Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liidu sünnipäevaseminar kinnitas koostöö olulisust erinevatel tasanditel - Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liit\nAsukoht: Avaleht / News / Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liidu sünnipäevaseminar kinnitas koostöö olulisust erinevatel tasanditel\nEesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liidu sünnipäevaseminar kinnitas koostöö olulisust erinevatel tasanditel\nBy Katrin Tambet on 29.11.2018\nTaaskord kutsus Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liit aasta kõige pimedamal ajal oma liikmed ja mõttekaaslased kokku, et teha koos kokkuvõtteid olukorrast lamba- ja kitsesektoris ning seada uusi sihte. Seekordne sügisseminar leidis aset 23.-24. novembril Roosta Puhkekülas Läänemaal ning oli tavapärasest pidulikum, kuna tähistati organisatsiooni 90. sünnipäeva. Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liidu eelkäija Eesti Lambakasvatajate Selts asutati 29. novembril 1928. aastal. Sel puhul olid pidulikul üritusel osalemas ja häid sõnu ütlemas ka koostööpartnerid Maaeluministeeriumist, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskojast, Maaelu Edendamise Sihtasutusest, Eesti Lihaveisekasvatajate Seltsist, Kihnu Maalambakasvatajate Seltsist ning Järvamaa Kutsehariduskeskusest. Kohal olid ka naabermaade Soome ja Läti aretusorganisatsioonide esindajad ning loomulikult organisatsiooni praegused ja endised liikmed ja töötajad. Kokku oli seminari registreerumislehel osalejaid täpselt sama palju kui organisatsioonil aastaid – 90 😊\nMaaeluminister Tarmo Tamme ja lambakasvataja Ants Kuksi ettekannete järgne spontaanne paneeldiskussioon\nSeminari avaettekandes andis maaeluminister Tarmo Tamm ülevaate sektori olukorrast statistiliste näitajate põhjal, avaldas kahetsust, et lamba- ja kitsesektor üldises põllumajanduse kontekstis numbriliste näitajate skaalal väga vähe välja paistab ning tunnistas samas sektori potentsiaali, kuna Eestis on olemas arvestatav hulk rohumaid. Minister tõdes, et kohalikku lambaliha tuleb rohkem kohapeal väärindada ning kinnitas koostöö vajalikkust lambaliha turustamisel. Lamba- ja kitsekasvatuskonsulent ja veterinaararst Ants Kuks andis oma ettekandes ülevaate sektori tänasest päevast lambakasvataja poolelt vaadatuna ning tõdes, et ehkki kitsaskohti on mitmeid, on Eesti lamba- ja kitsekasvatus viimastel aastatel väga jõudsalt arenenud, valikud on laienenud, on selgemad arusaamad, keda kasvatatakse ning ollakse turule orienteeritud. Väga palju tööd on tehtud ära ka koostöö suunal ning vajalik on sellega edasi minna. Tarmo Tamme ja Ants Kuksi põgusa paneeldiskussiooni käigus esitati auditooriumi poolt ettepanek luua maaeluministeeriumi juurde sektori arengukava seiregrupp, mis jälgiks lambakasvatussektori arengukava elluviimist.\nRikkalik ja maitsev lamba- ja kitsetoodete degusteerimislaud pälvis palju tähelepanu\nKohvipausi ajaks oli kaetud degusteerimislaud Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liidu liikmete omatoodetud lamba- ja kitsetoodetega. Valik oli üllatavalt mitmekülgne juba palju tuntust ja tunnustust pälvinud kitse- ja lambapiimast valmistatud praejuustudest kuni suitsulambakintsuni. Suur tänu kõigi nende maitsvate toodete eest – Üvasi Talu OÜ, Männiku Piimalambad OÜ, Kolotsi Talu OÜ, OleMari talu OÜ, OÜ Hõbeda Mõis, Mäehansu OÜ, Muhu LihaTulundusühistu.\nTeises ettekannete plokis andsid naaberriikide esindajad ülevaate oma maade lamba- ja kitsesektorist. Kaie Ahlskog Soome aretusorganisatsioonist Pro Agria, kes on ühtlasi ka Eesti Lambakasvatajate Seltsi endine töötaja, tutvustas Soome aretustegevuse struktuuri ning erinevate organisatsioonide koostööd ning aitas luua häid võrdlusmomente, mida naabritelt õppida ja üle võtta. Põhjanaabrid on saavutanud väga häid tulemusi soomelamba ja ka teiste tõugude aretustöös, aga sarnaselt Eestile on neil käsil tõsine töö turustamise poolega tegelemisel. Läti Põllumajandusülikooli professor ja Läti Lambakasvatajate Seltsi aretusosakonna juhataja Daina Kairiša andis ülevaate Läti Lambakasvatajate Seltsi tegevusest. Lätlased peavad oluliseks läti tumedapealise lamba kasvatamist ja aretamist, aga neil on aretusprogrammid ka suffolki, saksa meriino, dorperi ja romanovi tõu aretamiseks ning nad on teinud tõhusat aretustööd oma jäärajaamades nuumamiskatsete läbiviimise abil.\nMaaülikooli dotsent Peep Piirsalu andmas ülevaadet seltsi ajaloost\nPäeva teises osas nn sünnipäevaplokis andis Eesti Maaülikooli dotsent Peep Piirsalu ajaloolise ülevaate Eesti Lambakasvatajate Seltsi taastamisest taasiseseisvumise järgselt, seltsi töötajatest ja tõuaretusest 15 aasta pikkusel perioodil. Liidu aseesimees Mats Meriste kirjeldas oma ettekandes liidu tänast päeva ning liidu ees seisvaid väljakutseid. Ta tõdes, et väga palju on viimastel aastatel ära tehtud, kohati isegi rohkem, kui väike organisatsioon jaksab kanda ning seda enam on oluline koostöö sektori sees ja sektorist väljaspool. ELKL juhatuse esimees Urmas Aava ja tegevjuht Katrin Tambet võtsid vastu külaliste õnnitlusi ning andsid liidu poolt välja tänukirjad koostööpartneritele ja liidu ajaloos olulist rolli omavatele inimestele.\nELKL juhatuse esimees Urmas Aava ulatamas tänukirja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse esimehele Roomet Sõrmusele\nTänukirjad hea koostöö eest Eesti lamba- ja kitsekasvatussektori edendamisel anti üle Maaeluministeeriumile, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskojale, Maaelu Edendamise Sihtasutusele, Veterinaar- ja Toiduametile, Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskoolile ja Järvamaa Kutsehariduskeskusele.\nOma töö ja pühendumuse eest Eesti lambakasvatuse edendamisel pälvisid Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liidu tänusõnad Maarja Uibokand Eesti lambakasvatussektori arengukava valmimisse panustamise eest, Veiko Maripuu Saarte Lambakasvatajate Ühistust ühistegevuse edendamise eest ning Tõnu Talvi Keskkonnaametist püüdluste eest siluda huntide, lammaste ja inimeste suhteid.\nProAgria esindaja Kaie Ahlskog andmas põhjanaabrite tervitusena üle uhket karjasekeppi\nOma tööpanuse eest Eesti Lambakasvatajate Seltsi ja/või Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liidu arengusse said tänukirjad liidu endiste juhtidena auliige Kalju Hallik, Peep Piirsalu, Hillar Kalda, Ell Sellis, Annika Väli ja Ants Kuks ning endiste tegevtöötajatena Taimi Logina, Külli Vikat, Kaie Ahlskog, Vaike Tartes ja Taime Puura. Lisaks anti välja tänukiri lepingulisele partnerile Tanel Tähepõllule Pässu 2.0 loomise eest.\nPidulikul õhtusöögil andis liidu juhatuse esimees Urmas Aava üle tänukirjad ka pikaajalistele ja enim silma paistnud aretustöö tegijatele. Eesti tumedapealise lambatõu aretajatena tunnustati Lenne ja Tiit Kaivot Sireli talust, Leonid Kirssi ning Iisaka talu pererahvast. Eesti valgepealise lambatõu aretustöö eest pälvisid tunnustuse ja tänusõnad Murese talu pererahvas, Ell Sellis, Tiina ja Hugo Vaino ning Liidia Kängsepp. Pikaajalise ja sisuka panuse eest lambakasvatusse ja lambakasvatajate ühistegevusse said tänukirja Sirje ja Ants Schmidt Tuuma talust.\nSuur aitäh tänukirja saajate kingikottide täitmise eest – Sireli talu, Murese talu, Taivo ja Maire Aavik Lepiku talust ning Lambakaubamaja ja õhtusöögilaua lambalihaga varustamise eest – Oruküla OÜ.\nSeminari teine päev jätkus tavapärases ja töisemas seminari vormis. Kuulati kogemusi ja muljeid väljastpoolt Eestit, saades Rootsi veterinaararstilt Kristian Hårsmarilt häid nõuandeid lammaste tervise alal ning kuulates dorperikasvataja Lawrence Heatmani muljeid lambakasvatusest Rootsis oma kogemuse läbi. Aadam Kaivo jagas oma rohke väliskogemuse baasil oma kogemusi ja mõtteid lammastega seotud toimingute, sh pügamise läbiviimisel. Oma talu kontseptsiooni ja tulevikumõtteid tutvustasid Evelin Niinepuu Oruküla OÜ-st ja Hugo Vaino Rehekivi OÜ-st ning Annely Holm hiljuti aktiivselt tegutsemist alustanud Muhu Lihaühistust jagas oma häid kogemusi ühistegevuse läbiviimisel ja toodete turustamisel.\nJaagu talu laudas\nSeminari järgselt külastati ka kahte Läänemaal asuvat lambakasvtusfarmi. Jaagu talu perenaine Kristi-Liis Koppel kasvatab zwartblesi tõugu lambaid ning on viimastel aastatel alustanud Eesti valgepealise lamba aretustegevusega. Seni Eesti tumedapealiste lammaste aretajana tegutsenud Kaasiku talu peremees Risto Kaasik esitles ka oma alles sel sügisel Suurbritanniast toodud puhast lleyni tõugu lambaid.\nSuur aitäh kõigile seminaril osalejatele ja seminari toetajatele! Koostöös peitub vägi!\nInfopäeva kava ja ettekanded\nSeminari järgselt toimusid ettevõtete külastused Eesti maaelu arengukava (MAK 2014-2020) meetme „Teadmussiire ja teavitus“ tegevuse „Teadmussiirde pikaajaline programm loomakasvatuse tegevusvaldkonnas II“ raames.\nCopyright © 2017-2019 · All Rights Reserved · Estonian Sheep and Goat Breeders Association


Kolmapäeval Eesti ilm ägeneb: sajab vaheldumisi lund, vihma ja lörtsi ning puhub tugev tormituul - Ilmateade\nKolmapäeval Eesti ilm ägeneb: sajab vaheldumisi lund, vihma ja lörtsi ning puhub tugev tormituul\nEMHI teatel on tänase seisuga Atlandi tsüklonid juba kolmapäevaks ägenemas ja meie ilm muutub siis kiiresti. Oodata on nii vihma-, lörtsi- kui ka lumesadu ning tuulepuhangud ulatuvad üle 20 m/s.\nTeisipäeval liigub üle Eesti kõrgrõhuhari. Ilm on enamasti sajuta ja aeg-ajalt on pilvi hõredalt. Tuul puhub öösel põhjakaarest ja ulatub rannikualadel puhanguti 15 m/s. Hommikul nõrgeneb. Õhutemperatuur on -2..-7, meretuulega rannikul 0°C lähedal. Päeval jõuab Norra looderannikule uus aktiivne madalrõhkkond ja laieneb Läänemere poole. Tuul pöördub läände ja edelasse ning tugevneb õhtul saartel ja looderannikul 13 m/s. Õhutemperatuur on sisemaal 0..-2°C, tuulele avatud rannikul on paar kraadi sooja.\nKolmapäeva öö hakul kõrgrõhuhari eemaldub. Öö hakul on taevas veel selgem ja õhutemperatuur on 0..-6°C, meretuulele avatud on juba üle 0°C. Pärast keskööd jõuab aktiivne madalrõhkkond Botnia põhjatippu ja selle mõjul paisub edela- ja läänetuul meie rannikuvetes väga tugevaks, puhangud ulatuvad üle 20 m/s. Alates Põhja-Eestist hakkab lund ja lörtsi sadama, rannikul läheb sadu üle vihmaks. Õhutemperatuur tõuseb.\nPäeval jääme madalrõhkkonna lõunaserva. Sajab lörtsi ja vihma. Pärastlõunal Lääne-Eestis saju võimalus väheneb. Tuul puhub edelast ja läänest, on tugev, kuid puhangud peaksid jääma alla 20 m/s. Õhutemperatuur tõuseb +1..+6°C-ni.\nDetsembri esimestel nädalatel on Eestis ülekaalus soojakraadid (10) 24.11.2013\nOnline-reklaami võrgustik Adcash laieneb Hiina ja India turul 24.11.2013\nNeljapäeval liigub aktiivne tsüklon kiiresti üle Skandinaavia põhjatipu Barentsi merele ja sellel järel pöördub tuul läände ja loodesse ning on taas tugevam, puhanguid on üle 20 m/s. Sademeid tuleb vihma ja lörtsina, õhtu poole ka lumena. Õhutemperatuur on +2..+6°C, õhtupoolikul langeb.\nPühapäeval on oodata lörtsi ja lund


