Oliver Jürgens (Milano Inter, Itaalia) - Lehekülg 3\nNäidatakse tulemusi 41 kuni 60, kokku 219\n17.12.19, 06:48 #48\nIgati viisakas videotervitus u17 auhinna puhul.\n17.12.19, 11:31 #49\n17.12.19, 13:21 #50\nTäitsa tubli poiss jah. https://soccernet.ee/artikkel/-i-cia...liiga-parimaks\n28.12.19, 22:26 #51\n28.12.19, 22:39 #52\nKuti isa läks vastaseid sõimama vigastuse tõttu. Kutist on jõhkralt kahju aga isa... on aeg välja anda jalgpallijobu auhind.\n28.12.19, 22:47 #53\n28.12.19, 22:53 #54\nEi teadnud, et mängib. Muidu oleks striimil isegi silma peal hoidnud. Äkki kellegi on videot väravatest (neid oli päris palju) ja vigastusest?\n29.12.19, 00:41 #55\nSellist jama, mida korraldas Jürgensi isa peale poja vigastust Kuraksin suunal, on tõsiselt raske kommenteerida. Kui poleks kuulnud/näinud, ei usuks, et on tõsi. Sõimata nägu täis mängijal, sest su poeg tuleb suvaturniirile ja saab vigastada mängulises olukorras ja valada oma viha noore kuti peale, on ikka eriline tase. Mees, kui sa loed seda, palun vaata peeglisse ja küsi endalt tõsiselt, kas sul häbi ei ole?\n29.12.19, 00:50 #56\nKeegi vastu ka hakkas ja tal endal näo täis sõimas või ei?\n29.12.19, 02:20 #57\nNatuke imelik tõesti, et härra Jürgensi arvates peaks tema poega keegi nagu rohkem hoidma. Tulid turniirile, riskid ka vigastustega nagu iga teine mängija.\n29.12.19, 02:22 #58\nMingi tõsisem vigastus või lonkas lihtsalt minema, et mitte riskida?\n29.12.19, 03:06 #59\nVigastus (6:02:36): https://www.facebook.com/jalgpallees...3274956477544/\nHästi ei saanud aru, kuidas florakat üldsegi siin süüdistada saab. Jürgens läks ju ise väga julgelt olukorda.\n29.12.19, 03:47 #60\nLapsevanem on lapsevanem ja jääb lapsevanemaks, mõni on lausa nii äärmuslik et laseb kodus kõik nurgad kumeraks lihvida hirmust et laps pea ära lööb. Isa reaktsioon on isa reaktsioon... eelkõnelejatelt võime küsida miks fännid karjuvad vastastele igast soppa(nii võiks ju kõiksugu fänne jalgpallijobu auhinnaga premeerida). Pigem tekib küsimus miks turvameeskond sellisel asjal juhtuda lasi kui see tõsi on... Kutist endast on kahju, läks sirge jalaga võitlusse ja tulemus oli käes. Loodetavasti paraneb tüsistusteta.


Lisa postitus Teemale "Läätsed ja saun"\nPostitatud: 2011-05-12 18:09:30\nKui veel läätsed olid, siis käisin küll. Tean ka, et saunas ei soovitata läätsedega käia, aga nooo prillidega ei anna saunas midagi teha ning ilma läätseteta oleks ma raudselt suutnud kuskile otsa joosta või kuskilt alla pudeneda.\n[tsiteeri]kindlasti võta silmatilku kaasa. kuum õhk ja aur ikkagi kuivatavad ja võivad silmadele väga haiget teha ja kipitama panna. isegi kui alguses ei tunne, et midagi halvasti oleks niisuta ikka. sauna ajaks võtaks ise muidugi ära. pole ju saunas ei prille ja läätsi vaja, keda sa seal ikka vaatad? kui veel üksi pole siis saab ju saunast välja ka. prillid nt. hommikumantli taskusse vms senikauaks. [/tsiteeri]\n2.00€ Atmosphere sametist seelik\n10.00€ UUS Mohito kleit\n9.00€ Next kleit\n19.00€ Vila kleit\n1.00€ Käevõrude komplekt\n5.00€ Mummuline New Look pluus\n6.00€ Triibuline pluus\n3.00€ Lilleline pluus\n12.00€ UUS kleit\n13.00€ UUS New Look pluus


Eesti Akordioniliit – Lehekülg 4 – Eesti Akordioniliit\nAutor: Eesti Akordioniliit\nPosted on juuli 1, 2017 juuli 16, 2017\nXIII Akordionistide suvelaager\nXIII Akordionistide suvelaager Järjekorras juba 13. akordionistide suvelaager toimub 26.-29. juuli 2017. Info: Kristel Laas, kristelile@hotmail.com, 56454639\nPosted on juuni 6, 2017 juuli 13, 2017\nEesti Akordioniliit korraldab 16. aprillist – 6. maini 2017 konkursi "Eesti Akordionitähed". Konkursi eesmärgid: kasutada kaasaegseid sotsiaalmeedia vahendeid akordionikonkursi läbiviimiseks Eestis; täita vajadus kategoriseerida konkurss muusikakooli klasside järgi; kasutada noorte teadmisi kaasaegsete tehnikavahendite valdkonnas ning siduda need pillimängu huviga; kaasajastada muusikaõpinguid ja konkursse Eestis, anda repertuaarivalikul rohkem vabadusi; propageerida pilliõpinguid; kaasata konkursist osa võtma palju …\nLoe edasi "Noorte akordionistide internetikonkurss 2017 „Eesti Akordionitähed“"\nPosted on jaanuar 29, 2017 juuli 16, 2017\nLahkunud on legendaarne akordionipedagoog Uno Arro\n27. jaanuaril 2017 lahkus meie hulgast legendaarne akordionipedagoog, Eesti Akordioniliidu auliige Uno Arro. Uno Arro sündis 5. novembril 1934 Jõhvis. Akordioniõpinguid alustas ta Leopold Vigla õpilasena Tallinna Muusikakoolis, mille lõpetas 1955. a. Õpingud jätkusid Moskva Gnessinite nimelises Instituudis, mille lõpetas 1960, sooritades dirigeerimise ja akordioni lõpueksamid. Alates 1965. aastast juhatas Uno Arro 40 aastat Heino …\nLoe edasi "Lahkunud on legendaarne akordionipedagoog Uno Arro"\nPosted on jaanuar 2, 2017 juuli 16, 2017\nEesti Akordioniliidu juhatus kutsub liidu liikmeid korralisele üldkoosolekule ja akordioniõpetajate koolitusele laupäeval, 11. veebruarill 2017, kell 11.00 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (Tatari 13) auditooriumis A402. Koosolekule ja koolitusele registreerumine algab kell 10.30. Eesti Akordioniliidu üldkoosoleku