. 11. oktoobril mängib Loominguline Laboratoorium "Eskiisid Ruumis"(Moskva) lavastust "Toored ja uhked". Lavastust mängitakse vene ja inglise keeles. Üliõpilasteater mängib festivali 2. päeval, 12. oktoobril kell 19.00 E. Ionesco "Uus Üüriline"! Lavastaja on Kalev Kudu. Üle pika aja teeb teater taas koostööd Eesti ühe viljakama ja väljapaistvama lavakunstnikuga Silver Vahtrega. (vt ka Paul ja suur maailm, Macbett, Puhastatud) Videokunstnik on Margus Kiis. Härra rollis Kalev Kudu. Teistes osades Kristin Uusna, Tauno Tagel ja Kauri Kaljuste. There are definitely many top UK web host company are all similar, WordPress, Joomla and Drupal installation top UK hosting and blog setup wizard


HEPRO ELEKTRO TILTO EHR 150/04 (PÖÖRDLUKK) (kopeeri) | Invatooted\nEsileht / Funktsionaaltoolid / Elektriga funktsionaaltoolid / HEPRO ELEKTRO TILTO EHR 150/04 (PÖÖRDLUKK) (kopeeri)\nHEPRO ELEKTRO TILTO EHR 150/04 (PÖÖRDLUKK) (kopeeri)\n2500€ sis: KM\nHepro Elektro Tilto 150 on tool teile, kes istute pikalt toolil ja kellel on suur vajadus kergenduse ja mugavuse järele. Seetõttu on selle väljatöötamisel pööratud erilist tähelepanu ergonoomikale ja istumismugavusele. Toolil on istmel ja seljatool lisapolster ning see on kaetud 24/7 kangaga, mis hingab, nii et saate mugavalt kaua istuda.\nMudelil on palju individuaalseid reguleerimisvõimalusi, mis kohandavad tooli teie vajadustele. See tool, nagu ka teised Tilto mudelid, on loodud passiivse kasutaja aktiveerimiseks ning teeb seda erinevate reguleerimisvõimaluste ja kallutusfunktsiooni abil. Sellel mudelil on täispuhutav nimmetugi.\nMeie Tilto mudelite ainulaadne omadus on funktsioon, mis aitab kaasa varieerumisele ja liikumisele. Töösituatsioonis on lihtne sattuda ettepoole suunatud ja staatilisse istumisasendisse, mis viib kehas ringluse vähenemiseni. Kui kallutusfunktsioon on avatud asendis, jälgib tool keha liikumisi kogu aeg tagasi pingevabas istumisasendis, mis avab hingamisteed, pikendab ülakeha ja tagab hea vereringe.\nLiikumine aitab kaasa ka varieerumisele, mis leevendab survet avatud rõhupunktidele ja tagab hea verevoolu vaagnas, puusades ja reites.\nTehnilised andmed 15 cm elektrilised\nLukustatud 90 ° juures\nIstmepadja laius x sügavus: 46 x 42 cm\nSeljatoe laius x kõrgus: 40 x 36 cm\nMinimaalne istme kõrgus: 47–63 cm ( kõige madalamas asendis)\nTäiendav käsitsi reguleerimise võimalus: 10 cm\nHEPRO ELEKTRO TILTO EHR 150/04 (PÖÖRDLUKK) (kopeeri) kogus\nTootekood: H30054-1 Kategooria: Elektriga funktsionaaltoolid Sildid: Elektriga kontoritoolid, Kontoritoolid\nOle esimene, kes hindab toodet “HEPRO ELEKTRO TILTO EHR 150/04 (PÖÖRDLUKK) (kopeeri)” Tühista vastus\nHEPRO GASSO COXIT 150 (PÖÖRDLUKK)\nMehaanilised funktsionaaltoolid\t1300€ sis: KM\nHEPRO ELEKTRO 150/04 STD (PÖÖRDLUKK)\nElektriga funktsionaaltoolid\t1750€ sis: KM\nHEPRO ELEKTRO KILO E1\nElektriga funktsionaaltoolid\t2550€ sis: KM\nHEPRO ELEKTRO TILTO EHR 200/04 (PÖÖRDLUKK)\nElektriga funktsionaaltoolid\t2530€ sis: KM\nCopyright © 2021 Invatooted\nPowered by Invatooted