Sõpruskoolid Euroopas/eTwinning: 11/10\nEttekanne eTwinning õppetöö osana - Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumi algklassiõpetaja\nPostitaja: Tuuli Koitjärv kell 22:28 Kommentaare ei ole:\nSildid: algajate koolitus, eTwinning projektid\nPostitaja: Meeri kell 08:41 Kommentaare ei ole:\n26.-27.november toimub eTwinningu algajate koolitus Tallinnas Tallink SPAs.\nEttekanne "eTwinning igapäevase koolitöö osana haridustehnoloogi vaatenurgast"\nIngrid Maadvere - Tiigrihüppe SA ja Gustav Adolfi Gümnaasiumi haridustehnoloog, eTwinningu ekspert\nMeeri Sild - Lilleküla Gümnaasium inglse keele õpetaja, SA Tiigrihüpe koolitaja, eTwinning ekspert\nEttekanne eTwinning õpetöö osana Tabasalu Ühisgümnaasiumis\nKrista Savitsch - Tabasalu Gümnaasiumi saksa keele õpetaja\n1.Palun tutvuge laudkonnas üksteisega (kes te olete, mis koolist, mis ainet- mis kooliastmes te õpetate, missugune kogemus on teil projektitööga).\n2.Kodutööks oli Teil koos õpilastega arutada, mis teemal soovite eTwinningu projekti luua. Tutvustage oma projektiideed.\n3.Arutlege, kuidas oma projektiideed siduda õppekavaga.\n4.Valige huvitavam idee oma rühmas ja esitlege seda kõigile.\nValik projektiideid leiate siit.\nProjektiplaani koostamine ja projektiidee vormistamine1.Kuidas kavandada ja läbi viia edukaid koostööprojekte?\n2.Töölehe täitmine - eTwinningu projektiidee\n3.Projektiidee sisestamine eTwinningu portaali http://www.etwinning.net/\nMATERJALID ABIKS projekti planeerimisel ja tegevuses\nPostitaja: Varje kell 14:53 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Meeri kell 21:46 Kommentaare ei ole:\nAmetialase arengu töötuba teemal digitaalmeedia kasutamine õppetöös\n12.-14. nov. toimus Helsingis ametialase arengu töötuba (PDW), mille teemaks oli digitaalmeedia kasutamine õppetöös. Üritus toimus Helsinki Metropolia Rakenduskõrgkoolis, millel on suurepärased infotehnoloogilised võimalused just praktiliste töötubade läbi viimiseks.\nKolme tiheda tööpäeva jooksul sai kuulda hulga huvitavaid ettekandeid. Esile võiks tuua Helsingi Ülikooli professori Kirsti Lonka ettekande digitaalsest meediast hariduses. Lektori eriti head näited ja julged väited panid umbes 100-pealise auditooriumi mitmel korral kihama. Anne Gillerani ettekanne puudutas eTwinningut läbi selle 5-aastase ajaloo ja käesoleva aasta uusima muudatuse – õpetajate toa – tähtsust, põhimõtet, arengut ning populaarsust. Nina Rekola ettekanne rääkis elukestvast õppest.\nKahel päeval toimusid praktilised töötoad kolmel erineval teemal: Digitaalsed ressursid, Digitaalsed mängud ja Digitaalne meedia. Lisaks toimusid töötoad ainete (inglise keel, muud keeled, matemaatika, füüsika-keemia) kaupa, mille sisuks oli eTwinning 2.0 vahendid ja projektide sõlmimine.\nÜks lõbus idee, mida on võimalik kasutada rühmatöös või suhtlemise soodustamiseks rahvusvahelises seltskonnas. Iga osaleja sai lehekese, millele oli kirjutatud ei-tea-mis-keelne lause. Lehekesel tuli täita järgmised väljad: mida see tähendab? mis keeles see on? sinu nimi, sinu abilise nimi. Viimasel päeval loositi täidetud kupongi esitanute vahel välja mitu suurt karpi Fazeri komme. Oli südantsoojendav kohtuda kolleegidega mujalt ning jagada ja saada kuulda muredest-rõõmudest.\nEesti riiki vihmases Soomes esindas Mari Tonisson.\nPostitaja: Mari Tõnisson kell 11:56 Kommentaare ei ole:


Kui suhkru sisaldus uriinis on tõusnud, võib see näidata suhkruhaiguse esinemist või neerude funktsionaalset kahjustust, kuid mõnel juhul ei ole suurenenud määr patoloogia tagajärg. Seetõttu on vajalik uriinianalüüs, mis näitab paljusid haigusi. Siis saavad arstid täpse diagnoosi panna..\nUriinisuhkur täiskasvanutele ja lastele\nTavaliselt ei tohiks terve täiskasvanu puhul analüüsiga määrata suhkrut uriinis. See parameeter ei erine naistel ja meestel. Välis suhkru olemasolu, mis ei viita haiguste esinemisele, ei ole välistatud. Kaasaegsed ülitundlikud instrumendid suudavad tuvastada väikese osa molekulidest.\nterve täiskasvanu piirinäitaja on 1,7 mmol / l;\nkeskmine neerukünnis 8,9-10 mmol / l.\nTäpsemat diagnoosi on vaja juhul, kui suhkru kogus läheneb neerulävele. See kontseptsioon tähendab, et neerud lähenevad etapile, mil nad ei suuda enam toime tulla suurenenud koguse ainete töötlemisega. See arv on iga inimese jaoks erinev, sõltuvalt vanusest, tervislikust seisundist ja muudest individuaalsetest omadustest. Mida vanemaks inimene muutub, seda madalam on see näitaja, on selle nähtuse põhjuseks suhkru raske neerude seedimine.\nDiagnoosimiseks on ette nähtud täiendavad uuringud. Kui tase on tõusnud üle 10 mmol / l, on endokrinoloogi registreerimine kohustuslik.\nLapsel on pilt pisut erinev.\ntavaline suhkur puudub;\nüle 2,8 mmol - suurenenud tase.\nKui lapsel on kahtlus suhkruhaiguses, tõuseb glükoositase, uriini tihedus on kõrge. Diagnoosi kinnitamiseks antakse analüüsimiseks verd.\nKui testide tulemused näitasid tulemust 1,7–2,8 mmol / l, soovitavad arstid analüüsi mõne päeva pärast uuesti teha. Eelnev stress või maiustuste, puuviljade, teatud ravimite ja askorbiinhappe tarbimine päevas enne analüüsi võib põhjustada glükoosisisalduse suurenemist uriinis.\nHarvadel juhtudel leitakse probleem rasedatel. Uuringuks võetakse hommikune uriin. Kui tulemust kinnitati kaks korda järjest, siis räägime rasedusdiabeedist. Vähenenud glükoositarbimine toimub teisel trimestril 2% -l rasedatest. Patoloogia jätab keha ilma meditsiinilise sekkumiseta kohe pärast sünnitust. Riskirühma kuuluvad naised, kellel on ülekaal, samuti geneetiline eelsoodumus.\nSuurenenud uriini glükoosisisalduse põhjused\nKui glükoositase ületab 8,8–9,9 mmol / l, tähendab see, et neerud ei suuda reabsorptsiooniga hakkama saada, veri ei imendu molekule täielikult. Seda seisundit nimetatakse glükosuuriaks..\nGlükoos imendub neerude glomeruluste kaudu täielikult verre. Molekulide jääke uriinis saab testi eelõhtul ja mõne haiguse korral täheldada maiustuste kuritarvitamisega. Iga-aastased ennetavad uuringud võimaldavad patoloogiat õigeaegselt tuvastada ja takistada selle arengut.\nGlükosuuria areneb veresuhkru taseme tõusu või neeruläve languse taustal. Haiguse arengu tegurid võivad olla füsioloogilised, patoloogilised ekstraneraalsed ja patoloogilised neerud.\nkogenud tõsist stressi;\nsüsivesikuterikka toidu söömine.\nDiabeet. Sellisel juhul peate olema ettevaatlik, kuna selle haiguse korral on neerude lävi madalam kui teistel patsientidel.\nPalavik mitmesuguste haiguste korral.\nSuurenenud adrenaliini, türoksiini ja glükokortikoidi hormoonide, somatotropiini sisaldus veres.\nToksikoos, mürgistus strünniini, morfiini, fosfori, kloroformi poolt.\nEntsefaliit, meningiit, ajukasvajad, epilepsia, peavigastused, hemorraagiline insult.\nPatoloogilised neerutegurid (neerud):\nOrgaanilised neeruhaigused, mis põhjustavad tuubulite kahjustusi (nefroos, krooniline püelonefriit, äge neerupuudulikkus, glomerulonefriit, glükogeenhaigus, glükogenoos.\nVeresuhkru esialgse tuvastamisega on vaja läbida endokrinoloogi ja uroloogi täielik diagnoos. Haiguse vallandamisel võivad tekkida tervisele ja elule ohtlikud patoloogiad..\nEt mõista, miks diabeet suurendab vere glükoosisisaldust mitte ainult veres, vaid ka uriinis, peate süvenema anatoomiasse. Kui suhkur puutub kokku konkreetse ensüümiga, heksokinaasiga, imendub see neerutuubulites vereringesse. Kogu seda protsessi nimetatakse fosforüülimiseks.\nDiabeedi korral on ensüümi aktiveerimine tingitud insuliinist. See viib neeruläve languseni. Kui neerukoe on vastuvõtlik skleroosile, suhkrut analüüsides ei tuvastata..\nLapsel on suhkur uriinis ka ohtlik sümptom. Mõnel juhul näitab see tõsisemaid probleeme kui suurenenud veresuhkru tase. Põhjus võib olla endokriinsüsteemi häired, pankrease patoloogia.\nSuhkru põhjustatud sümptomid ja tüsistused\nGlükoosuria sümptomid ilmnevad võrdselt naistel ja meestel. Indikaatori ühekordne tõus analüüsides ei tohiks patsiendil paanikat tekitada. Kui tulemused kinnitaksid, siis peaksite tõsiselt mõtlema keha diagnoosimisele ja ravile..\nebamugavustunne väliste suguelundite piirkonnas, põletustunne ja sügelus;\nvõimetus ületada füüsilist pingutust;\nnakkushaiguste pikaajaline kulg.\nIsegi üks ülaltoodud märkidest, kui see ilmneb selgelt, näitab keha talitlushäireid.\nKaugele jõudnud staadiumis võivad patsiendil tekkida järgmised sümptomid:\nuriini lõhna muutus;\nLaboritingimustes tuvastatakse muutused uriini omadustes:\nGlükosuuria seisund viib kohaliku immuunsuse vähenemiseni, nakkushaiguste suhtes tundlikkuse suurenemiseni, patsiendil on oht saada kooma ja ketoatsidoosi teke. Glükosuuria ise ei põhjusta tüsistusi, diabeet viib nendeni. Patsient sõltub üha enam insuliinist. Rasedatel on raseduse katkemise, polühüdramnionide, sünnivigastuste oht, on olemas gestoosi tekkimise oht.\nRaseduse ajal on oluline eristada rasedusdiabeeti füsioloogilistest muutustest. Raskused tekivad neeruläve vähenemise tõttu. Lisaks tehakse nendel patsientidel glükoositaluvuse test..\nRavimeetodid ja eritoitumine glükoosi alandamiseks\nRaviplaan koostatakse sõltuvalt primaarsest haigusest, mis põhjustas glükoosuria. Korrigeerides keha ja haige süsteemi üldist seisundit, normaliseeruvad ka testid. Kui võitlete ainult sümptomitega, on oht tüsistuste tekkeks, mis hävitavad elundite ja kudede pöördumatu hävimise.\nSuhkurtõve diagnoosi panemisel tegeleb seisundi korrigeerimisega endokrinoloog.\njuba võetud ravimite annuse suurendamine.\nFüsioloogiline glükoosuria raseduse ajal elimineeritakse dieedi muutmise kaudu. Kõhunäärme koormuse vähendamiseks jaotatakse portsjonid väiksemateks ja sagedasemateks.\nGlükosuuria välistamiseks, mis ilmneb peamiselt süsivesikute toitumise tõttu, muudetakse dieeti 2-3 nädalaks. Kui korduvad testid andsid positiivse tulemuse, pole muretsemiseks põhjust. Patoloogiliste muutuste vältimiseks tuleb seda toitu pidevalt järgida.\nSõltuvalt kliinilisest pildist määrab arst suhkruhaiguse korral suhkru taset langetavaid tablette, vitamiine, insuliinipõhiseid ravimeid ning maksa- ja kõhunäärme funktsiooni säilitavaid ravimeid.\nNeeru kudede kahjustamisel:\nravimid nefronite vereringe aktiveerimiseks.\nKõik see kompleksis peaks viima reabsorptsiooni ja filtreerimisfunktsiooni normaliseerumiseni. Rasketel juhtudel võib välja kirjutada hemodialüüsi, plasmafereesi, siirdamise.\nKeha üldise seisundi säilitamiseks on ette nähtud vitamiinid ja mineraalid, rasedatel on soovitatav tarbida rohkem kaaliiririkkaid toite ja kehtestada joomise režiim.\nHaripunkt ja diabeet\nDieetkiud: kõik, mida peate teadma\nKas diabeedi jaoks saab vahukomme süüa?\nDiabeedi pelmeenide kasutamise reeglid\nKas juust sisaldab kolesterooli või mitte?\nIsomalt on magusaine, mida kasutatakse nüüd laialdaselt erinevate magustoitude valmistamiseks. Selle peamine eelis on madal kalorisisaldus, samal ajal kui kookide või kookide maitse on absoluutselt identne nendega, kus kasutatakse tõelist suhkrut.


ERICH KRIEGER: Malevlased võiks panna metsa istutades lageraie jälgi kaotama – Pealinn.ee\nErich Krieger. Foto: Ilja Matusihis\nLaulja Erich Krieger\n“Malevasuve stiimul ei peaks olema ainult linnakärast ja melust eemale saada, vaid õpilasmalev peaks pakkuma võimalust ka tõsist tööd teha. Kriteeriume, millist tööd kui vanad lapsed üldse teha tohivad, peaks minu arvates leevendama,” leidis Erich Krieger.\n“Õpilaste vääriline ei peaks ju olema vaid tänavailt suitsukonisid kokku korjata või riisuda, töö põllul või metsas pakuks linnalapsele suuremat vaheldust. Parem oleks malevlased panna näiteks metsa istutama, siis ei oleks ka lageraie tagajärjed nii kurvad. Tegu ei peaks aga olema heategevusega, vaid seda tööd peaks riiklikultki rahastama. Tähtis on, et laps saaks malevasuve jooksul tõsise töö eest väärilise palga. Muidugi peab mõnus seltsielu samuti malevasuve juurde kuuluma.”\nKes neid lubab erametsa puid istutama?