ja koolituse päevakord: Osavõtjate registreerimine 11.00-12.30 Mikko Luoma loeng-meistrikursus „Töö akordioni kõlaga alg-, kesk- ja kõrgastmes“ 12.30-12.45 Paus 12.45-14.15 Loeng-meistrikursus …\nLoe edasi "Liidu üldkoosolek ja akordioniõpetajate koolitus 11. veebruaril 2017"\nPosted on oktoober 5, 2015 juuli 16, 2017\n2016. aasta konkursi nõuded\nEesti Muusikakoolide Liit koos Eesti Akordioniliiduga on välja töötanud 2016. aasta konkursi nõuded ja kohustuslike palade valiku akordioniõpilastele. Konkursi lõppvoor toimub 18. märtsil 2016 Keila Muusikakoolis. Konkursi nõuded: Esitada peast kaks või enam erineva karakteriga teost, millest üks valida kohustuslike palade nimekirjast. Valikus on palad standardbassidega akordionile (SB) või meloodiabassidega akordionile (MB). Kava pikkus võib …\nLoe edasi "2016. aasta konkursi nõuded"\nPosted on märts 17, 2015 juuli 16, 2017\nXI Akordionistide suvelaager\n22. juuli - 25. juuli 2015 toimub XI Akordionistide suvelaager Toimumise koht: Riida talus Manilaiul (www.manilaid.ee), Kentuki Lõvi pubi (Tallinna mnt 12) Korraldaja: Eesti Akordioniliit Dirigendid: Kristel Laas, Cathlen Aidla Lektorid: Petri Makkonen (Soome), Tiina Välja, Aivi Tilk Peaeesmärgid: mäng akordioniorkestris, ansambli- ja individuaaltunnid, kontserdid, akordioniõpetajate täienduskoolitus (iga osaleja saab vastava tunnistuse) Muud eesmärgid: Eesti …\nLoe edasi "XI Akordionistide suvelaager"\nPosted on jaanuar 2, 2015 juuli 16, 2017\nEesti Akordioniliidu üldkoosolek\nEesti Akordioniliidu juhatus kutsub liidu liikmeid korralisele üldkoosolekule ja akordioniõpetajate koolitusele laupäeval, 7. veebruaril 2015, kell 11.00 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (Tatari 13) kammersaalis. Koosolekule registreerimine algab kell 10.30. Päeva teises pooles toimub psühholoogia-alane koolitus “Esinemisärevus ja sellega toimetulek”, Lektorid: Anneli Lillepea (Tartu Ülikooli bakalaureusekraad psühholoogias) ja Kaia Kastepõld-Tõrs (Tartu Ülikooli nõustamispsühholoogia õppejõud) Õppepäeva maht: …\nLoe edasi "Eesti Akordioniliidu üldkoosolek"\nPosted on detsember 8, 2014 juuli 16, 2017\nEesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapital tunnustas pedagooge\nPedagoogistipendiumi programm loodi helikunsti sihtkapitali poolt 2012. aastal. Stipendiumi eesmärgiks on tunnustada muusikaalase hariduse jätkusuutlikku õpetamist. Eestis on 92 muusikakooli, nende tähtsus nii professionaalse muusikaõpetuse kui ka kohaliku kultuurielu edendamisel on hindamatu. Ilma sellise laialdase muusikahariduse baasita ei oleks meil noori tõusvaid tähti, rahvusvaheliselt tunnustatud tippmuusikuid ega esinduskollektiive. See kõik saab alguse õpetajast! Kultuurkapitali helikunsti …\nLoe edasi "Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapital tunnustas pedagooge"\nPosted on november 10, 2014 juuli 16, 2017\nEesti Akordioniliit tunnustas noori akordioniste stipendiumiga\nEesti Akordioniliit tunnustas 8. novembril 2014 Hopneri Majas toimunud Eesti Akordioniliidu 20. aastapäeva tähistamise pidulikul aktusel ja kontserdil noori akordioniõppureid stipendiumiga. Stipendiumid silmapaitvate saavutuste eest pälvisid Meeri Kraas, Henri Zibo ja Mikk Langeproon. Meeri Kraas saavutas 2014. aasta kevadel Pulas, Horvaatias toimunud akordionikonkursil I koha ja üle-eestilisel Noorte interpreetide akordionikonkursil II koha. Meeri Kraas õpib …\nLoe edasi "Eesti Akordioniliit tunnustas noori akordioniste stipendiumiga"\nPosted on oktoober 15, 2014 juuli 16, 2017\nEesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts jagas Lokulaudu\nEesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts jagas Lokulaudu ja Pillipidu sai tunnustatud kui aasta sündmus! Kuulutati välja ka parimad Pillipeol osalenud ansamblid, kes paistsid eriliselt silma nii ettemängudel kui proovides ja kontsertidel. Sügav kummardus teile! Koondorkestri ja liikide parimad ansamblid: Jõgeva Muusikakooli rahvamuusikaansamblid NÖPSID ja TUUSTAR, juhendaja Eha Niglas Rahvamuusikaansambel KUNGLA, juhendaja Aili Möller Valga Muusikakooli …\nLoe edasi "Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts jagas Lokulaudu"


Kristiine Online: April 2011\nHeaks traditsiooniks saanud heakorrakuu toimub käesoleval aastal Tallinnas 16. aprillist kuni 15. maini.\nHeakorrakuu eesmärk on linna korrastamine talvisest prahist ja prügist. Sellel ajal on kavas Kristiine Linnaosa Valitsusel koristada parke ja majade vahelisi linnale kuuluvaid haljasalasid, likvideerida omavolilisi prügilaid, koristada kvartalisisesed sõidu- ja kõnniteed. Selleks on linnaosavalitsusel plaanis kaasata maksimaalselt elanikke, et ühendatud jõudude abil heakorrakuu lõpuks kogu Tallinna ilme värskemaks muutuks.\nNeljapäeval, 28. aprillil toimuvad kevadtalgud Tondi kasarmute territooriumil. Kutsume Teid kõiki osalema! Linnaosavalitsus varustab talgulisi vajalike töövahenditega ning korraldab linna haljasaladelt vabatahtlike poolt kokku kogutud prahi ja riisutud puulehtede äraviimise.\nToimub ka ohtlike jäätmete vastuvõtmine Kristiines. Selleks korraldavad Tallinna Keskkonnaamet ja OÜ Kesto laupäeval, 7. mail kell 9.00-17.00 ohtlike jäätmete KOGUMISREIDI.\nOhtlike jäätmete kogumisringide ajagraafik:\n09.00 - 09.45 Tondi/ Linnu tee ristmikul (Tondi 44 ees)\n10.00 - 10.45 Sõpruse RIMI parklas (Sõpruse pst 174/176)\n11.00 - 11.45 Tedre/Luige tn tühermaal\n12.00 – 12.45 Koskla 3/5 parkla.\ntoimuvad 28. aprillil 2011\nTondi kasarmute territooriumil.\nKõik on oodatud kaasa lööma.\nInfo telefonil 645 7118.\nPosted by Kristiine at 12:04 PM No comments:\nPosted by Kristiine at 11:39 AM No comments:\nMISA projekti „Kristiinekate sõbralik pere“ raames toimus kaks toredat ühisüritust Lille ja Vindi lasteaedade lastele.\n10. novembril kutsusid Lille lasteaia Lõvilõugade rühma lapsed endale Mardipäevaks külla Vindi lasteaia Pääsukeste rühma lapsed. Pääsukeste rühm on 6-7aastaste laste keelekümbluse rühm. Kokkusaamise eesmärgiks oli tutvuda eesti rahvakommetega ja laste omavaheline suhtlemine eesti keeles. Lille lasteaia lapsed olid riietunud mardisantideks ja esinesid õpetajate Ülle, Katre ja Lembi juhendamisel väikese mardikavaga „Mart ei tulnud söögi pärast, Mart ei tulnud joogi pärast, Mart tuli karjaõnne pärast“. Tantsiti ja lauldi mardilaule. Seejärel meisterdati ühiselt mardimaske ja mängiti rahvuslikke pille. Maskid peas, kutsuti Vindi lasteaia lapsed ühisele marditrallile. Aga nagu vanasõnagi ütleb: „Kelle jalg tatsub, selle suu matsub“, nii said lastelgi kõhud tühjaks. Mida martidele vanasti pakuti? Eks ikka õunu, pähkleid, leiba ja muud suupoolist. Lahkuti sõpradena ja lubati vene vastlapäeval jälle kokku saada. 1. märtsil oli Vindi lasteaia kord külalisi oodata. Ei jäänud need tulemata. Lille lasteaia lapsi oodati Maslenitsale ehk vastlatele vene moodi. Õpetaja Hedi tutvustas Lille lasteaia lastele vastlakombeid ja Vindi lasteaia lapsed vastasid eesti keeles küsimustele. Seejärel oli aeg tegutsema hakata – õues ootas vastlapäeva talvenukk ja vastlapäeva tegevused erinevates keskustes. Lapsed valisid endale sõbra teisest lasteaiast ja tegevust jätkus mitmes vallas. Sõbraga sai koos mäest alla kelgutada, talvekindlust vallutada, kelkudega võidusõitu teha ja takistusterada läbida. Ürituse naelaks oli talvenuku põletamine ja kevade väljavõlumine. Nüüd olid kõigil kõhud tühjad ja hästi maitsesid nii soe tee kui pannkoogid moosiga. Kas saame jälle kokku? „Kindlasti!“, arvasid lapsed.\nPosted by Kristiine at 10:58 AM No comments:\n17. märtsil 2011 toimus Solarise keskuses järjekordne Meie Noored Tallinnas elustiil –kõigile noortele, kes tahavad oma elust midagi teha. Meie Noored Tallinnas elustiili patroon on hr Märt Avandi. Maris Raudam Kristiine Linnaosa Valitsuse alaealiste komisjoni sekretär, MNT elustiil korraldusmeeskonna liige Meie Noored Tallinnas elustiili (edaspidi MNT elustiil) korraldavad (alates 2011) kolme linnaosa: Kristiine, Kesklinn ja Põhja-Tallinna valitsused koostöös Tallinna Noorsootöö Keskuse ja AS Solaris Keskusega. MNT elustiil ei ole meelelahutuslik üritus, tegemist on mobiilse noorsootöö mudeli ühe reaalselt nähtavama väljundiga, mille raames pakutakse kaubanduskeskuses hängivatele noortele alternatiive. Sellest tulenevalt ei ole korraldajate eesmärk kutsuda kaubanduskeskustesse võimalikult palju noori kokku, vaid me soovime kaasata juba harjumuspäraselt kaubanduskeskustes vaba aega veetvaid noori erinevatesse tegevustesse nn avatud huviringi põhimõttel. Solarise keskuse kasuks osutus asjaolu, et meie linnaosade noorte kolmest nö lemmik kaubanduskeskustest (Viru, Solaris ja Kristiine) märkas mobiilse noorsootöö reide just Solarise turvameeskond, samuti olid nad kõige koostööaltimad. 2010 sügisel toimusid esimesed MNT elustiili alased läbirääkimised ja tänu meeldivale koostööle on MNT elustiil tänaseks saanud kahel korral toimuda just Solarise keskuses. MNT elustiili kontseptsioonist tulenevalt oleme töötubade juhendajateks kaasanud oma ala professionaale, kes on huvitatud noortega tegelemisest ja suunamisest ning nõus seda tegema eelkõige vabatahtlikkuse põhimõttel. 17. märtsil 2011 juhendasid noori Reigo Ahven (muusika), Joel Kotsjuba ja D-Lux (tants), Õnne Rudi (make-up), Kristel Pinn ja Anne-Mari Pender (seksuaalkasvatus), Uku Sepsivart ja Danil Taro (disain). Töötubade vahendid on soetatud sponsorite ja eelarveliste vahendite abil, kahel korral on meie make-up töötuba sponsoreerinud L´Oreal Baltic SIA Eesti filiaal. Mõistvateks koostööpartneriteks on olnud ka Kino Artis ja Apollo Raamatupood, kes võimaldasid noortel kasutada omi ruume. Korraldustoimkonna soov on MNT elustiiliga jätkata ja loodame, et sama meelt on ka meie koostööpartnerid. Usume, et me kõik koostöös suudame meie noortele jagada elujõuliste ja loovate inimeste saladusi. Tutvustada hoiakuid ja tehnikaid, mida saab enda arendamiseks kasutada. Sest see, millised on meie noored järgmisel aastal või kümne aasta pärast, sõltub valikutest. Soovime, et kõik noored leiavad oma stiili, julgevad teha õigeid valikuid ja särada!\nPosted by Kristiine at 10:52 AM No comments:


Forester Hüdrosiliindrite müük | Hüdrosilindri tihendid jm lisad\n„Forester“ toodab seeriaviisiliselt hüdrosilindreid, kolvi diameetriga 30 - 200 mm ja käiguga kuni 4000 mm.\nühepoolse ja kahepoolse toimega kolb-hüdrosilindreid;\nhüdrosilindrid käigu lõpu summutamisega ühelt või mõlemalt poolt;\nhüdraulilised silindrid hüdrauliliste lukkude paigaldamisega, millised katavad ühe või mõlemad õõnsused. Neid silindreid kasutatakse manipulaatoritel käigu kindlaks fikseerimiseks, seejuures on võimalik paigaldada nii välimisi, kui ka sisemisi hüdrolukke, kui hüdrolukk mahub hüdrosilindri „kehasse“.\nForester toodab mistahes tüüpi silindrikinnitusi. Võimalik on tarnida komplektis koos liitmikega, näiteks on suur hulk silindreid koos küüsliitmikega. Sageli lihtsustab see paigaldamist ja säästab ruumi.\nHüdraulilised kahepoolse toimega silindrid\nMobiilsete masinate tööorganite juhtimiseks kasutatakse laialdaselt kahepoolse toimega ja ühepoolse vardaga kolb-hüdrosilindreid.\nPeamised kolb-hüdrosilindri parameetrid: kolvi diameeter D ja kolvivarre diameeter d, töörõhk P kolvikäik S.\n„FORESTER´i“ poolt toodetud kahepoolse toimega hüdrosilindrid jaotuvad sõltuvalt töörõhust, kolvi ja tihendite ehitusest:\nSilindrid töörõhuga kuni 300 bar´i koos kompleksse viiekomponendilise kolvi tihendusega ja kompaktse kolviga;\nSilindrid töörõhuga kuni 300 bar´i koos kompleksse viiekomponendilise kolvi tihendusega ja fikseeriva lukustuskruviga keermele paigaldatud kolviga;\nSilindrid töörõhuga kuni 300 bar´i koos kompleksse viiekomponendilise kolvi tihendusega ja mutriga kinnitatud kolviga;\nSilindrid töörõhuga kuni 400 bar´i, koos mutriga kinnitatud kolviga, koos kahekomponendilise kompaktse kolvi tihendusega ja täiendava suunajaga;\nSilindrid töörõhuga kuni 400 bar´i, koos fikseeriva lukustuskruviga keermele paigaldatud kolviga ja täiendava suunajaga.\nPlunser hüdrosilindrid – need on ühepoolse toimega silindrid, kus plunser liigub töövedeliku mõjul vaid ühes suunas aga tagasi tuleb välisjõudude või elastsete elementide mõjul.\nSilinder ilma puksita koos plunseri tihendavate elementidega, mis on kokku monteeritud korpuses;\nSilinder eemaldatava puksiga ja plunseri suunavate elementidega.\nFirma „Forester“ toodab kvaliteetseid ja usaldusväärseid teleskoop-hüdrosilindreid. Neid kasutatakse mobiilses tehnikas, kui on vajalikud suure käiguga, kuid väikesemõõdulised hüdrosilindrid.\nÜhesuunalise toimega teleskoopsilinder koos kahe sfäärilise toega;\nÜhesuunalise toimega teleskoopsilinder, koos sfäärilise toega ja intervalliliste tugedega tappide kujul. Võimalik on kasutada mitut tüüpi tugesid: lahtivõetav, mittelahtivõetav, kardaanne.\nEttevõte "Forester" tegeleb mistahes keerukusega spetsiaalsete hüdrosilindrite valmistamisega, võttes arvesse kõiki kliendi nõudeid\nMõnikord ei saa tavapäraseid ühepoolse ja kahepoolse toimega hüdrosilindreid ilma spetsiaalse täiendava töötlemiseta efektiivselt kasutada. Tavaliselt sellised juhtumid tekkivad siis, kui on vajalikud suured käigu pikkused väikese ruumikasutuse juures, suured jõupingutused piiratud läbimõõduga kolvi puhul, käigu lõpu summutamise realiseerimine või silindriõõnsuste sundlukustuse võimalus. Analoogsed nõuded tõid kaasa spetsiaalsete hüdrosilindrite tekke, millistel on keerulisem ehitus, kõrgem toomismaksumus ja neid kasutatakse spetsiaalsetel masinatel erilistes ekspluatatsioonitingimustes.\nHüdrosilinder kuultoega vardaga ja töövedeliku sisselaskega fikseeritud silindrikorpuse kaudu;\nÜhepoolne spetsiaalne hüdrosilinder koos tagastava ketasvedruga;\nHüdrosilinder kuultoega korpusel ja töövedeliku sisselaskega läbi liikumatu õõnesvarda;\nSpetsiaalne hüdrosilinder koos väliste hüdrauliliste lukkudega;\nSisseehitatud hüdrolukkudega hüdrosilinder, mis võimaldavad saada kompaktse hüdrosilindri koos silindri õõnsuste kindla lukustamisega;\nHüdrosilinder koos väliste hüdrolukkudega, mis võimaldavad tavapärase kahetaktilise hüdrosilindri teisendamist hüdrosilindriks, millel on lukustussüvendid;\nSpetsiaalne hüdrosilinder kahepoolne käigusummustamisega;\nSpetsiaalne hüdrosilinder ühepoolse käigusummutamisega;\nSpetsiaalne kahetoruline hüdrosilinder koos erineva diameetriga torudega, millised liiguvad ühes suunas;\nEriline kahetoruline hüdrosilinder identse läbimõõduga torudega.\nHüdrauliliste lukkudega hüdrosilinder\nSisseehitatud hüdrolukkudega hüdrosilinder, mis võimaldab saada kompaktse hüdrosilindri kindla silindri õõnsuste lukustamisega;\nHüdrosilnider välimiste hüdrauliliste lukkudega, mis võimaldavad tavapärase kahetoimelise hüdrosilindri teisendamist lukustatavate süvenditega hüdrosilindriks;\nSpetsiaalne hüdrauliline silinder väliste hüdrolukkudega.\nÜhepoolne või kahepoolne sumbumine vähendab inertsi jõudu, mis mõjutab detaile ja mehhanisme suurte masside liikumisel suurel kiirusel.\nSpetsiaalne hüdrosilinder koos kahepoolse käigu summutamisega;\nSpetsiaalne hüdrosilinder koos ühepoolse käigu summutamisega.\nKahetorulised ja tandem\nAntud tüüpi hüdrosilindreid kasutatakse spetsiaalsetes töötingimustes.