Maha äng!: Kuldne kesktee\nTundub nagu natuke uus mõte, aga võibolla avastan poole kirjutamise peal, et eih, olen enne ka üpris täpselt sedasama ekraanile valanud.\nSee, noh - see elu elamine. Et päev päeva järel ja sedasi muudkui aastate kaupa. Muutub küll miski peale selle, et jääd muudkui vanemaks, vahel. Aga enamasti tiksuvad päevad mööda ja pärast vaatad, et krt. Juba kümme aastat?! Oot, ja sedasi ootel olen olnud juba kümme aastat v?!\nMul on teooria. Isikliku elukogemuse peal moodustunud ja ma TEGELIKULT ei arva, et see oleks uus. On nagu uduselt meeles just kümne aasta tagune aeg, kus umbes sama asja mõtlesin. Paar hilisemat ka. Iga kord, kui kas vabadus või sundus ahistama hakkab, mõtlen.\nVäga ebatõenäoline, et seda vahepeal kirja pole pannud!\nAga sedasi kaht poolt korraga ..?\nVaata, kui nagu midagi teha vaja ei ole, ON SITT. Jaa, inimesed ikka ihkavad sellise elu poole, ent ma olen ennegi märganud ning nüüd märkan taas, et sedasi on raske. Isegi mitte, et midagi üldse pole teha: tegevusi ikka leiab. Aga kui nende tegemisel pole mingit muud eesmärki ega piirtärminit kui "a mulle meeldiks kunagi", tekib lämmatav vabadus.\nMingi raam, mingi tähtaeg või asi peab elul olema, et ta täiesti amorfse massina käes ei istuks ja suvaliselt vormimist ei ootaks. Teha AINULT seda, mis hetkel pähe tuleb, on keeruline. Iga otsus tundub ühtemoodi pingutav: nii mis rongiga minna või üldse kas täna minna või ei tahagi praegu või mida lõunaks süüa või kas lugeda raamatut või pesta peeglit või ikka ei taha hetkel. Kui päeval puudub raam juba kolmandat nädalat järjest ja kõike tuleb kogu aeg ise otsustada, on see mulle hirmus vaimne koormus.\nAga muidugi on sel, et inimesed ihalevad seda "midagi ei pea" olukorda, ka oma põhjus. Sest kui seda "teen, mis tahan" üldse pole, kui ainult "peab" ja üldse pole valikuvabadust, järgneb ka õudus ja pinge. Lakkamatu surve kõrvus, peab-peab-on vaja-peab ja tunne, et peseks või sokke, et ainult mitte teha seda, mida "peab".\nHästi mage ja "kuldne kesktee ruulib" on nüüd tõdeda, et hea on kahe vahel ja et igaühe jaoks on ideaalpunkt ilmselt erinev.\nAga samas vähemalt minuga on küll nii, et kui ei sõnasta (näiteks: "kuldne kesktee hea"), unustan ning oma päriselus üldse ei arvesta. Avastan sama asja ikka uuesti ja uuesti isegi sõnastatuna, aga kui ei pane sõnadesse, on täiesti lootusetu. Siis läheb teadvusest välja, nagu poleks olnudki.\nNii et sõnastan ära, et kuldne kesktee ruulib ja mõlemat pidi on äärmused õudsad.\nVõi noh - ma ei tea, kuidas teisiti põhjendada, et vaimne tasakaal, mida kahe käe ning jõuga meenutamiste abil kuidagi ikka saavutada üritasin, tuli ise mingi minupoolse pingutuseta peale, kui täna hommikul kella peale tõusin, et poega (ja tema sõpra, öökülad ftw!) kooli saata. Muidugi olen ka siin juba korra kirenud, et endorfiinid jee, kõik hea, kui jooksen - ja eksinud.\nVbla on mul kerge enesetunne hoopis sellepärast, et päike paistab?\nAga kui minevikku mustrisse panen, siis see raam päevale on ikka oluline olnud kaua-kaua juba. Rahustav on teada, et need ja need asjad päeva jooksul ära teha on vahetult oluline - mitte et TEGELIKULT võin neid ka homme või järgmisel nädalal teha ning kui täna teen, siis see on Minu Otsus.\nOlgu, sellest, et riideid valida on tüütu kohustus, ma ikka aru ei saa. Kui mul on valida mitte ainult mitmete riiete vahel, vaid mitmete komplektide vahel, mis kõik oleks mõnusad ja ilusad, mul on kohe parem olla. Nii on ilus ja mugav, nii ka - missugust siis täna tahan?\nMulle meeldib tunne, et olen ilus. Mingit KASU mul sellest pole, aga lihtsalt tunne meeldib.\nNüüd on õige aeg tulla mingil isikul P või K (muide, enamasti kirjutan tähti suvaliselt, midagi konkreetset nendega mõtlemata - aga kuna mõned korrad olen mingi mõttega pannud, tuli praegu idee, et äkki mõne meelest on seal alati mingid konkreetsed isikud taga? Ei ole!) märkima, et nende arust küll ei ole. Ilus.\nMul kama, mis sa arvad =) MINU tunne loeb!\nKrt, nii hea on olla, et võiks kohe - eee ... võiks kohe jooksma samuti minna!\nNii, nüüd on veel parem. Toit ka maitseb, täiesti - täiesti imelik! Ja lahe!\nTatar hakklihakastmega pole mitte "nojah, söök, võin seda tarbida", vaid HEA.\n+ mulle saabus otse koju üks pakk, millele ootasin tulevat järelekutset postkontorisse, ja nüüd on mul suletekk.\nRaporteerin mõne päeva pärast, kas sai lõpuks magamise soojaks =) Oletatavasti saab - tegelikult on juba praegugi ok, lihtsalt 7 tekki tundub kuidagi palju olevat, tahaks nagu väiksema koorma all uinuda. Aga kaks tekki võrreldes seitsmega olekski täiesti vähe ju juba!\nLabels: maha äng, tibinlusus\nPäeva raami olemasolu olulisuse koha pealt olen hästi nõus. Minu puhul töötab see, et teen, mida tahan, aga seda planeeritult. Ehks siis plaanid, päeva-, nädala jt - kõik panen kirja. Teisel juhul on täpselt nagu sa kirjutad - teeks seda või seda, või tegelt ei viitsi ka - otsustamise peale kulub liiga palju ressurssi ja kõik jääb tegemata.\nAga hea, et juba hea :)\n... tundub, et kolm tekki on teema.\n7. märts 2017 08:18\ntore, kui Mustast August väljaronimine on õnnestunud.\naga päevale raami seadmine annab hea võimaluse nn lollide mõtete käest pääsemiseks. enda tegevuses hoidmine annab lisaks ka mõtestatud olendi tunde ja teadmise, et miskit pole raisku lastud minna. kuigi need laisklemiseajad on ka vajalikud.\nvähemalt enda puhul olen adunud, et haara-tõsta-tegevused on need, mis veavad mind läbi nende perioodide, kus kõik tundub ebavajalik ja mõttetu olevat, sh ma ise.\näratundmise koht oli ka, st selles osas, et kui nn teiste silmist soove lugeda ja nende tahtmist täita, siis on palju lihtsam, kui enda sisse pugeda ja siis käituma hakata. kasutan seda vahel nn lihtsama vastupanu teed minemiseks, aga kaua ei suuda. terve mõistus hakkab kisama, et mida Sa nüüd teed, nii ei saa...\n7. märts 2017 10:47


Mõistvast uskumisest - Eesti Kirik\n08.06.2016 | Randar Tasmuth | Rubriik: Juhtkiri\nEes ootab põhjamaine suvi, lühike ja ilus, enne seda toimub aga kevadine kõrgkooli diplomite kätteandmine pikka aega kestnud töö kinnitusena. Nii ka tänavu, mil me 17. juunil tänuteenistust ja lõpuaktust peame. Sel kevadel saavad oma töö vilja maitsta mitu diplomanti. Selle nimel on tehtud palju tööd, kuid tulemuseni jõudmise iseloomustamiseks sobib hästi kasutatud aja mõiste. Aega saab kulutada või kasutada. Kulunud aeg kujuneb iseenesest, aja heaks kasutamiseks tuleb aga mõtelda ja tööd teha. Meie lõpetajad on kiriku raudvara, kes on mõistnud, et hariduse omandamisel möödunud aeg on tõesti õigesti kasutatud aeg, see aeg on väärtuslik osa Jumala antud elukaarest.\nUniversumis on palju nn tumedat ainet, mis iseenesest ei paista tumedana. Tume aine ei paista üldse, teda nagu polekski ja meie ei tea, mis see on. Seega, mida tume aine endast kujutab, on meie jaoks «tume». Aga miks ta on? Jaan Einasto arvamuse kohaselt hoiab tume aine meile nähtavat maailma gravitatsiooni abil koos. Ta annab endast märku gravitatsioonilise toime kaudu. Nimetus «tume» on tinglik ja see peegeldab paari tõsiasja. Esiteks meie võimetust näha ilma valguseta ja teiseks meie suutmatust nimetada asju ilma empiiriliste mõisteteta, ilma nähtava maailma mõisteteta.\nHaridus tähendab muude definitsioonide kõrval hulka vajalikke teadmisi, nende kasutamise viisi ning laiemalt maailma mõtestamise ja sellega suhestumise viisi. Siin on ka küsimus selles, kui palju sisaldab meie haridustüüp sajandite tarkust, mis tänapäeval välja antavate diplomite puhul vaid väheste lõpetajatega kaasas käib. Sügavat tarkust jagub vähestesse koolidesse, nendesse, kus maailma vaadeldes mõtestatakse seda Jumala ilmutuse kohase mõõdupuu abil. Niisugustes õppeasutustes on oma koht harituse varjatud osal, nendel klassikalistel teadmistel, mis ei pruugi igal Issanda päeval otsest kasutust leida, kuid mis aitavad inimest vaimses ja vaimulikus tasakaalus hoida.\nVahel kuuleme oma kiriku kõnepruugis räägitavat kõnelejakeskse kirikupildi sõnadega. Kui küsitakse, missugust luterlust me tahame või missugust kirikut me tahame, siis on meie- või mina-keskne lähenemine hõlpsasti märgatav. Igatahes on niisuguse antropoloogilise kaldmõtte ilmnemine mõtlemapanev ja kutsub meid usu aluste üle uuesti järele mõtlema. Kui püüame lähtuda kirikust, nagu Kristus seda võiks tahta, siis ei ole meil küll kohest vastust, aga on olemas otsimise õige suund.\nTeoloogidel on omad kiusatused ja teoloogiline pattulangemine on võrdselt võrreldav igasuguste muude langustega, mille eest keegi ei ole kaitstud. Kui meil on aga mingigi valmisolek iseennast inimesena taandada, siis on meil suurem võimalus Looja õpilaseks saada ja ennast ka üliõpilaseks nimetada. Selle maailma tunnetamise osas tegeleme aga vaid mõistmismudelite kujundamisega.\nMõistmismudelite juurest viib tee mõistva ja mõistliku elu kujundamiseni, süvitsi hoomatud tarkuse ellurakendamiseni selles ümbruses ja selles formaadis, kus meie elu kulgeb.\nMõistmine on kuninglik omadus, see oli Saalomonile kingitud and. See on ka see, mida Jeesus õpetas ja mille kestvust ta kuulutas. Mõistmise on Jeesus andnud meile kaasavõtmiseks ning elus ja töös rakendamiseks. Jumalalt õpitava mõistmise puhul on võimalus ületada nii kirg hukka mõista kui ka soov semulikult ja diplomaatiliselt õigeks mõista. Lõpuks leida tee teise inimese südamesse. Täielikus mõttes mõistmine toetab ka katkise kaasinimese paranemist.\nUsuteadus on uskuva arusaamise kasvamise kool keskkonnas, kus meie vaimsed tegevused credo ja intellego omavahel kokku saavad. Usun ja mõistan. Soovin, et see nii meie peatsete lõpetajate kui ka uute instituuti õppima asujate puhul nõnda on.\nEelmine: Suvine vaimulik leivalaud


Kas niimoodi keedetaksegi konna? – Heiki Lill\nKas niimoodi keedetaksegi konna?\n„Tal puudub kindel elu- ja töökoht“.\nTuleb tuttav ette? Vanemale põlvkonnale peaks säärane väljend olema mõistetav. Säärase lausega iseloomustati Nõukogude võimule ebasobilikku kontingenti. Hõlpelu soovija. Või kuidas see oligi…\nEesti pidavat olema ääretult ülereguleeritud ja paljude seaduste-määrustega õnnistatud riik. Igal aastal koostatakse üha uusi ja uusi. Kõik ikka selleks, et elu maarjamaal paremaks läheks.\nKuid seadusi on erinevaid. Mõned reguleerivad liiklust, teised hariduse andmist. On häid ja halbu seadusi, eks see sõltu kõik meie endi isiklikest seisukohtadest ja sellest, kuidas seadus on välja kujunenud. Mõnikord taheti seadust luues parimat aga välja kukkus halvemini kui tavaliselt. Mõningad seadused annavad õigusi juurde, teised jällegi kitsendavad õigusi… Eks see kõik peabki üldjoontes niimoodi olema ja on riigi normaalseks toimimises vajalik.\nTähele tuleb aga panna, et kõik seadused peavad olema vastavuses põhiseadusele.\nViimase paari aasta jooksul on riigikogu vastu võtnud erinevaid rahvastikuregistri seaduse muutmise ja täpsustamise seadusi. Seda kõike selleks, et oleks võimalikult täpselt teada kodanike andmed. Tore, et riik teab inimeste täpset elukohta ja saab seeläbi ehk ka vihjeid musta üüriraha maksmise kohta ning oskab ehk paremini prognoosida politsei, päästeteenistuse ja ühistranspordi vajadust elanikele.\nKuid igal mündil on kaks poolt.\nSuures täpsustamise tuhinas on juhtunud (kas tahtlikult või tahtmatult), et oma põhiseadusliku õiguse osaleda riigikogu valimistel on kaotanud ca 15 000 (viisteisttuhat, Siseministeeriumi vastus 12.03.19, Riigikohtu andmeil 12 500) Eesti Vabariigi kodanikku. Tuleb ära märkida, et põhiseaduse kohaselt ei ole täisealisel kodanikul valimisõigust kahel juhul: 1 – ta on tunnistatud teovõimetuks; 2 – ta kannab kriminaalkaristust kinnipidamisasutuses (selle punkti vastu protesteerivad kinnipeetavad, kuna Euroopa arvab teisiti aga hetkel ma sellele ei keskendu). Miks siis? Olen aru saanud, et kodanikult nõutakse elukoha olemasolu ja sellest teada andmist riigile. Varasemalt sai isik osaleda valimistel, kui tema elukoht oli märgitud rahvastikuregistris kohaliku omavalitsuse täpsusega. Valida sai ta ikka sellesama omavalituse järgi kas kohalikku volikogu- või riigikogu liikmeid. Nüüd aga on tarvis valimistel osalemiseks (hääletamiseks) riigile teada anda oma täpne elukoht.\nAsja natuke süüvides jõuan järeldusele, et valimisõigus on seatud otseses seosesse isiku (perekonna) varandusliku seisusega. Onju iga kinnisvara käsutamine seotud finantsilise võimekusega: kui omada maja/korterit, siis on tarvis maksta ka maamaksu, erinevad kommunaalteenused vajavad tasumist. Samuti on tarvis tasuda üürikorteri või -maja eest. Teenindada laenu.\nNüüd aga on jõutud tulemini, et kui inimene, kes ei saa endale püsivat elukohta lubada siis on riik kaotanud ära ka tema õiguse valida riigikogu! Kusjuures ei omagi tähtsust, kas see isik elab tänaval või käib külakorda (näiteks linna piires) oma kaasavaraga sõprade-tuttavate-sugulaste juures elamas. Püsiv elukoht ju puudub.\nIrooniliseks muudab kogu loo aga tõsiasi, et Eesti Vabariigi kodanikud, kes elavad teisel pool piiri ja on sellest Eesti riigile teada andnud, saavad osaleda valijana valimistel! Ja siinjuures ei oma tähtsust kas tal on oma asukohariigis püsiv elukoht või rändab mööda tänavaid või tuttavaid.\nRetooriline küsimus: „Kas sellist Eestit me tahtsimegi?“.\nAjalootundidest meenub, et valimisõigus polegi niisama siia-sinna jagatav hüve. Läbi ajaloo on seda õigust laiendatud. Kunagi olla saanud valida ainult need, kes olid härrad, mingil ajal anti õigus valida ka taluperemeestele ja majaomanikele. Hiljem lisandusid riburada pidi ka teised ühiskonnakihid. Ka naised. Hetkel jääb mulje, et oleme riigina asunud kitsendama põhiseaduse vastaselt valimisõigust. Täna ei saa valida need, kes (misiganes põhjusel) ei saa teada anda oma elukohta. Kas järgmistel valimistel võetakse valimisõigus ära neil, kel pole kinnisvara hinge taga? Seejärel neil, kel on kinnisvara laenutagatiseks?\nMa pole ise järgnevat katset teinud, kuna see on minu seisukohtade vastuolus, kuid väidetavalt pidavat konna asetamine keevasse vette esile kutsuma konna kohese katse veest pääseda. Kui aga panna konn külma vette ning vett aeglaselt kuumutama hakata, pidavat konn lõpuks ära keedetud saama ilma katseta ennast päästa. Millal täpselt muutub vesi liialt kuumaks konnale elutegevuse jätkamiseks ning konnal on end veel võimalik päästa, on raske määrata.\nSarnaselt tekib küsimus, et millal täpselt muudeti/muudetakse või siis tõlgendatakse seadusi selliselt, et kodanikelt võetakse valimisõigus, õigus kodakondsusele, õigus elule, õigus heale nimele ja eneseteostusele, õigus vabadusele, õigus isikupuutumatusele….\nNagu viimase aja uudistest kuulda on, siis vähemalt õigust kodakondsusele tõlgendatakse äärmiselt valikuliselt. Mõnele kodanikule antakse kodakondsust kahe aasta kaupa. Nüüd on lisandunud ka õigus riigikogu valida ainult teatud osale kodanikest.\nMillal on see moment, mil saab ümber pöörata jaburad seadused/määrused/tõlgendused ning jätkata inimeste põhiõiguste tagamise vastavalt põhiseadusele ja riik ei jääks rahvusvaheliselt naerualuseks?