\nSpetsiaalne kahetoruline hüdrosilinder, erineva diameetriga torudega, millised liiguvad ühes suunas;\nSpetsiaalne kahetoruline hüdrosilinder, identse läbimõõduga torudega\nÜhepoolsed hüdrosilindrid koos tagastusvedruga\nÜhepoolne spetsiaalne hüdrosilinder koos silindrilise tagastusvedruga;\nÜhepoolne spetsiaalne hüdrosilinder koos tagastusketasvedruga.\nHüdraulilisi tugijalgu kasutatakse täiendavate tugede ehituses, mis suurendavad kraanade, ekskavaatorite, tõsteplatvormide ja tõstukite stabiilsust, kaitstes ümberkukkumise eest.\nKuultoetusega silindri korpusel ja töövedeliku edastamisega läbi fikseeritud õõnestoru;\nKuultoetusega torul ja töövedeliku edastamisega läbi fikseeritud silindrikorpuse.\nFirma „FORESTER“ toodab eri tüüpi pukse, sõltuvalt hüdrosilindri eesmärgist ja ehitusest.\nSõltuvalt hüdrosilindrite eesmärgist ja ehitusest, töörõhust ja töötingimustest toodab firma „FORESTER“ erinevat tüüpi kolbe.\nHüdrosilindrite tootmisel kasutab firma „FORESTER“ kõrgekvaliteedilisi tihendeid Euroopa juhtivatelt tootjatelt. Need tihendid tagavad hüdrosilindrite töösuutlikkuse maksimaalse rõhu juures kuni 500 bar´i ja töötemperatuuril vahemikus -40 kuni +120 kraadi C.\nAasad ja silindrite kinnitus\nKõik firma „FORESTER“ poolt toodetud silindrid võivad olla varustatud eri tüüpi aasadega.\nKeermestatud neetmutrid ja keermesliitmikud\nSõltuvalt kliendi eesmärgist ja nõuetest kasutab firma „FORESTER“ hüdrauliliste silindrite valmistamisel erinevat tüüpi keermestatud mutreid ja –liitmikuid koos erinevate keermestatud liideste tihendussüsteemidega.\nMEIEGA TÖÖTADES SAATE:\nProfessionaalseid konsultatsioone ja vajaliku hüdraulika valimise;\nNäidiste kasutamisvõimaluse tööstuslike katsete jaoks;\nLaia valiku hüdrosilindreid;\nEttevõte on keskendunud vajalike hüdrauliliste seadmete professionaalsele valimisele ja tarnete korraldamisele tehastesse. Tarnitavad hüdraulikaseadmed vastavad kõrgele tasemele usaldusväärsuse, ohutuse ja ekspluatatsioonitähtaja poolest. Siseturu põhjalik tundmine võimaldab ettevõttel pakkuda kõige asjakohasemaid ja tõhusamaid lahendusi.


Põhjamaade koostööd vaevab poliitiline kaalukaotus – Diplomaatia\nNorra Teadus- ja Tehnikaülikooli Euroopa uuringute õppejõud\nCovid-19 pandeemia tõttu suletud Rootsi ja Norra piir. Covid-19 kriisi ajal on enamik Põhjamaade sisepiire täiesti kinni olnud. See on tõsine tagasilöök senisele piiritõkete eemaldamisele ja piirideta Põhjamaa ambitsioonile. Foto: TT/Scanpix\nÜldiselt lähtuvad Põhjamaad koostöös põhimõttest „ei lähe kunagi kaugemale, kui iga riigi huvid lubavad“.1 Kesksed teemad on kultuur, heaoluühiskond, keskkond, haridus ja teadus ning seda toetab ühine identiteet – keele- ja kultuuriruum ning väärtused nagu võrdsus, toimiv heaoluriik, vaba liikumine ja sõnavabadus. See ei ole pelgalt riikide huvidest kantud koostöö, vaid kaalutletud huvidele ja identiteedile tuginev partnerlus2, milles etendavad olulist rolli ka ettevõtted ja kodanikuühiskond.\nSeetõttu ei ole juhuslik, et rahvusparlamente ühendav Põhjamaade Nõukogu keskendub eelkõige loetletud poliitikavaldkondadele, aga ka energiakoostööle, tarbijakaitsele, tehnoloogiale ja regionaalarengule, ning valitsuste huvisid koordineeriv Põhjamaade Ministrite Nõukogu on välja töötanud üsnagi arenenud võimekuse leida probleemidele konkreetsed tulemused.3\nVälis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning tihedam majanduskoostöö jäeti külma sõja ajal ametlikust koostööst välja. Põhjamaade julgeolekupoliitika traditsioonid, erinev liikmelisus rahvusvahelistes organisatsioonides ja majanduspoliitilised valikud olid viljakaks koostööks liialt erinevad, puudus piisav ühisosa.\nÜldiselt lähtuvad Põhjamaad koostöös põhimõttest „ei lähe kunagi kaugemale, kui iga riigi huvid lubavad“.\nAlgusaegadest saati on Põhjamaade koostöö institutsioonid pidanud aga pidevalt kohanema uute oludega, et säilitada või suurendada poliitilist tähtsust ja mõju. Eriti paistis see silma pärast külma sõda ja Nõukogude Liidu kokkuvarisemist. Soome ja Rootsi ühinesid 1995. aastal Euroopa Liiduga, kuid Norra ja Island otsustasid sellest välja jääda ning ühinesid Euroopa Majanduspiirkonnaga, saades juurdepääsu Euroopa Liidu siseturule. See tähendas, et Euroopa lõimumisel tuli Põhjamaade koostöö eesmärk ja lisaväärtus ümber mõtestada.\n1990ndatel ja 2000ndate alguses tehti Põhjamaade Nõukogu ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu struktuurides ja töökorralduses mitmeid muudatusi. Vaatamata sellele, et institutsioone on püütud muuta paindlikumaks, dünaamilisemaks ja nõudlusele vastavaks, kostab jätkuvalt kriitikat, et need on liiga bürokraatlikud ja kohmakad ning selge poliitilise sisu, olulisuse ja juhtimiseta. Uute väliste mõjude tõttu – nagu pärast 2014. aastat muutunud julgeolekuolukord Põhja-Euroopas ja rändekriis – algas järjekordne märkimisväärne kaasajastamine ja uuendamine, millega loodeti suurendada koostöö poliitilist kaalu ning muutuda tõhusamaks ja paindlikumaks.\nPõhjamaade koostöö hõlmab viit Põhjala riiki – Taani, Soome, Island, Norra ja Rootsi – ning kolme autonoomset piirkonda – Fääri saared, Gröönimaa ja Ahvenamaa. Koostöö juured ulatuvad sügavale ajalukku, kuid ametlikum kuju hakkas vormi võtma alles pärast Teist maailmasõda.\nPõhjamaade Nõukogu ehk rahvusparlamentide ametlik koostöö sai alguse 1952. aastal. Korrapärasemasemaks ja struktureeritumaks valitsuste suhtluseks loodi 1971. aastal eraldiseisev Põhjamaade Ministrite Nõukogu. Mõlemal on oma struktuur ja haldus, kuid nende liitekohad annavad Põhjamaade koostööle jõu.\nPõhjamaade Nõukogu esitab Põhjamaade Ministrite Nõukogule ja Põhjala valitsustele mittesiduvaid soovitusi, kutsub ellu algatusi ning teeb kontrolli ehk see on tööriist ühistele probleemidele lahenduste leidmiseks ning arutelude, infovahetuse ja arvamuste kujundamise kasvulava.\nPõhjamaade Ministrite Nõukogu vastutab ühise poliitika ja projektide elluviimise eest, tutvustab ja koordineerib Põhjamaade valitsuste koostööd erinevates poliitikavaldkondades ja riigisektoris.\nKuigi kese on Põhjala omavahelisel koostööl, hakati 1990. aastatel Põhjamaade koostööd edendama ka lähinaabrite ja ülejäänud Euroopaga, aga ka rahvusvaheliselt. Selle tulemusel on Põhjala ja kolme Balti riigi – Eesti, Läti ja Leedu – tihedad suhted ja mitmekülgne koostöö saanud Põhjamaade koostöö oluliseks osaks.\nKatsumused ja nõrkused\nKuid see ei ole olnud lihtne ülesanne. Vaatamata ühistele väärtustele ja huvidele, nagu keskkonna ja kliima kaitsmine, on viimastel aastatel ilmnenud erinevusi eelistustes ja viisides, kuidas Põhjamaad peaksid koos poliitilisi küsimusi lahendama. Aeg-ajalt on ilmnenud valitsuste infolüngad või soovimatus kooskõlastada poliitikaid ja teha koostööd väljakujunenud institutsionaalsetes struktuurides.\nPõhjamaad ei ole suutnud leida ühiseid vastuseid sellistele põletavatele rahvusvahelistele probleemidele nagu muutuv julgeolekukeskkond ja ränne, kus Rootsi valis üsna liberaalse tee, samas kui kõik teised riigid pigem piiravad sisserännet. Koostöö asemel pöördusid valitsused tagasi rahvuslike lähenemiste juurde.\nVälis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning tihedam majanduskoostöö jäeti külma sõja ajal ametlikust koostööst välja.\nKuigi need trendid paljastusid juba 2015. ja 2016. aastal rändekriisi ajal, on praegune Covid-19 pandeemia neid kinnitanud. Riigid on tervishoiukriisiga tegelenud väga erinevalt. Eelkõige torkab silma teistest vähem piiranguid kehtestanud Rootsi oma soovitustele ja iga inimese enda vastutusele rõhuva lähenemisega, samas kui ülejäänud neli valisid rangemate eeskirjade ja osaliselt ühiskonna lukku panemise tee.\nOsaliselt tuleneb see erinevatest haldus- ja poliitilistest traditsioonidest, aga mitte ainult. Kuigi Põhjamaad jagavad teatud väärtusi, tähtsustavad nad neid mõneti erinevalt. Näiteks Rootsi rõhutas tervishoiukriisis isikuvabadust, samas kui Norra tõstis esile solidaarsust riskirühmade inimestega ja elu väärtust.4 Tervishoius või piiriüleses kriisiohjamises koostöö edendamise asemel lõid need lahknevused riikide vahele hoopis kiilu.\nKui 2015. ja 2016. aasta rändekriisi ajal taastati piirikontroll, siis Covid-19 kriisi ajal on enamik Põhjamaade sisepiire täiesti kinni olnud. See on tõsine tagasilöök senisele piiritõkete eemaldamisele ja piirideta Põhjamaa ambitsioonile, mis sai alguse passiliiduga 1954. aastal. See võimaldab kõigil Põhjamaade kodanikel reisida passikontrollita ja elada vabalt mistahes Põhjamaal.\nPõhjamaade ruumilise planeeringu keskuse Nordregio hiljutine aruanne sedastab, et pandeemiaaegne piiride sulgemine on tugevalt mõjutanud elu piirikogukondades, mis sõltuvad pidevast piiriülesest liiklusest, eelkõige tööjõust ja klientidest.5 Sulgemise tõttu on pered ja sõbrad eraldatud, häiritud juurdepääs tööle, haridusele ja põhiteenustele, majandus on kandnud suurt kahju, tõusnud on tööpuudus. Suurenenud on ebakindlus ja kasvanud rahvuslus, mida toidab pettumus vastuolulistes lähenemisviisides. Sensatsiooni taga ajav ja ühekülgne meediakajastus lisab veelgi vastastikust pahameelt ja eelarvamusi ning külvab muret, kuidas üldse on võimalik pärast pandeemiat naasta „normaalsusesse“ piiriülestes suhetes.\nLisaks märgitakse Nordregio raportis, et Põhjamaade koordineerimata tegevused seavad kahtluse alla kogu Põhjamaade koostöö rolli ja tõhususe.6 Põhjamaade institutsioonid ei paistnud olevat suutelised leevendama pandeemia mõjusid ega kaitsma vaba piiriülest tegevust kui Põhjamaade koostöö üht suurimat saavutust.\nVaatamata sellele, et institutsioone on püütud muuta paindlikumaks, dünaamilisemaks ja nõudlusele vastavaks, kostab jätkuvalt kriitikat, et need on liiga bürokraatlikud ja kohmakad ning selge poliitilise sisu, olulisuse ja juhtimiseta.\nNende ja mitmete teiste viimaste aastate katsumuste taustal on välja joonistunud Põhjamaade valitsuste koostöö nõrkused ja piirid. Puudub häälteenamus või erandi saamise võimalus, mis võimaldaks osal riikidel mõnest algatusest kõrvale jääda, samal ajal kui ülejäänud saaksid edasi liikuda. See võiks lisada Põhjamaade koostöösse täiendavat paindlikkust.