18.01.2019 | Marek Roots | Rubriik: Mõte pühapäevaks\nUuest Testamendist leiame tunnustähti, milles avaldus Jeesuse jumalik vägi. Mõnikord nimetame neid sündmusi imedeks. Kuid millist imetegu võiks pidada suurimaks, millest lähtub kõik ülejäänu? Sellele küsimusele vastamiseks sobib hästi tuleva pühapäeva juhtsalm: „Seadus on ju antud Moosese kaudu, arm ja tõde aga tulnud Jeesuse Kristuse kaudu“ (Jh 1:17).\nKuigi Moosese Seadus on püha, õige ja hea (Rm 7:12), ei saa see iseenesest kedagi õndsaks teha. Andes küll teada kõik, mida inimene peab tegema, paljastab see ühtlasi meie patususe ning asub lepitamise asemel hoopis süüdistama. Apostel Paulus kirjutas: „Mida Seadus iganes ütleb, seda ütleb ta neile, kes on Seaduse all, et iga suu suletaks ja kogu maailm oleks Jumala ees süüalune; seepärast et Seaduse tegude tõttu ei mõisteta kedagi õigeks tema ees, sest Seaduse kaudu tuleb patutundmine“ (Rm 3:19–20).\nMartin Luther tõdeb sedasama suures katekismuses: „Sellepärast ei tee kümne käsu õpetus veel kellestki kristlast; sest Jumala viha ja ebasoosing jäävad meie üle ikkagi kehtima, kuna me ei suuda sellest, mida Jumal meilt nõuab, kinni pidada.“\nLahenduse toob hukkamõistetud inimese ellu arm ja tõde, mis tuli maailma Jeesuse kaudu. Tema kandis meile määratud Jumala karistuse, saades patuks ja needuseks meie eest. See on kogu inimkonna ajaloo suurim ime – Jumala arm, mis teeb õigeks igaühe, kes paneb kogu oma lootuse Jeesusele Kristusele! Oma tegudes võime alati kahelda, Kristuse teod on aga täiuslikud. Vaadakem siis usu ja usaldusega Temale!


Järelvaadatav: Jõelähtmel toimunud Long Drivers European Touril läks kaksikvõit inglastele, parim eestlane oli Janno Sild - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nJärelvaadatav: Jõelähtmel toimunud Long Drivers European Touril läks kaksikvõit inglastele, parim eestlane oli Janno Sild\nJõelähtmel teistkordselt peetud rahvusvahelise avalöögivõistluse Long Drivers European Touri võitis 26. aastane inglane Matthew Nicolle. Tema pikim löök finaalis oli 328 meetrit. Inglane võitis ka esimese etapi Taanis. Finaalis alistas Nicolle kaasmaallase Brad Pearmaini 11 meetriga. Mõlemad on professionaalsed mängijad, kes keskenduvad pikalöögivõistlustele. Parim amatöör ja ühtlasi parim eestlane oli Janno Sild 299 meetriga. Eelmise aasta võistluse lõpetas Eesti golfiparemikku tippu kuuluv Sild teise kohaga. Võistluse pikima löögi tegi soomlane Teeme Pitkänen 369 meetriga.\nFinaalid toimuvad laupäeval. Postimees.ee ülekanne algab kell 15.25. Kommentaatorid on Marko Kaldoja ja Hanno Kross.\n19. mai reede:\n16.00 - 17.15 ametlikud treeningud võistlusrajal (Stone Course'i 5 tiiboks)\n20. mai laupäev:\n10.35 amatööride esimesed ringid\n12.00 proffide kvalifikatsiooniringid\n15.00 veerandfinaalid naistel, juunioritel ja seenioritel\n15.30 poolfinaalid amatööridel, finaalid\n16.00 veerandfinaalid proffidel\n18.00 proffide poolfinaalid ja finaalid\n18.30 autasustamine (ja vettehüpped!)


Loodusainete uut tüüpi tasemetööd on kasutamiseks valmis : Õpetajate Leht\nUued loodusainete tasemetööd suunavad tähelepanu teadmistelt üldistele oskustele\nMargus Pedaste, Tartu ülikooli haridusteaduste instituudi haridustehnoloogiaprofessor, 1. ja 2. kooliastme loodusainete tasemetööde arendusmeeskonna juht\nViimastel kuudel on aktiivselt sõna võetud nii põhikooli riiklike lõpueksamite kaotamise kui säilitamise kaitseks. Tagaplaanile on jäetud tõsiasi, et praegugi ei ole eksamid ainus õpilaste ja koolide tulemuste hindamise vahend. Meil on juba aastakümneid toimiv ja arenev riiklike tasemetööde süsteem. Tõsi, selle sisu ja vorm on kohati ajale jalgu jäänud. Nüüdisaegne tehnoloogia võimaldaks elektrooniliste tasemetööde tulemusi väga kiiresti ja paindlikult analüüsida, sünteesida ja tõlgendada nii õpilase, klassi kui ka kooli tasandil. Nüüdisaegne õpikäsitus eeldab, et pähe õpitud valemite ja definitsioonide asemel hinnataks pigem kõrgema taseme õpiväljundeid.\nUudsete riiklike tasemetöödega selgitatakse välja teadmised ja oskused, mille õpilased on omandanud sügavalt ja püsivalt. See tähendab, et tasemetööks ei pea õpilane ega õpetaja eraldi valmistuma. Hinnet selle eest ei panda. Sellegipoolest näitavad meie uuringud, et õpilased võtavad tasemetööd tõsiselt ega lähe seda sooritades mütsiga lööma. Rahvusvahelised uuringud näitavad ka, et tasemetööde sisu mõjutab, mida ja kuidas õpetajad klassiruumis õpetavad.\nKuhupoole suunavad siis õpetust Eesti kooli tasemetööd? Eks ikka samas sihis hariduse üleriigiliste strateegiliste alusdokumentidega, mis ütlevad, et tulevikus hakkama saamiseks on lisaks aineteadmistele vaja paremaid mõtlemisoskusi.\n„Kas me siis pole seda seni õpetanud?“ küsib nüüd õpetaja. Kindlasti on parimad õpetajad alati toetanud õpilastes uurimise, arutlemise, probleemilahenduse oskust ning õpitu eluga seostamist. Seda ei soodusta aga koolide pingereastamine hindenumbrite järgi, mida pannakse eksamitel, kus kontrollitakse meeldejätmist. „Saad seda, mida mõõdad“ – kui hinnatakse faktiteadmisi, siis esmajoones neid ka õpetatakse. Kui fookuses on üldoskused, kandub ka õppetöös rõhk nendele.\nKuidas mõõta arutlemise, järeldamise ja põhjendamise oskust? Kas see pole liiga subjektiivne? Oleme viimased viis aastat koostöös SA Innovega HTM-i digipöörde programmis Euroopa sotsiaalfondi tegevuse „Kaasaegse ja uuendusliku õppevara arendamine ja kasutuselevõtt“ raames vaeva näinud, et töötada välja uutmoodi tasemetööd, mis oleksid ühelt poolt teaduspõhisel alusel ja teisalt hindaksid „raskesti hinnatavat“. Innovest on meie põhipartner Elle Reisenbuk. Hindamiskontseptsiooni ja tasemetööde arenduses on osalenud hulk haridusteadlasi ja õpetajaid, katsetöid on teinud tuhanded õpilased. Võime öelda, et I ja II kooliastme loodusvaldkonna e-tasemetöö on koolidele kasutamiseks valmis.\nMis on uutes tasemetöödes kõige suurem muutus? Toon välja neli uuendust: punktide asemel taseme kirjeldamine, senisest põhjalikum tagasiside ja soovitused, uurimuslikud ja otsusetegemise ülesanded ning mõningate ülesannete juures interneti kasutamise lubamine. Vaatame neid lähemalt.\nOleme harjunud, et eksamil antakse punkte ja tõlgitakse need hindeks, aga näiteks PISA testidest on tuttav ka tasemepõhine lähenemine. Meie uutes loodusainete tasemetöödes eristatakse I ja II kooliastmes nelja taset: alg-, kesk-, kõrg- ja tipptase. Mõõdetakse tasemete saavutamist neljas osas: teadmised, analüüsi-, kavandamis- ja tõlgendamisoskused. Nii oskavad näiteks algtasemel teadmistega õpilased vastata loodusvaldkonna põhiteadmisi hindavatele küsimustele, kui vastamiseks tuleb leida õige valik või kirjutada lühivastus. Kesktaseme puhul osatakse vastata ka pikemate avatud vastustega. Analüüsioskuste puhul tuleb alg- ja kesktasemel osata üksnes analüüsida tekste, pilte ja jooniseid, kuid kõrgtasemel ka jooniseid koostada ning probleeme sõnastada.\nTasemete täpne kirjeldamine teeb võimalikuks selle, et iga õpilane saab oma töö kohta tagasisidelehe. Sellel on kirjeldatud tema teadmiste ja oskuste tase ning antud soovitused edasiseks õppimiseks, et jõuda järgmisele tasemele. Õpetaja saab aga tagasisidet oma klassi õpilaste tasemete kohta, et õppeülesandeid täpsemalt kavandada.\nKolmas oluline uuendus on ülesanded, mille lahendamine eeldab uurimuslikku protsessi: probleemi sõnastamine, hüpoteesi püstitamine, andmete kogumine ja tõlgendamine ning nendest järelduse tegemine. Lisaks on otsusetegemise ülesanded, kus tuleb lahendada probleeme, millele puudub üks ja ainuõige vastus; hinnatakse seda, kui paljusid eri tahke õpilane otsuse langetamisel arvesse võtab. Seda tüüpi ülesanded aitavad ka koolitundides arendada üldisi ülekantavaid oskusi, millest on kasu igas eluvaldkonnas.\nViimane märkimisväärne uuendus on interneti kasutamise lubamine. Lähtume põhimõttest, et faktide teadmisest on vähe kasu, kui puudub oskus nendega midagi peale hakata. Seetõttu ei ole õpilastel I ja II kooliastmes tasemetöö tegemise ajal keelatud internetti kasutada ja kasutame isegi ülesandeid, kus see on suisa oodatud. Sellest ka suurem väljakutse ülesannete koostajatele ja õpetajatele – rohkem tähelepanu tuleb pöörata sellele, mida teadmistega peale hakata, üksi teadmistest loodusteaduslikuks kompetentsuseks ei piisa.\nOleme seda meelt, et mõõtmises, hindamises ja tagasisidestamises peab rõhuasetus liikuma lihtsasti hinnatavatelt oskustelt keerukamatele, kuid tulevikus olulisematele üldistele oskustele. Hindamine peab olema eeskätt õpilast toetav tagasiside. Kui eksamihinne on õpilase jaoks peamine või väga oluline motivaator, on miski juba valesti läinud. Haridusteadlastena loodame, et õpiväljundite tasemepõhine hindamine saab ajapikku riikliku õppekava lahutamatuks osaks. Praegu on selles küll detailselt lahti kirjutatud õppe-eesmärgid, kuid antud üsna üldine suunis, et neis tuleb saavutada vähemalt rahuldav tulemus.\nToetades loodusteaduslikku kirjaoskust, kujundame mõistlikke ja vastutustundlikke kodanikke\nHaridusteadlased kogevad vahel kriitikat, et nende töö on tegelikust koolielust võõrandunud: „Eks tulge ja seiske paar päeva ise klassi ees!“ Seepärast ütlen kohe ära, et olen töötanud aastaid keemiaõpetajana – eri tüüpi koolides ja kooliastmetes. Õpetajatöö juurde kuulusid ka hindamine ja eksamid. Oli näiteks aeg, kui kooli keemiaõpetaja koostas ise lõpueksami küsimused ja ülesanded. Veel eelmise sajandi üheksakümnendate alguses olid sellised eksamid suunatud peamiselt ainealase sisu reprodutseerimisele ja ülesannete lahendamisele. Hea mälu võis garanteerida hea hinde ka siis, kui eksaminand asja sisust suurt midagi ei mõiganud.\nMäletan enda muutumist, kui sain aru, et õpilased vajavad midagi muud. Märkasin, et neile meeldis päriseluga seotud probleeme lahendada, see oli huvitav ja tõi kaasa ka paremad hinded, mis tõstis veelgi motivatsiooni. Aastal 2001 kaitsesin doktoriväitekirja, olles juba veendunud paradigma muutuse vajalikkuses: vaja on õppida sügavamalt, arusaamisega, probleeme lahendades, mitte vastuseid pähe õppides.\n2011–2015 uurisime EDUKO rahastatud projektis LoteGüm loodusteadusliku kirjaoskuse tasemete muutumist ja nende muutuste mõõtmist. Selgus, et gümnaasiumi jooksul kasvavad küll loodusteaduslikud teadmised (mida saab mõõta traditsiooniliste eksamiküsimustega), kuid probleemide lahendamise, otsustamise ja põhjendamise oskustes edasiminekut ei ole. Sai veel kord kinnitust haridusteadlaste sõnastatud reegel, et õpilased õpivad seda, mida hindab („peab hinnaliseks“) hindamissüsteem. Seega – tuleb muuta hindamisvahendeid!\nAastal 2017 alustasime põhikooli kolmanda astme (7.–9. klass) ja gümnaasiumi uuelaadsete tasemetööde arendust. Aluseks võtsime kolleeg Margus Pedaste töörühma välja töötatud ja testitud hindamiskontseptsiooni. Meie töö puhul on aga see erisus, et vanemates kooliastmetes õpitakse juba eraldi nelja loodusainet: füüsikat, keemiat, bioloogiat ja geograafiat. Seega kaasasime oma töögruppi nende ainete eksperdid. Võrreldes nooremate kooliastmetega on meie loodud tasemetöö mahukam ja selles on rohkem ainesisu. Üksüheselt ei saa noorema ja vanema astme tööde tulemusi vastavusse seada, kuid teatud sillad eri oskuste tasemete võrdlemiseks siiski on.\nMida ja miks uut tüüpi tasemetöö hindab?\nOleme sihi seadnud nn tulevikuoskustele – oskus oma õppimist ja mõtlemist juhtida, probleeme lahendada, otsuseid langetada, infot töödelda, suhelda ja oma tööalast karjääri kujundada. Neid toetavad ainekavadest välja valitud teaduslikud raamideed, mis läbivad kõiki õppeaineid ja moodustavad ülesannete konteksti. Ülesanded on seotud loodusteaduste, igapäevaelu ja/või globaalsete nähtustega. Sisse on toodud ka sotsiaalne mõõde, et hinnata õpilaste argumenteerimisoskuste sügavust probleemides, millel pole ühte õiget vastust. Veel üks vanemates kooliastmetes tasemetöödesse lisanduv aspekt on teaduse ja mitteteaduse eristamine. Kahjuks ei võimalda elektrooniline vorm teha praktilisi töid, kuid saab simuleerida katseid virtuaalses keskkonnas ning vastata selle kohta käivatele uurimisküsimustele.\nÜlesannetega hinnatakse riiklikus õppekavas sätestatud loodusteadusliku kirjaoskuse komponente: loodusteaduslikud teadmised, uurimuslikud ja probleemilahendusoskused, loodusteadusliku teksti mõistmine ja loomine ning arusaam teaduse olemusest. Õpilane võib igas eraldi komponendis olla alg-, baas-, kesk-, kõrg- või tipptasemel. Kolmandas kooliastmes hinnatakse baas-, kesk- ja kõrgtasemel, gümnaasiumis kesk-, kõrg- ja tipptasemel.\nÜhes tasemetöös on kokku neli mitmeosalist ülesannet ning need on valitud nii, et saaks hinnata kahel korral kõigi tunnuste kõiki tasemeid. Õpilane saavutab teatud taseme, kui on selle ülesannetest lahendanud vähemalt pooled. Näiteks kui õpilane lahendab ära enamiku baastaseme ning vähemalt pooled kesktaseme ülesannetest, saavutab ta loodusteadusliku kirjaoskuse kesktasemel. Loodusteadusliku kirjaoskuse kõrgtase saavutatakse siis, kui enamik ülesannetest on lahendatud baas- ja kesktasemel ning kõrgtaseme ülesannetest on lahendatud vähemalt pooled.\nHinnatavad tunnused ja tasemed põhikooli kolmandas astmes ja gümnaasiumis (lihtsustatud tabel)\nT1 – selgitab ja analüüsib loodusobjekte ja protsesse ning nende seoseid.\nT2 – kasutab korrektselt mõisteid, sümboleid ning ühikuid.\nT4 – kasutab protsesside ja seoste selgitamisel mudeleid või jooniseid.\nAlgtase* – kirjeldab loodusobjektiga seotut; kasutab etteantud mõistet õigesti; valib välja õige mudeli/joonise, mis selgitab nähtust või protsessi.\nBaastase – selgitab nähtust või protsessi; kasutab etteantud mõistet, ühikut või sümbolit õigesti; täiendab mudelit.\nKesktase – selgitab nähtuse või protsessiga seotud põhjuse-tagajärje seost; sõnastab ise ühe küsimuse vastuse, kasutades korrektseid mõisteid, ühikuid või sümboleid; selgitab mudelit.\nKõrgtase – seostab omavahel nähtusi ja protsesse; selgitab ja põhjendab põhjuse-tagajärje seoseid silmas pidades; leiab etteantud interdistsiplinaarse loodusteadusliku seose põhjal õige vastuse, kasutades korrektseid mõisteid; koostab mudeli.\nTipptase – põhjendab nähtusi ja nende seoseid mikro-, makro- ja megatasandil; tuletab iseseisvalt interdistsiplinaarsele sisule vastava seose ning leiab õige vastuse, kasutades korrektseid mõisteid; mõistab mudelite tähtsust ja piiratust loodusnähtuste kirjeldamisel.\nT6 – analüüsib ja tõlgendab andmeid ning teeb asjakohaseid järeldusi.\nT7 – leiab situatsioonist probleemi ja sõnastab selle mõistetaval kujul.\nT8 – sõnastab uurimisküsimuse ja/või hüpoteesi.\nT10 – kavandab katse ning valib sobivad vahendid.\nAlgtase* – kirjeldab andmeid; täiendab probleemi etteantud sõnastust; valib uurimisküsimuses mõjuteguri või uuritava tunnuse; valib nimekirjast vahendid või järjestab tegevused.\nBaastase – viib läbi lihtsa andmeanalüüsi; valib etteantud probleemisõnastustest sobivama; valib valikvastustest uurimisküsimuse/hüpoteesi; nimetab katsevahendid või -tegevused.\nKesktase – viib läbi keerukama andmeanalüüsi; sõnastab ise probleemi; sõnastab uurimisküsimuse/hüpoteesi; põhjendab vahendite valikut ja tegevusi.\nKõrgtase – tuletab esitatud andmete põhjal järelduse; sõnastab ise probleemi; parandab sõnastatud uurimisküsimust ja põhjendab; analüüsib kavandatud katse kvaliteeti.\nTipptase – tuletab seaduspärasuse ning ennustab tulemusi; sõnastab teadusliku probleemi ja uurimisküsimuse edasiuurimiseks; täiendab uuringu kavandit.\nProbleemide lahendamine ja otsuse tegemine\nT5 – lahendab loodusvaldkonnaga seotud probleeme ja teeb põhjendatud otsuseid.\nAlgtase* – pakub välja probleemile sobiva lahenduse, arvestades ühe aspektiga.\nBaastase – pakub välja probleemile põhjendatud lahenduse, arvestades ühe aspektiga.\nKesktase – pakub sotsiaalse kandepinnaga probleemile sobiva lahenduse, mis on põhjendatud ja arvestab mitme samaliigilise aspektiga.\nKõrgtase – pakub sotsiaalse kandepinnaga loodusteaduslikule probleemile sobiva lahenduse, mis on põhjendatud ja arvestab mitme eriliigilise aspektiga\nTipptase – pakub sotsiaalse kandepinnaga loodusteaduslikule probleemile lahenduse, mis on põhjendatud mitmest aspektist ja näitab teadlikkust loodusteadustega seotud karjääridest.\nT3 – saab aru loodusteaduslikust tekstist ning loob ise loodusteadusliku teksti.\nT9 – leiab eri allikatest loodusteaduslikku infot ja hindab seda kriitiliselt.\nAlgtase* – leiab internetist vajaliku informatsiooni, kasutades ühte allikat; leiab teksti põhjal küsimusele vastuse; koostab lihtsa lühikese teksti kasutades igapäevakeelt.\nBaastase – koostab lihtsa lühikese loodusteadusliku sisuga teksti; leiab internetist vajaliku informatsiooni, kasutades ühte allikat; seob kaks tekstis esitatud mõistet oma vastuses kokku.\nKesktase – koostab loodusteadusliku sisuga teksti, kasutades loodusteaduslikke mõisteid; leiab internetist vajaliku informatsiooni, kasutades mitut allikat, ja põhjendab valitud allika usaldusväärsust; kirjutab etteantud info põhjal loogiliselt seostatud teksti.\nKõrgtase – koostab loodusteadusliku sisuga teksti temale tuttavas kontekstis, kasutades korrektselt loodusteaduslikke mõisteid ja näidates arusaamist selle loodusteaduslikust ainesisust; leiab internetist vajaliku informatsiooni, kasutades mitut allikat ja näidates kontseptuaalset arusaamist selle loodusteaduslikust ainesisust.\nTipptase – koostab loodusteadusliku sisuga teksti õpilasele uudses kontekstis, kasutades korrektselt loodusteaduslikke mõisteid ja näidates arusaamist selle loodusteaduslikust ainesisust; koostab loodusteaduslikult korrektse teksti etteantud teemal, tuginedes etteantud allikatele ning võtmesõnadele, kasutades seejuures korrektset viitamist.\nT11 – mõistab teaduse olemust ajaloolises ja tänapäevases kontekstis.\nKesktase – eristab teadust ja teooriat ette antud kirjelduse põhjal.\nKõrgtase – eristab teadust ja mitteteadust (pseudoteadust), põhjendab oma seisukohta.\nTipptase – mõistab teaduslike teadmiste arenguprotsessi: prognoosib loodusteadusliku teooria või seaduspärasuse edasiarendamise võimalusi.\nAlgtaset ei hinnata 3. ja 4. kooliastmes.\nTasemetööde arendamine jätkub. Iga uus katse annab meile sisendit ülesannete täpsemaks kalibreerimiseks, et nad oleksid võimalikult täpsed ja tõhusad nii kooli tulemuslikkuse hindamisel kui õpilase individuaalsel tagasisidestamisel. Suur tänu koolidele ja õpetajatele, kes on meiega koostööd teinud – teie panus aitab tänastel õpilastel keerulises tulevikumaailmas kindlamalt toimetada ning lahendada kõiki neid keerulisi probleeme, mida meie ehk ettegi ei näe.\nLoodusvaldkonna e-testide arendusprotsessist\nElle Reisenbuk, SA Innove testide keskuse ekspert:


Otsing leidis 13090 vastet\n2. leht 873-st\n27 Juun, 2022 17:57\nUkraina relvajõudude peastaap Operatiivinfo seisuga 18.00 06.27.2022 Venemaa sissetungi kohta Vene uskmatud jätkavad raketirünnakuid Ukraina territooriumil asuvate tsiviilobjektide pihta. Poltava oblastis Krementšukis tabas täna Vene rakett kaubanduskeskust, kus olid rahumeelsed tsiviilelanikud. Oh...\n27 Juun, 2022 17:38\nEile õhtul andsid Ukraina relvajõud vallutatud Zmeiny saarele järjekordse löögi. Fikseeriti 10 tabamust, sealhulgas õhutõrje raketisüsteemile Pantsir-S1. Video: https://t.me/nexta_live/31510 Valgevene eriteenistuste agendid püüdsid liituda Ukraina poolel sõdiva Valgevene Kalinovski polguga. "C...\n27 Juun, 2022 17:24\nVeel videosid Krementšugist\n27 Juun, 2022 17:20\nUkraina sõjaväelaste palkadeks kulutatakse kuu jooksul 40 miljardit grivnat, ütles ülemraada riikliku julgeoleku ja kaitse komitee esimees Zavitnevitš. Summad, mida Ukraina nüüd meie kaitseväelastele kuus maksab, maksti tema sõnul varem umbes aastas. Samas ei plaani nad sõdurite palkasid vähendada:...\n27 Juun, 2022 17:16\nOperatiivväejuhatus "Lõuna" Relvajõud edenevad lõunas ja tõrjuvad Vene vägesid tagasi, ütles operatiivjuhatus "Lõuna" Väejuhatuse info kohaselt jätkub operatsioon lahtisel maastikul stepis ja seal on raske võidelda. Ukraina poolel puudub veel vastav võimas suurtükivägi, mis oleks...\n27 Juun, 2022 17:06\nUKR Peastaap jagab videot VF tankide hävitamisest\nhttps://www.facebook.com/GeneralStaff.u ... 2717461405\n27 Juun, 2022 17:04\nUKR Peastaap: Poltava piirkond. Krementšuk. "Okupantid tulistasid rakettidega kaubanduskeskust, kus oli üle tuhande tsiviilisiku. Kaubanduskeskus põleb, päästjad võitlevad tulekahjuga, kannatanute arvu ei oska ette kujutada. Vene armeele ohtu pole. Strateegiline väärtus puudub. Ainult inimeste ...\n26 Juun, 2022 19:54\nUKR lennukid lendams kusagil... https://t.me/operativnoZSU/30041 https://t.me/bpz_ua/17821 Dnepri õhutõrjeraketibrigaad võitude tabel... https://t.me/operativnoZSU/30052 Pihkva oblastis sõitis rööbastelt maha laskemoonaga kaubarong https://t.me/bpz_ua/17827 Video Šoigu saabumisest UKR https://t.me/b...\n26 Juun, 2022 19:40\nUkraina relvajõudude kindralstaap Operatiivvärskendus seoses #russian_invasiooniga 26. juunil 2022 kell 18.00. Ukraina rahva kangelasliku vastupanu Venemaa sõjalisele invasioonile saja kahekümne kolmas (123) päev jätkub. Valgevene vabariigi territooriumil Volõni ja Polissja piirkonnas märgitakse Ve...\n26 Juun, 2022 0:29\nValgevene armee ei ole ilma Venemaa osaluseta võimeline iseseisvalt pealetungi läbi viima, kuid Kreml hoiab kolmandiku oma PTG-dest reservis - Ukraina kaitseministeeriumi luure peadirektoraat\n25 Juun, 2022 16:12\nEndine USA armee ülem Euroopas Glenn Hodges...Sellise nimega US Armee ülemat Euroopas ei ole kunagi olnud. Mõtled ehk Ben Hodges. Minul pole siin midagi mõelda.... võitlen teloga pidevalt keset posti tegemist automaatsete foorumist välja logimiste vastu... Telefoniga Google tõlge ja copy/paste orig...\n25 Juun, 2022 15:38\nMilitaarekspert Sergei Grabski rõhutas, et Ukraina armee on tankitõrjerelvade poolest tugevaim armee. See on põhjus, miks Vene väed kardavad lasta Ukraina relvajõudude üksusi oma positsioonidele lähedale. Ta rõhutas ka, et vaenlane peale Severodonetski, Lisitšanski eeslinnade ja Popasnaja piirkonna...\nUkraina relvajõud ei suutnud teha kõike, mis Severodonetskis oli plaanitud. Seda ütles Ukraina asekaitseminister Anna Maljar. Ta nimetas sõjalise operatsiooni katkestamise põhjuseks teabe levikut (infoleket), et Ukraina relvajõud sisenesid või lahkusid sellesse või teise asulasse.... Butusov lekita...\n25 Juun, 2022 15:04\nPoola taotleb NATO kohaloleku suurendamist oma territooriumil sellest teatas Poola riigi kaitseminister Mariusz Blaszczak intervjuus ajalehele Рolska Times. "Otsime vägesid juurde ja soovime tõsta liitlasvägede valmisolekut ohu korral. Kinnitan, et üritame NATO struktuuridesse paigutada brigaa...\n25 Juun, 2022 15:00\nValgevene võib Vene Föderatsiooniga ühiste õppuste ajal viia GUR diversante Ukraina territooriumile Vene Föderatsiooni eraldiseisvad erivägede üksused viivad läbi ühisõppusi Valgevene erioperatsioonide üksuste üksustega ja töötavad välja nende eriüksuste üleviimist Valgevene territooriumilt Ukraina...