\nPõhjamaade Ministrite Nõukogu ja Põhjamaade koostöö üldiselt on muutunud eelkõige projektitööde ja Nordeni kaubamärki müüvate agentuuride areeniks ega ole enam poliitiliste arutelude ja erinevate sidusrühmade ühistöö kasvulava.7 Põhjamaade koostöös ei ole puudust ideedest ja ettepanekutest, vaid poliitilisest tahtest ja pühendumusest vastu võetud otsused ja kokkulepped ellu viia.8\nLisaks on väga vähe institutsionaalset koostööd ja koordineerimist välis- ja julgeolekupoliitikas, Euroopa Liidu küsimustes ning sisserände- ja varjupaigapoliitikas. Vastumeelsus algatada neis poliitikavaldkondades Põhjamaade koostööd on siiski toonud kaasa mitteametlikumad formaadid, millel aga puudub institutsionaalne selgroog.\nPõhjamaade Ministrite Nõukogu ei ole kunagi kujunenud areeniks ega tööriistaks, millega koordineerida Euroopa Liidu poliitikaid ja luua ühine Põhjala Euroopa tegevuskava.9 Vaatamata ambitsioonidele on erinevate huvide ja tavade tõttu tihedamat koostööd Euroopa Liidu küsimustes endiselt raske ellu viia. Habemega idee avada Brüsselis Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus ei ole kunagi leidnud valitsuste toetust.\nKuna Euroopa Liiduski on suuri probleeme ja kaalul on rahvuslikud huvid (raha) ning tõsiasi, et kõik Põhjamaade Ministrite Nõukogu liikmed ei kuulu Euroopa Liitu, on muutunud Põhjamaade institutsioonides suuremaks takistuseks koostööle Euroopa Liidu asjades.\nKuigi Põhjamaad jagavad teatud väärtusi, tähtsustavad nad neid mõneti erinevalt. Näiteks Rootsi rõhutas tervishoiukriisis isikuvabadust, samas kui Norra tõstis esile solidaarsust riskirühmade inimestega ja elu väärtust.\nEuroopa Liitu kuuluvate Põhjamaade valitsused näivad huvide väljendamiseks ja kaitsmiseks eelistavat paindlikke ja ajutisi formaate, mis hõlmavad riike ka väljaspool Põhjala-Balti piirkonda, näiteks uus Hansaliit või nn kasin nelik.\nPõhjamaade Nõukogu on olnud aktiivsem ning saatis 2017. aastal Brüsselisse kontaktametniku, et luua sidemeid Euroopa Liidu institutsioonide ja Euroopa Parlamendi Põhjamaade saadikutega. 2019. aastal otsustas Põhjamaade Nõukogu juhatus taotleda Euroopa Parlamendiga juba ametlikke suhteid, mis saidki alguse sellel kevadel. Suhete olulise osa moodustab iga-aastane ametlik kohtumine, kus arutatakse küsimusi nagu Euroopa Liidu tulevik, rohelepe, Arktika, desinformatsioon ja küberjulgeolek.10 Eks tulevik näitab, kas need jõupingutused annavad käegakatsutavaid tulemusi ning aitavad Põhjamaade Nõukogul suurendada oma mõju Euroopa Liidus, sest huvi ja toetus sellele püüdlusele lahkneb isegi Põhjamaade rahvasaadikute seas.\nLisaks teadusele ja innovatsioonile, ettevõtlusele ja loomemajandusele, keskkonnale, energiale ja kliimale on praegu Põhjala-Balti suhtluse oluline osa digikoostöö. Foto: Oddleiv Apneseth / norden.org\nBalti riikidel on Põhjamaade koostöös endiselt oluline koht, et laiendada haaret Põhjala piiridest väljaspool.\nKuigi kolm Balti riiki on väljendanud huvi isegi Põhjamaade institutsioonidega liitumise vastu, ei ole Põhjala liikmelisuse laiendamist kunagi tõsiselt kaalunud. Põhjamaade Nõukogu ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu liikmelisus on olnud alati kitsas ringis vaid Põhjalale, keda seovad ühine kultuur, ajalugu ja keel. Balti riikidega tuntakse lähedust, nendega soovitakse koostööd teha ning neid toetati riigi ülesehitamisel ja majanduse taastamisel pärast iseseisvuse taastamist 1991. aastal, kuid nad ei sobituks Põhjamaade ametliku koostöö struktuuridesse juba keele tõttu.\nPärast Euroopa Liitu astumist 2004. aastal kordasid mitmed Balti riikide poliitikud soovi ühineda Põhjamaade Nõukogu ja Põhjamaade Ministrite Nõukoguga ka selleks, et tugevdada Põhjala-Balti sidemeid Euroopa Liidu teemades. Tõsist arutelu selle üle ei ole kunagi tekkinud ning tänaseks näib, et küsimus on täielikult kõrvale heidetud.\nAmetlik Põhjamaade selgitus oli soov ametlike Põhjala-Balti institutsioonide asemel luua alternatiivseid formaate mitteametlikuks koostööks, nn Põhjala-Balti 8 ehk NB8 või hiljem Põhjala-Balti 6 ehk NB6 Euroopa Liidus.\nPõhjamaade Ministrite Nõukogul on võimalik pälvida rohkem poliitilist kaalu, kui seda hakataks uuesti kasutama poliitilise kasvulavana ning erinevate sidusrühmade – mitte ainult valitsuste vahel – arutelude ja koostöö areenina.\nSamuti kannustasid Põhjamaad Balti riike looma oma ametlikku koostööd. Tõepoolest, Balti riigid lõid Põhjamaade Nõukogu ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu eeskujul 1990ndate alguses vastavalt Balti Assamblee ja Balti Ministrite Nõukogu. Juba 1992. aastal alustasid Põhjamaade Nõukogu ja Balti Assamblee koostööd. Balti Assamblee esindajad on kutsutud Põhjamaade Nõukogu istungjärkudele ning 2006. aastast toimuvad iga-aastased mõlema institutsiooni juhatuste ja komiteede kohtumised.\n1990ndate alguses avas Põhjamaade Ministrite Nõukogu infokontorid kõigis kolmes Balti pealinnas. Neist kasvasid olulised Põhjala-Balti koostöö algatajad ja arendajad, selgitades välja trende ja võimalusi koostööks, aga ka hõlbustades ja koordineerides kohalikku ühistegevust, eelkõige demokraatia arengut ja kodanikuühiskonna toetamist.\n2004. aastal Põhjala-Balti koostöö muutus. Kui Balti riigid olid seni peamiselt Põhjamaadelt toetust ja abi saanud, siis pärast Euroopa Liidu laienemist iseloomustas suhteid partnerlus ja koostöö võrdsetel tingimustel.