Karolin Poska | TANTSUKUUKIRI\nKarolin Poska on vabakutseline tantsukunstnik ning tantsuõpetaja. Ta on lõpetanud TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia ja pärast seda toonud välja lavastusi Koidu Seltsimajas ja Kanuti Gildi SAALis. Praegu annab Karolin tantsutunde Esteetika- ja Tantsukoolis ning valmistab koos teiste kunstnikega lavastust, mis esietendub veebruaris Lätis. Praegu on ta tantsukunstnikuna leidnud tee fenomenini, kus tunneb omal nahal, et enda loominguliseks väljendamiseks on nii palju meediumeid ja viise lisaks tantsule. Nagu näiteks fotod.\nMis on sinu missioon ja motivatsioon valitud erialal?\nMu motivatsioon ja missioon on väga isekad ja mõlemad pärinevad ühest ammusest sündmusest.\nMa ei olnud lasteaias väga popp tüdruk ja üks esimestest mõtetest iseendale oli: “Kui ma suureks saan, siis saan kuulsaks ja siis nad tahavad minuga mängida!”\nSee lause on peas kumisenud aastaid ja ongi minu missiooniks/mantraks, kuigi “kuulsuse” tähendus selles lauses on muutunud äärmuslikult.\nPraeguseks on selle sisuks pigem motivatsioon progresseeruda enda silmis pidevalt paremaks koreograafiks/lavastajaks ja mitte saada “valmis”. Olla kuulsus mind ei motiveeri ega huvita, küll aga ootan lasteaiakaaslasi endiselt mängima.\nSiin on mõned nähtused, mis mind praegu kõnetavad: erinevate kultuuriruumide hõõrdumine, kannatused, ühiskond, kirjutamata reeglid, põlvkondade erinevused, Lasnamäe majad, valetamise lihtsus, ebaõiglus, tõe modifikatsioonid, materjalid, Vikerraadio õnnitlused. Kuidas saab midagi olla nii igavat, et see ei inspireeri?!\nMilline on Sinu sõnum tantsuõpilastele, tantsuõpetajatele ning tantsuga mitte kokku puutunutele?\nTantsuõpilastele: ammuta ja lammuta!\nTantsuõpetajatele: kasta päevalillede kõrval ka umbrohtu ja loo võimalus ka sellel areneda.\nTantsuga mitte kokku puutujatele: sa juba tantsid!


Uudised - Eilse taustal. Kalev/Cramo vs Tarvas: vaade lähiajalukku\n"Olgem ausad, hüppasime siiski täna üle oma varju,“ ütles pärast 74:73 Tarva kasuks lõppenud poolfinaali Andres Sõber, Tarvase peatrener. „Täna läks nii, palju õnne Rakvere publikule... Kui Ross sügisel tuli, ütlesin kohe, et Tarval on väga ohtlik tagaliin,“ tunnustas Alar Varrak, Cramo loots.\nVarrak lisas: „See oli teadlik otsus, et me ei mängi nende meestega (kuus põhitegijat). Aga elu on näidanud: kes võidab karika, see ei võida kevadel tiitlit.“\nKui vaadelda nüüd eraldi Kalev/Cramo ja Rakvere Tarvase lähiajalugu, siis viimase viie ja poole (käimasoleva hooaeg kaasa arvatud) hooaja jooksul on karikasarjas mindud vastamisi neli korda, kõik korrad poolfinaalides ning Kalev/Cramo on neist mängudest suutnud võita vaid ühe... See leidis aset 2011/12.\nTarvas võitis poolfinaali 2010/11 tulemusega 82:74, see peeti Rakveres. 2012/13 Tartus peetud Final Four’is võitis Tarvas täpselt kaks aastat tagasi 101:91 (Umbraško 22, Raley-Ross 16+9+5). Eile oli Tarvas peal niisiis 74:73.\nÜldskoor 21-9 Kalev/Cramole\nMeistriliigas on Kalev/Cramo kokkuvõttes siiski üsna selgelt peal. „Pikas jooksus, ma usun, me Tarvale ei kaota,“ sõnas eile lõpetuseks ka Varrak. Nende kuue hooaja jooksul on Kalev/Cramo peale (ainult liigamängud) 20-5. Koos karikamängudega oleks üldskoor 21-8.\nSeejuures on tähelepanuväärne, et kõigil hooaegadel on Tarvas võitnud ka liigas Kalev/Cramot vähemasti korra, va sel hooajal, mil on kohtutud vaid korra (Rakveres 31. okt võitis 89:79 – Škele 20 vs Ross 23p).\nCramo: pikas rivis õhukesed kohad\nKui minna korraks eilse mängu juurde tagasi, võtta arvesse, et kuus kalevlast mängu ei sekkunud ja mõelda sellele, et Cramo sai viimastel minutitel punkte viad vabavisetest, torkab silma, et Kalev/Cramo 14st koosseisuslisest mängijast koguni seitse täidavad positsioone „kaks“-„kolm“ – Arbet, Singler, Olmre, Škele, Keedus, Veideman, Kajupank.\nSee muudab aga muidu laia koosseisu õhukesemaks ning tekitab probleeme eelkõige positsioonidele „üks“ ja „viis“. Esiteks jäi eile puudu korvisöötudest, teiseks korvialusest jõust. Laud jäi ka Tarvaga viiki.\nPildil Reinar Hallik: kolm hooaega Tarvases, täna Kalev/Cramos.\nMaaja Bratka - Tartumaa aasta korvpallur\nMerike Andersoni klubi sai eurosarjas hea asetuse\nNaiste karikas kuulub taaskord 1182 Tallinnale!


Menstruatsiooni ajal sugu soe Thinx - Soovinimekiri - 2019\nToimetaja Buro 24/7 Ksenia Obukhovskaya keha tajumise ja lemmik kosmeetika kohta\nKuidas valida, kulumise ja stiili aktuaalsed lühikesed allahindlused\n"Kaalutakse 38 kg ja ei saanud midagi teha": olen mudel ja võitlesin anoreksiaga\nFaux karusnahast kuni olümpia vormini: Mis moel 2017. aastal juhtus\n10 kaunist ja hingelist reklaami jõulude ja uue aasta jaoks\nMilano moenädal: Marni SS 2012 näitus\nMissoni perekonna vrakk leiti\nKodanikuaktivist Anastasia Karimova lemmikraamatute kohta\nDoge Meme Dog on muutunud sünoptiliseks\nPea meeles kõike: Layfkhaki, mis parandab mälu\nPavel Lobkov peenise ülikonnas peeti kinni Moskva kesklinnas\nTELLING huvitavate, kasulike, ilusate, kummaliste või nutikate asjade kohta, mida soovite kohe osta.\nMe oleme juba rääkinud Thinxist: bränd on spetsialiseerunud korduvkasutatavate absorbeerivate aluspükside tootmisele, mis võivad tampoonid ja padjad kergesti välja vahetada - või lihtsalt aidata vältida lekkeid tavapäraste vedelike korral. Nüüd on bränd läinud veelgi kaugemale ja avaldanud menstruatsiooni ajal seksi jaoks spetsiaalse tekke: ühest küljest on see valmistatud nagu tavaline satiinvatt (välja arvatud V-täht), teisest küljest on see kaetud nelikihilise absorbendiga, mida Thinx kasutab aluspesu jaoks. Erinevalt tavalistest tekkidest neelab Thinx paremini, kaitseb lekke eest ja sisaldab ka antimikroobse kattega kihti.\nThinxi tekk vajab hoolikat hooldust (pärast seda, kui seks on vaja loputada ja seejärel pesta õrnade kangaste kirjutusmasinas) ning kõrge hind võib hirmutada palju - aga kui sa ei tunne raha selle eest, et teie enda mugavust, siis miks mitte. Võttes seda võimalust, ütleme tore oma armastatud Rachel Bloomi ja laulu "Periood Sex".\nFotod: Ta õhuke\nElu pärast +30: Kuidas hoolitseda enda eest tõelisel soojusel\nMargarita Virova Suvine soojus paljudele on isegi meeldiv asjaolu, kuid tasub kokku leppida, et linnas on väga raske ellu jääda. Kui sa ei pruugi sinu veega pritsida ega liivata, kuid sõidad kuumast asfaldist ühest peenest ruumist teise, vajate kindlasti ilu rutiini ülesehitamisel oma elu kergemaks muutmise viise. Loe Edasi\nMiks me armastame maiustusi ja kas me peame selle vastu võitlema\nMaiustuste armastamine on osa meie loodusest. Maiustuste kinnitamise mehhanism on selgitatud kognitiivse filosoofi Dan Dennett'i töös: kaua enne, kui meil oli võimalus seista loenduril, valides herneseemne salat ja eclair, veetsid meie esivanemad päevi toidu otsimisel. Loe Edasi\nKleit Uniqlo x Inès de la Fressange\nRäägime huvitavatest, kasulikest, ilusatest, kummalistest või nutikatest asjadest, mida soovite kohe osta 3999 rubla. Uniqlo Prantsuse mudel ja disainer Inés de la Fressange tagastasid Uniqlo kevad-suvise kollektsiooni. Seekord on see liin pühendatud Prantsusmaa lõunaosale ja Saint-Tropezile. Meile meeldis linasest ja puuvillast a la Rouje valguskleit - see muutub tõeliseks võtmeks kahtluse hetkedel ja "mul pole midagi kanda", ja on asjakohane vaadata mitte ainult Cote d'Azur, vaid ka suvel linnas. Loe Edasi\nTegevjuht TrendsBrands.ru Nastya Sartan kosmeetika ja raseduse kohta\nFACE'ile "FACE" uurime meile ilujuhtumite, sidumislaudade ja kosmeetikatoodete kotte, mis pakuvad meile huvitavaid märke - ja me näitame teile seda kõike. Raseduse ja elustiili kohta pöörasin suurt tähelepanu raseduse kosmeetikatoodete valmistamisele. Alles siis (nagu paljud teised tüdrukud, ma arvan) hakkasin ennast ja oma tervist mõtlema, sest selgus, et see ei ole minu jaoks vajalik, vaid keegi teine. Loe Edasi\nMis kontseptsioon Antwerpenis kõndida\nAntwerpen on võluv linn, kuid väike. Te ei tohiks minna nädalaks, kui valite oma transiidipunkti Pariisi ja Amsterdami vahel (mõlemas suunas rongid lähevad kahe tunni jooksul). Kuid selleks, et elada siin kolm päeva - minna ümber vanu tänavaid, süüa Belgia vahvleid ja haarata Dries Van Noteni ülikond 100 eurot ja 50-aastane Ann Demeulemeester kleit. Loe Edasi\nMilota: 9 võluv kosmeetika\nTekst: Moore Soboleva, Fierce & Cute blogi peatoimetaja, pakendi disain tänases konkurentsis kosmeetikaturul on kaalukas eelis võitluses ostja vastu. Pole ime, et bränd pöörab sellele erilist tähelepanu. Sisu on muidugi vormi kohal, kuid kui vahendite loojad mõtlevad nii pudelite kui ka palettide funktsionaalsuse ja ilu pärast, saadakse kõikidest külgedest väljapaistvad tooted. Loe Edasi\nCopyright 2019 \_ Naiste ajakiri - Denim \_ Menstruatsiooni ajal sugu soe Thinx


Lugu maailma kõige jubedamatest lindudest | Bioneer\nLugu maailma kõige jubedamatest lindudest\nSee lugu juhtus, kui olin umbes viie- või kuueaastane. Vahest veetsime vennaga mõne päeva vanaema juures Päärna talus. Koht muidugi kuulus minu onule, kuid vanaemal oli seal oma köök-tuba ja ta hoidis meid, lapsi meeleldi. Meile aga meeldisid üle kõige vanaema pannkoogid. Kõik olekski jäänud nii ilusaks ja armsaks lapsepõlve mälestuseks, kui vanaemale ei oleks pähe tulnud mõte hakata kalkuneid pidama.\nEks ta tasuta kellegi käest need kalkunitibud sai. Alguses olid linnud ju nunnud ja imearmsad väikesed tibud. Meile meeldisid nad väga. Olid teistest tibudest suuremad ainult. Mida aga aeg edasi, seda suuremaks ja naljakamaks nad kasvasid. Venisid tibudest mingiteks veidrateks lindudeks, kes ka käitusid väga kummaliselt. Nad olid nagu teineteise peegelpildid. Käisid igal pool paaris ja matkisid teineteist. Ja see veider häälitsus, mida nad seejuures tegid, oli ülimalt naljakas. No eks me, lapsed siis narrisime neid linde ka parasjagu.\nSügiseks olid aga vanaemal õues kaks eriti kurja ja õela olemisega lindu tatsamas. Asi ei olnud enam sugugi lõbus. Ega me ilma täiskasvanuta ei tohtinudki enam vanaema juures õues käia. Mõnikord juhtus aga sedagi, et sattusime ootamatult kalkunite teele. Siis võis näha, kuidas linnud naljaka klogiseva häälitsuse saatel end kohevile ajasid ja näost lillaks muutusid. Ega sel juhul ei olnud enam aega mõtlemiseks. Ruttu ots ringi ja andsime oma väledatele jalgadele valu. Pidi ju saama enne tuppa, kui need õudsed linnud ründavad.\nOn häbi tunnistada, aga vahest juhtus sedagi, et saime nende käest isegi peksa. Kalkun lendas lausa selga ja lükkas oma raskuse jõul su kõhuli ja tuuseldas siis nii noka, tiibade ja kannustega päris ilusti läbi. Mind päästsid siis paks talvemantel ja appi ruttav onu. Muidugi olin ma üle pea porine ja mind roogiti puhtaks ning minu rahustamiseks tehti kiiresti suhkruvett. Kui ma lõpuks nutust ja häbist võitu sain, olin teatanud tõsise näoga, et need on küll ühed maailma jubedamad linnud ja enne ma vanaema juurde ei tule, kui need koledad elukad on kadunud siit. Suured muigasid imelikult. Siis viidi mind mu nõudmisel koju.\nAeg läks ja ühel päeval tuli vanaema ise meile. Tal oli räti sisse seotud supipott, milles oli imemaitsev smooritud liha. Sellist sai vahel Tapa tädi juures, aga kodus sellist küll ei tehtud. Vähemalt mina ei mäletanud. Sõime ja kiitsime, et vanaema on hea toidu valmistanud. Kõik olekski sinna jäänudki, kui lahkudes ei oleks vanaema maininud, et nüüd ei ohusta tema juures enam keegi mind ega venda.\nEsialgu ei saanudki ma asjast aru. Küsisin vennalt üle. Sain vastuseks, et kalkuneid ei ole enam. „Aga kus nad siis on?“ küsisin mina. Ja vend vastas, et ise sa ju sõid ja kiitsid.\nOh seda õudust! Mul oli nii kahju lindudest ja paugupealt olin neile kõik ründamised andeks antud. Käisin ringi oma paar päeva ikka süümekatega ja nina norus. Mul oli tunne, et minu pärast andsid need linnud oma elud. Mina ju nõudsin, et enne ma vanaema juurde ei tule, kui need kalkunid kadunud on. Olin jah sedasi öelnud, kuid mõtlesin, et vanaema annab linnud kellelegi teisele ära. Niisugust asjade käiku ma küll ei soovinud.\nLõpuks sai vist ema aru, et lapsel on mingi mure. Sai siis räägitud sellest ja mulle tehti selgeks, et osa pudulojuseid peetaksegi selleks, et meil kõht täis saaks. Iga sügis on nende elu lõpp. Mure sai selgeks räägitud. Lindudest ei olnudki enam nii väga kahju ja tagantjärele tundus isegi vanaema kalkuniroogi taas maitsev olevat. Niisugune oli minu mälestus nendest maailma kõige jubedamadest lindudest.\nLaps avastab maailma


Komöödia Elemendid Jaanipäeva Unistuses\nShakespeare'i Komöödiad Student Activity\nShakespeare'i Genre- Komöödia - Suveöö Unenägu\nShakespeare'i komöödiad tavaliselt sisaldada elemente nagu iroonia, sõnamängul ja metafoorid. Komöödiad sisaldada ka elemente armastus või iha, takistusi, et armastajad peavad ületama kogu mängu. Ekslikest identiteeti kasutatakse sageli nii tahtlike ja tahtmatute võimalusi Comic Relief. Lisaks laiatarbekaupu Shakespeare'i komöödia lõpeb kokkutulek või abielu (s). Lõpuks komöödiad sisaldada raskesti krundid kergitab, et sageli hoida publiku aim, mis juhtub järgmisena.\nVõttes õpilast luua käsikirjade et kujutatakse elemendid selles žanris aitab neil mõista komöödia taga mängida. Samuti aitab neil jälgida mitu krundid ja sidudes tähtedega, samas tuues žanr elu!\nKui ma tegin talle sel ära võtta, eeslil noll I fikseeritud peas. Anon tema Thisbe tuleb vastata, edasi minu [matkivad] tuleb. Kui nad teda varitsema, nagu metshanede et hiiliva Fowler silma või ruske pated choughs, paljud omamoodi, tõuseb ja cawing püstoli raporti, Sever ise ja hullupööra pühkima taevas, nii et tema silmis ära oma kaaslaste lennata ja , meie tempel, siin jumega ja jumega üks langeb.\nShakespeare Suveöö unenägu\nKoomilise elemendid Suveöö unenägu\nHermia isa ütleb talle, et ta peab olema koos Demetrius kuigi ta armastab Lysander!\nLitri vigu Lysander jaoks Demetrius ja Titania vigu Bottom isikule (kuigi ta näeb välja nagu eesel)\nHermia ja Helena tükeldatakse armukadedus. Mehed tahavad võidelda üle keegi ei neist armastab. Titania on petta enda liiki. Aga see kõik toimib läbi lõpuks.\nAbielu või Reunion\nIn the end, Helena abiellub Demetrius, Hermia abiellub Lysander ja Duke abiellub Hippolyte.\nKasutades malli, õpilased saavad kiiresti tulla nende tõlgendused ja luua hämmastav käsikirjade et näeb välja selline:\nLiik: Shakespeare'i Play Žanrid\nLoo mustripliiats, mis identifitseerib komöödia elemente. Näidake juhtumeid ja kirjutage iga lahtri all lühikirjeldus.\nLoo pildi näide, mis esindab iga elementi.\nKirjuta iga näite kirjeldus.\nShakespeare'i Komöödia Malli


Kuidas veebi sirvida iOS-is 5 privaatselt\nIOS 5-s leiduv uus funktsioon on võimalus mobiilse Safari privaatset sirvimist sisse lülitada. Kui privaatset sirvimist on aktiveeritud, peatab Mobile Safari veebibrauseri ajaloo hoidmise. See võib olla kasulik mitmetes erinevates olukordades, näiteks; sõbrale lubada oma iOS-seadet laenata oma e-posti kontrollimiseks. Isikliku sirvimise sisselülitamine tagab, et nende isiklik info ei ole teie seadmesse salvestatud.\nÜlaltoodud pilt näitab, mida kasutajad on mobiilse Safari kasutamise ajal harjunud nägema. Pange tähele, et ülemine ja alumine riba on kas hall või sinine. IOS 5 abil on see alati kiire viis teada saada, kas teil on praegu privaatset sirvimist sisse lülitatud.\nEraviisilise sirvimise sisselülitamiseks avage kõigepealt rakendus Rakendus ja seejärel kerige alla ja valige Safari.\nKui Safari on valitud, näete privaatsete sirvimiste sisselülitamiseks lülitit. Lülitage see ümber, liigutades lülitit. Kui see on sisse lülitatud, esitatakse teile võimalus säilitada olemasolevad vahekaardid Safaris või neid sulgeda. Kui olete valinud vahelehtede jätmise üksi või sulgeda need, käivitage Safari.\nNagu näete, on eelnevalt heledad värvid mustad. See näitab, et teie iOS-seadmel on praegu privaatset sirvimist võimaldav.\nIsikliku sirvimise väljalülitamiseks korrake juhiseid ja Mobile Safari taastab viimase, avaliku sirvimisseansi.\nSirvimisajaloo kustutamine, nagu me varem oleme seda teinud, on sama tõhus kui privaatset sirvimisrežiimi, kuid see on efektiivne ainult siis, kui mäletate oma ajaloo kustutamist ja kustutamist. Privaatne sirvimine on üks lüliti ühe seadistusega. Asjaolu, et brauserite väljanägemine on niivõrd drastiline muutus, on kasutajatele lihtsam meeles pidada, et see tagasi minna ja funktsiooni sisse või välja lülitada.\n© Copyright 2020. All rights reserved. Kuidas veebi sirvida iOS-is 5 privaatselt


Eesti Kodumaa | Virtsu\n1919 M. Kampmann\nWanade ja noorte kodumaa-sõprade abil kujutanud M. Kampmann\nEesti Kirjanduse Seltsi koolikirjanduse toimekond\nNooresoo kirjawara nr. 45\nKäesolewa koguteose “Eesti Kodumaa” sihiks on meie kodumaa kohta wõimalikult meeldiwal kujul mitmekülgseid teateid pakkuda. Sellepärast esinewad siin waheldudes maastiku- ja loodusepildid, kujutused rahwa elust, töödest ja talitustest, kirjeldused silmapaistwamatest looduse warandustest ja nende ümbertöötamisest, tähtsamatest kultuuri- ja tööstuseasutustest, rahwa suurematest ühiselupaikadest, niihästi iluliselt kui tululiselt küljelt waadatud, sidumata ja seotud kõnes. Üksikud pealkirjad on kitsapiiriliselt seatud, walitud aineid käsitletakse üksikasjaliselt ja näitlikult.\nSõna on antud suurele hulgale kodumaa – sõpradele, kel midagi südame peal ütelda, mis raamatu sihile ning kawale wastab. Siin esinewad kaastööd on osalt otse käesolewa raamatu jaoks kirjutatud ja ilmuwad esimest korda trükis. Peale selle tuli kogu Eesti kirjandus, raamatuline ja periodiline, läbi waadata ja ka sealt sündsad ained wälja walida. Sõnalisi kujutusi illustreeriwad ja tõlgitsewad kunstniku Kr. Raua winjetid, joonistused ning peaaegu kõikide tuttawamate Eesti päewapiltnikkude maitserikkad üleswõtted, mis kättesaadawal olid. Neis esitatakse Eestist ilusaid tüüpilisi maakohte, iseloomulikka näotüüpe, kohalikka rahwariideid, kultuuri- ja tööstuseasutusi jne. Ühesõnaga: mis Eestis positiiwselt huwitawat, teadmise ja nägemise wäärilist olemas, on siin üksikute asemikkude läbi edustatud. Täielik kogumulje Eestist saadakse muidugi alles siis, kui ka raamatu teine osa, Lõuna-Eesti, lugejate kätte jõuab.\nTohiksin loota, et niisugune koguteos laialist huwi ja armastust Eesti kodumaa ja rahwa kohta äratab ja kodumaa uurimiseks kõik wabad jõud liikuma paneb. Peaks ju ometi selge olema, et ilma huwita ja armastuseta praegusel ajal ükski Eesti kodanik täie teadwusega kodumaa ja rahwa teenistusele ei saa anduda.\nKartes, et kuiwad teaduslikud seletused iseäranis õppiwat noortsugu ja laiemaid rahwakihtisid lugemisele ei meelita, on aineid wõimalikult kergelt, rahwalikult käsitletud, ilma et oleks püütud täielikkust saawutada. Raamatu kirjutamise ja kokkuseadmise ajal on kümne aasta jooksul mõnigi teade pisut wananenud, näit. arwulised andmed teenistuseolude kohta jne., mida sõja-aastad järsku muutnud. Kuid praegust arukordset aega ei wõi siingi mõõduandwaks pidada ega maksnud kõike sõjaolude kohaselt ümber parandada. Et raamatu trükkimine aasta eest Saksa okkupatsioni ajal algas, polnud wõimalik ka Eesti iseseiswust arwesse wõtta.\nOli kawatsetud raamatu kauni wälimuse eest hoolitseda, teda suuremas kaustas ja ilusal paberil trükkida ja rikkalikumalt illustreerida, isegi wärwisid tarwitusele wõtta, kuid kitsaste trükiolude pärast tuleb nüüd õige alandliku wälimusega leppida.\nTartus, märtsikuul 1919. M. K.\nLäänemaa oma suurte soode ja rabadega, oma kiwiste põldudega ja liiwaste kadaka lagendikkudega, on kuulu järele mõnelegi tuttaw. Ka nendestki, kellel kõige paremad maatükid käes on, teab mõni, et kusagil seesugune wilets nurk on, kus põld waewalt igapäewast leiba annab. Põldu haritakse siin isaisade wiisi, endiste konks-atradega ja puu-äketega, milles üksi mitte rahwa rumalus süüdi ei ole, waid ka waesus ja halb maa.\nOrjapaelad on neid peaaegu weel senini omas kütkes hoidnud, sest hiljuti tehti weel maa rendi eest mõisale teopäiwi. Ja olidki nad juba omaette saanud elama asuda, siis puudus teadmine ja raha selleks, et midagi paremat kui endist tööwiisi tarwitusele wõtta. Ei olegi ka wõimalik uute põllutööriistadega suurt ära teha, kui maad enne põhjalikult ei parandata. Kiwi kiwis kinni, on selleks nagu loodud, et seal wahel puu-ader urgitseb, millel üks hobune ees on ja mida tasa ja targu pöörama ja wäänama, tõstma ja waotama pead, et sellestki ilma ei jääks. Lähebki natukene aega õige libedasti, suuremaid kiwa ei ole ees ja kündja laseb atra hoidwa käe wähe lõdwemale, aga äkiline praksatus – ader põrkab üles, hobune tõmbab järsku ja ader ongi puru. Sarnaseid juhtumisi tuleb tihti ette; kui nähtawad kiwid waewa ei tee, siis purustawad salakiwid, mille eest keegi hoida ei tea ega oska.\nOn aga ka seesuguseid kohti olemas, millest põllumaad ei saagi ja peaaegu millegi peale kõlbulikud ei ole, kui neid mitte hädasunnil ei peaks tarwitama. Üks niisugune maatükk on Wirtsu mere ehk wäina ääres, nagu rahwas teda nimetab. Midagi nagu õudsuse-tunnet asub teda nähes rinda, midagi iseäralikku ja eemaletõrjuwat tunnen ma rohelise metsalapsena sellest pruunikast, lagedast maast. Teda nimetakse üleüldiselt Wirtsu aruks; nende külade lähedusest, mis teda piirawad, saab ta küla nimetuse juure, kuna aru nimi ikka püsib. Mujal olen ma aru nime all häid heinamaid näinud, kuid iseäralik on see, et ka seda wiletsat maad “aruks” nimetatakse.\nKewadel, kui lumi sulab ja maas niiskust rohkesti on, siis lööb ka aru haljendama; rohu juured ajawad endid pae peal olewas õhukeses liiwases mullakorras laiali ja otsiwad sealt toitu. Kadaka põõsad, mis eelmisel aastal ära pole kuiwanud, ajawad kasusid ja ka seal, nagu kõigil pool, tundub õnnelikka kewade jälgi. Kauaks on aga siiski seda? Warsti enne jaanipäewa, millal ilm siin harilikult ikka kuiw ja sadudeta on, hakkab kõik loodus oma wärwi muutma. Esiteks lööb kõrgustikkude peal rohi närtsima ja läeb kollaseks, selle järele ka madalamates kohtades, ja warsti on märgata tumekollast karwa. Kestab põud edasi, muutub maa pruuniks ja ka kadakapõõsad kuiwawad. Kõik sulab ühewärwiliseks, tumepruuniks koguks, kust ainult kiwid ja mullast täiesti wäljasolew paas oma halli wärwi poolest iseäraldi silma paistawad. Jala all tundub maapind kare ja palaw ning äratab rahutust, nii et sinna peale astudes sealt rutem põgeneda tahaksid.\nJuhtub wihmane aeg, siis wõib ka suwe läbi haljust näha, ehk küll rohi, mis seal kaswab, waewalt tollipikkuseks saab. Kõigest sellest ühetaolsusest, selle lageda maa pealt paistab ka mõni majakene silma, sest inimesi on nii paksu ja palju, et igalepoole tükiwad. Leidub mõni kohakene, kus paekiwi sügawamal on, mullakorda wähe rohkem ja maa ikka kamarastki kaswatab, mida paiguti ei ole, sinna tehakse majakene üles ja põldu natukene. Wili kaswab mõnikord wiletsalt, aga teinekord kuiwal ajal kaob ta täiesti ära, sest seal pole maal wõimalik niiskust sugugi tagawaraks hoida.\nKa wee saamisega on täbar lugu; selleks puudub jõud ja raha, et mitmekümne, mõnikord saja jala sügawuselt wett wälja tuua. Sellepärast peawad aru elanikud enestele werstade kauguselt waatidega wett wedama. Puid pole peaaegu sugugi nende majade ümber näha, sest et nende jaoks tarwilist pinda ei leidu. Ei tunneks ma seal elades ennast wist ilmaski kodus ega rahul olewat, aga need,, kes seal elawad, on sellega juba nõnda harjunud, et nad ümbritsewast tühjusest midagi ei hooli.\nKui aru mitte täiesti kõrbenud ei ole, ei puudu tal ka mitte oma elu. Siin on küla karjamaa-tükid, siin käiwad ka külaloomad. Mida loomad siit oma toiduks saawad, wõib arwata, aga ei wõi midagi parata, sest paremat pole. Ennemalt, kui kõik karjamaa weel ühes oli, wõis seal hulk loomi ühes seltsis näha, kes nälja kustutuseks agaralt wäikesi rohu-liblekesi nilpsasid. See hoiab neil wast küll elu waewalt sees, aga kosumist ja kaswamist ei maksa lootagi. Teises kohas noogutasid kõhnad karwased hobused, kelle küljekonta juba kaugelt lugeda wõis ja kes waewalt jalgu taga wedada suutsid.\nPeale selle nähakse weel lambakarjasid, kes kui kõige hoolsamad kärnerid kadakapõõsad tühja kõhu sunnil ümmarguseks on närinud. Tõesti, seda tööd oskawad nad meisterlikult teha, kui aga kadakad toored ja haljad on. Kasud näriwad nad ära, nende asemele tulewad uued ja tihedamad wõsad, mis jälle ara näritakse, nii et kadak nagu pall ümmargune ja paks wälja näeb. Seal kaswawad nad aastakümned, aga ei saa iialgi wiletsa põhja pärast suuremaks, kuigi küll lambad nad rahule jätaksid. Nad jääwad päriselt härjapõlwe-meesteks, mis wahel kuiwawad ja surewadr kui niiskus puudub ja palawus kõrwetab ja jälle uued kaswawad, kui elutingimised wähe paremad on.\nMusträästa hõiskawat wilistamist ja ööpiku meelitawat plaksutamist ei saa seal ilmaski kuulda, aga tihti keerleb lõo lõõritades üle lageda, lendab wares kraaksudes saaki otsima ja laseb kajakas oma kaeblikku häälitsemist kuulda.\nÜle kareda maa, mööda kadaka mütakesi ja üle hallide kiwirähkade, mille peal waewane sammal edasi roomab, jõuame warsti kõrgemale mäeseljandikule ja äkitselt, nagu ootamatalt, läigib meie ees sinine meri…\nMeri, see meeldiw weekogu, mis nagu magneedi sarnast tõmbejõudu awaldab, mille ääres wiibimisest ja teda waatamisest mul iialgi himu täis ei saa ja see pruun lagendik oma tühjuse tundega, missugused wastandid! Jahe tuul puhub juba eemalt wastu ja toob karastawat, meeldiwat merelõhna omaga ühes. Tasaselt heljuwad lained kiwikestega kaetud rannale ja ajawad endaga ühes muda wälja, mida loomadele aluspõhuks kogutakse. Ainult suurema tuulega on lained järsumad ja upitawad oma wahuga kaetud päid mäe poole kadakate lähemale, nagu tahaks nad nendele oma karastawast woost osa anda, et nende närtsiwat elu uuesti kõwendada. Piirist üle aga ei lähe need lained ilmaski paljut, ei tantsi hullupöörast, laewadele hädaohtlikku tantsu, sest seda ei lase saared, mis neid piirawad, sündida.\nKaugemale, üle lainte pilku heites, paistabki Muhu saar oma sinawa metsapiirega silma ja hea ilmaga seletab ka wäga hästi walgeid majasid metsa äärel. Paistawad ka weel mõned laiud, nagu Wiire-laid oma tuletorniga, Kesse-laid j.n.e. Kusagilt ei awane lai, lage merepind täiesti, mis kauguses taewaga ühte sulaks, waid igalt-poolt piirawad saared ja saarekesed teda ja matawad silmaringi. Wahel sõidab mõni wähem laew, suitsuwine järele jättes kaugemal merel, wõi lendab purjukas oma walgeid tiibu lehwitades mööda. Tihti ruttab paat aerude tugewate löökide all edasi ja wenib aeglane ,,uisk” Muhu poole ehk sealt tagasi, et inimesi ja kraami üle wiia.\nJalgsi läbi Läänemaa\nHaapsalust Ridala poole minnes ei puutu rändajale palju huwitawat silma, seni kui üle põldude Ridala kirikut näeme. See on üks neist jumalakodadest meie maal, millel peaehe, torn, puudub. Muidu on kirik kaunis korralik. Selles kihelkonnas olewat Läänemaa usulise liikumise pesa. Priiusulised ehitanud enestele siia templigi üles, kuid politsei peletanud nad siit eemale ja lasknud uksed kinni panna.\nRidalast wiib tee Martna kiriku juure. Nende wahet on 12 wersta ümber ja selle maa olewat mõni aasta tagasi keegi usumäratseja talwel kange külmaga paljajalu ära käinud. Oli aeg, mil öeldi, et Läänemaa pime nurk on. Kes seda nüüd täpipealt suudab tõendada, kuid niipalju on selge, et ta tükati muust kodumaast hariduse poolest ning ka majanduslikult taha on jäänud. Hariduse kandjaid, raamatuid ja ajalehti loetakse wähe, ainus kihelkonriakool oli Karusel ja sellegi päewad on wist loetud. Weel mõni aasta tagasi ei olnud Haapsalus Eesti raamatupoodi ega ka kohalikku trükikoda.\nNüüd hakkawad olud sellepoolest paranema: awatakse üks kultuuri-asutus teise järele, iseäranis nendes kihelkondades, mis Liiwimaale lähemal seisawad. Nii kuuleme, et Wigalas, Mihklis ja Warblas põllumeeste-seltsid, Lihulas ja Hanilas kaubatarwitajate-ühisused, Wigalas, Mihklis ja Wirtsus laenu- ja hoiuühisused ja Mihklis ning Lihulas koguni hariduseseltsid töötawad, olgugi nende tegewus küll wäike ja waewaline. Elawuse ja rikkuse poolest wõiks wast Kullamaa ja Wigala kihelkonda kogu Läänemaal esimesesse ritta seada.\nJõuame üle Kasari laia luhapealse Kirbla kiriku juure. See seisab kõrgel kohal, kuhu mitmed kirikud, nagu Martna, Mihkli, Lihula ja Kullamaa kätte paistawad. Ilus on siit üle armsa isamaa pilku saata. Su ees justkui all orus laotab end lai Kasari luht laiali. Kaugel silmaringil sinawad Kullamaa ja Mihkli pool kõrged okaspuu metsad.\nKirblast edasi minnes hakkab warsti Lihula alew paistma. Rändaja süda on rõõmus, et kord ometi kuulust Lihulat näha saab, mille läänlased ise Pastla-Peterburiks ristinud. Nad ise tõendawad, et linnas olewat 99 uulitsat sajast puudu ja kõik uulitsad minewat põllule wälja. Olgu see küll naljaks öeldud, kuid teatawal mõõdul on Lihula siiski ,,linn” ja oma ümbrusele keskkohaks. Siin asuwad rahukohus, politsei, postkontor, apteek ja lugemata hulk poodisid. Üks Lihula suurematest sündmustest on laadapäew, mida nagu mõnda püha peetakse. Laada laupäewal küpsetatakse saia, tehakse paremaid toitusid, otsitakse oma paremad riided wälja, puhastatakse ja pressitakse, sest kes wanas igapäises ülikonnas wõib laadale minna? Ja töölisi ei tohi sel päewal keegi tööle saata. Laat lõpeb harilikult riiuga, mis tohtri äri õitsema paneb.\nSuwel pakub Lihula eemalt waatajale kaunikest pilti: helepunased katused wahiwad roheliste puude keskelt nagu kärbseseened rohu seest wälja. Mäe pealt paistab mõis oma walgete müüridega silma, kellel lossi wanad waremed nagu ehteks tahaksid olla. Ilusamat kohta Lihulas ei ole, kui waremete ümbrus oma pargiga. Kõrgest wallist, mis lossi ümber käinud, on nüüd üksainus külg alale jäänud ja walli ääres tükike kraawi. Walliäärne on puid ja põõsaid täis istutatud, miile wahel teerajad looklewad. Mõnes kohas tee ääres on põõsad katusena pealt kokku kaswanud ja sünnitawad oma okste all nagu maaaluse tee, kuhu ükski päikese kiir ei tungi.\nTeinepool kraawi asub lossipark. Õrnalt nokutawad puud weepinna poole oma latwu. Ja see näib kõigest sellest õrnusest aru saawat. Tema tasasel peeglipinnal on aegajalt mõnda õrna wirwendust näha, mis nagu uinuwa lapse naeratus näib olewat, kes teab, et ema tema hällil walwab.\nMõtelge enestele üks tee põhja poolt lõuna poole, kaks wersta pikk, kahelpool majad, põhjapoolses otsas loss ja lõunapoolses otsas postimaja, siis on teil Lihula plaan käes. Majad on enamasti kõik ühekordsed. Hiljuti ehitati suur uus pritsimaja, mille saali pidude toimepanemiseks tarwitatakse. Niisama tekkisid siia suur “mõisnikkude klubi”, Saksa kool ja uus apteek. Elanikud on muidugi peaaegu kõik eestlased, kuid need lasewad eneste keskel healmeelel Saksa waimu õhutada.\nLihulast läheb postmaantee Wirtsu wäina ääre ja sinnapoole oli minul ka himu rännata. Oleksin mees ka posthobused palganud, kuid astun parem aia ääri mööda, wiskan teede weeru mööda, kuulen wiisi, mis weeretakse, kuulen laulu, mis lauletakse. Eemalt paistawad walged wäljad justkui walminud rukkipõllud silma. Need on tuisuliiwa seljandikud.\nJõuame Tuudi mõisa. See on üle Läänemaa kuulus oma wareste pärast. Maantee ääres kaasiku koplis nähakse tuhandekaupa wareste pesi olewat, kes suudaks weel wareste eneste arwu ära määrata. Nad roojastawad teegi ära ja reisija siit naljalt puhta kuuega läbi ei pääse. Wiimaks jõuame Karuse kiriku juure. Saad teel kellegiga seltsi, juba kuuled keelest, et kodust kaugel oled: tuleb palju sõnu ette, keelele iseäralise murraku õiguse wõiksid nõutada.\nHanila kiriku ümbrus on õige meeldiw; wana kirik peidab ennast paksude lehtpuude warjule. Siin puutub juba pisut mere lõhna ninasse, see elustab inimest. Missugused toredad tundmused liiguwad siis inimese rinnas, kui hulga aja pärast jälle sinist merd enese ees näed!


Katused - Soojuspilt OÜ\nKatus on üks kriitilisemaid detaile mis võib põhjustada märgatavaid soojuskadusi hoonest. Oma suure pinna ja asetuse tõttu on sooja väljavool halvasti soojustatud või defektsest katusest suhteliselt suur põhjustades olulisi lisakulusi hoone kütmisel.\nKatuseid inspekteeritakse tavaliselt soojuskadude avastamiseks öösiti , kuid neid võib uurida ka päevavalges teatud tingimustel. Peamiselt on lamekatuste inspekteerimise peamiseks põhjuseks vajadus leida niisked alad katuse isolatsioonis. Niiskus on ideaalne soojusjuht seetõttu niiske või märgunud isolatsioon on kasutu ja halvem kui isolatsiooni puudumine üldse.\nSiin on kaks meetodit avastada niiskuskoldeid:\n1. Võtta termokujutised katuse pinnast ja avastada temperatuuri anomaaliad viies läbi uurimistoimingut pimedas või oluliselt külmema ilma korral mille käigus salvestatakse katuse soojuskaod jälgides soojust mis on pärit siseruumidest.\n2. Salvestatda soojuse "uppumine" katusesse soojal päeval, päikesevalguses kasutades ära päikeseenergiat.\nMõlemad meetodid on effektiivsed.\nKuna enamasti saab täpselt määratleda asukoha katusekatte mille all peitub niiskus siis saame avastada ja otsida niiskuse allika, ja need piirkonnad on võimalik parandada eraldi muudest piirkondadest. Paljud ehitusettevõtted vahetavad katusekatte taolistel juhtudel tervikuna või suures osas mis on märgatavalt kulukam.\nLamekatused millel on rinnatis tihtpeale lekivad mille ilminguks on tihtipeale niiskuskolded alumiste korruste seintes ja lagedes.\nRinnatistel on nõrkuseks vee sissetung ehituskonstrukstsioonidesse, eriti kõrgematel hoonetel, mida soodustab tugev tuul ja tekkivad tuulepöörised mis kannavad vihma ja niiskuse müüritise pragudesse ja loob piisava rõhu et vesi võiks tungida läbi ka kõige väiksemate pragude.\nToodud joonis kujutab tüüpilist rinnatiseõõnsust, punane piirkond on isolatsioonimaterjal, roheline vuugivahed ja nool näitab keskset lekke kohta.\nSiin on palju variante kuidas vesi saab tungida läbi rinnatise müüri sisse ja sealtkaudu ehitiskonstruktsioonidele\n1. Müüriplaadid - kivid on lahti tulnud kehva mördi tõttu ,mida on põhjustanud külmumine ja sulamine eriti kui on tegu pikkade plaatitega see on moodustanud vuugivahedesse praod.\n2. Kuna vuugivahed on täidetud poorsema - suurema imamisvõimega materjaliga on temperatuuri kõikumised selle murendanud.\n3. Müüri isolatsioon ei ole korralikult paigaldatud ja valesti või ebapiisavalt asetatud.\n4. Lõtvunud või rebenenud isolatsioonilt võib niiskus koguneda ja siirduda vuugivahedeni lagundades neid.\n5. Voolutus avade puudumisel isolatsioonis ei saa kogunenud vesi eemalduda.\n6. Müüritise seesmine nurk. Need pinnad on iseäranis altid lekkele kuna oluliseks teguriks on siin tuule mõju.\nTermopildil on näha müüritises olevat niiskuskollet. Kuigi see kolle ei ole veel jõudnud katusekatte alla on ta ohtlik kuna silmale on too kolle nähtamatu.\nVesi mis on leidnud tee katusekatte alla on imendunud katuse konstruktsioonidesse ja sealt edasi soojustusse. Põhjustades all olevate korterite lagedest intesiivset soojuse emmisiooni mis on antud pildil nähtav eredate kollaste laikudena.\nSellist tüüpi niiskuse eemaldamine on pikaldane protsess ja isegi peale katuse parandustöid on periood kus antus niiskuskolded omavad mõju hoone soojusbilansile. Seetõttu on oluline parandada eelisjärjekorras suurlekked mis on eelnevalt määratud kindlaks kasutades infrapuna tehnoloogiat.


Synthwave hetke üks kuumimaid nimesid Dance With The Dead esineb septembris Tallinnas! - Uudised - Elu24\nSynthwave hetke üks kuumimaid nimesid Dance With The Dead esineb septembris Tallinnas!\nDance With The Dead on Californias üles kasvanud Justin Pointeri ja Tony Kimi 2012. aastal asutatud ambitsioonikas projekt, mis sai alguse eesmärgiga avaldada austust 70-ndate ja 80-ndate õudusfilmidele läbi muusika, tuues kuulajateni mõttelisi soundtracke tolle ajastu filmidele.\nEksperimenteerimise tulemid ületasid kohe alguses kõiki ootusi, kui 2013. aasta Halloweenil üllitatud debüütalbum «Out of Body» suutis automaatselt kõnetada laia ja mitmekesist kontingenti tantsumuusika austajaid – tantsupõranda iganädalastest väisajatest metali meesteni ja kaugemalegi.\nBändi soundile on omased täidlased, filmilikud sündikompositsioonid, millele annavad mitmetahulisuse taustal pulseerivad kitarririfid ja tugevad biidid. Kõik see kokku moodustab perfektse muusikalise kokteili, mille abil öö siivutult hommikuks tantsida.\nOma lühikese kuid ereda karjääri jooksul on bänd seni kirjutanud nelja aasta jooksul viis albumit (kolm täispikka ja kaks minikat, millest viimane, «The Shape», ilmus selle aasta veebruaris). Hetkel on duo prioriteediks selle muusika otse rahvale kätte toomine. Mehed ise kasutavad oma muusika kirjeldamiseks adjektiive nagu «tujukas, meloodiline, intensiivne, ning kummitav».\nDance With The Dead esineb Eesti publikule 21. septembril kultusklubis Rockstars. Soojendusesinejaks on Tallinna sündilembene post-rocki grupeering White Sparks oma tuntud headuses. Dance With The Dead’i ülesastumised pakuvad midagi erilist kõigile, kes soovivad oma keha muusika rütmis liigutada, nii et don’t dance on your bed, come dance with the dead.\nSuur error: Facebookil, Instagramil ja Messengeril esineb ülemaailmselt tõrkeid Loe artiklit\nKas veganlus võib olla keskkonnale hoopis kahjulik? Loe artiklit