\nLisaks teadusele ja innovatsioonile, ettevõtlusele ja loomemajandusele, keskkonnale, energiale ja kliimale on praegu Põhjala-Balti suhtluse oluline osa digikoostöö.\n2017. aastal asutas Põhjamaade Ministrite Nõukogu ajutise digiteerimise ministrite nõukogu, mille eesmärk on muuta Põhjala digitaalseks lipulaevaks. Näitamaks soovitud paindlikkust Põhjamaade koostöös, kutsuti ka Balti riigid ajutise koostöö osalisteks: kohtumistele ja partneritena ühisprojektidesse, et parandada digitaalset ühenduvust ja ellu viia digitaalne siseturg terves Põhjala-Balti piirkonnas.\nKuigi kolm Balti riiki on väljendanud huvi isegi Põhjamaade institutsioonidega liitumise vastu, ei ole Põhjala liikmelisuse laiendamist kunagi tõsiselt kaalunud.\nSamas, koostöö Põhjamaade Ministrite Nõukoguga on Balti riikide valitsustele vaid üks võimalikest valikutest Põhjala-Balti koostöös. Praegu näib, et üldiselt eelistatakse mitteametlikke, sihipäraseid ja paindlikke poliitika koordineerimise ja koostöövorme. Viimastel aastatel on iseäranis tõusnud NB6 tähtsus.11 Ametlike institutsioonide roll on praegu Põhjala-Balti koostöös vähem oluline. Siiski, Balti riikidele on Põhjamaad olulised partnerid ja ühenduslüli läänepoolsete Euroopa Liidu liikmesriikidega.12\nPõhjamaade ambitsiooniks on tõusta 2030. aastaks maailma kõige kestlikumaks ja lõimitumaks regiooniks. Foto: Johannes Jansson / norden.org\nArvestades praegusi mitte just kõige soodsamaid eeldusi, sõltub Põhjamaade institutsioonide tähtsus ja tõhusus osaliselt sellest, kas Põhjamaad suudavad leida uue ühisosa oma soovides ning päriselt ka neid saavutada.\nPandeemia ajal tundus, et valitsused pöörasid Põhjamaade Ministrite Nõukogule selja ega pidanud seda institutsiooniks, mis sobib Põhjala juhtimiseks kriisis ja ühise kriisiohjamise võime suurendamiseks.13 Seega sõltub hiljutiste reformide ja edasise koostöö pingutuste edu üksteise toetamisest ja usaldusest: valitsustel tuleb tulemuste saavutamiseks anda Põhjamaade Ministrite Nõukogule vajalikud pädevused ja ressursid ning Põhjamaade Ministrite Nõukogu peab veenma valitsusi oma lisaväärtuses, et teda kõrvale ei jäetaks.14\nPõhjamaade Ministrite Nõukogu võib jääda oluliseks, kui suudab panna valitsused tõhusalt ja tulemuslikult suhtlema teemades nagu keskkond, kliima, sotsiaalküsimused, teadusuuringud ja kultuur. Need on jätkuvalt olulised sildade ehitajad Põhjamaade vahel.\nPõhjamaade koostöös ei ole puudust ideedest ja ettepanekutest, vaid poliitilisest tahtest ja pühendumusest vastu võetud otsused ja kokkulepped ellu viia.\nPõhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär Paula Lehtomäki märkis, et kui liikmesriigid seda soovivad, on Põhjamaade Ministrite Nõukogul isegi head võimalused suuremaks toeks valitsustele kui Covid-19 kriisi ajal.15 See muidugi tõstatab küsimuse, miks Põhjamaade Ministrite Nõukogu ei ole seda seni pandeemia ajal teinud, kuid vähemalt on see märk optimismist ja heast tahtest.\nÜldiselt on Põhjamaade Ministrite Nõukogul võimalik pälvida rohkem poliitilist kaalu, kui seda hakataks uuesti kasutama poliitilise kasvulavana ning erinevate sidusrühmade – mitte ainult valitsuste vahel – arutelude ja koostöö areenina. Sama käib Põhjamaade Nõukogu kohta. Põhjamaade Nõukogu aruteludele ja nende soovitustele suurema kaalu andmiseks on vaja võrdsustada selle tähtsus Põhjamaade Ministrite Nõukoguga ning siduda nende tegevused ja teemad rohkem ühte.\nHabemega idee avada Brüsselis Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus ei ole kunagi leidnud valitsuste toetust.\n2019. aasta suvel tutvustas Põhjamaade Ministrite Nõukogu uut Põhjala visiooni, mille kohaselt peaks piirkond 2030. aastaks tõusma maailma kõige kestlikumaks ja lõimitumaks regiooniks.16 Selle visiooni elluviimiseks peaksid Põhjamaade Ministrite Nõukogu tulevased prioriteedid muutma Põhjala piirkonna roheliseks, konkurentsivõimeliseks ja sotsiaalselt kestlikuks. Covid-19 kriisi põhjustatud olude, probleemide, lõhede ja muutuvate prioriteetide valguses on väga küsitav, kas selle visiooni elluviimine on realistlik. Praegu tundub see osale rohkem utoopia kui visioonina. 17\nSellest hoolimata kinnitasid Põhjamaade Ministrite Nõukogu ja Põhjamaade valitsused ametlikult pühendumist visioonile ning tõesti, sellised visioonid võivad olla kasulikud ambitsioonide seadmisel ja üldise tulevikukoostöö sillutamisel. Kuid peamine eesmärk võiks pigem olla ühiste lahenduste otsimine praegustele ühistele käegakatsutavatele katsumustele vastavuses institutsiooni võimete ja tugevustega.\nSelle asemel et teha mõnes valdkonnas koostööd kõige madalama ühise nimetaja alusel, võiksid Põhjamaade institutsioonid keskenduda eespool loetletud poliitikavaldkondadele, kus tihe koostöö on poliitiliselt kõige olulisem, on olemas tugevad ühised huvid, antakse lisaväärtust ning kus Põhjamaad ja nende kodanikud ning isegi teised riigid, näiteks Eesti, Läti ja Leedu, võiksid koostööst kõige rohkem kasu saada.\nPõhjamaade Nõukogu, „Põhjamaade roll Euroopa koostöös“. Stockholm: Nordisk Utredningsserie, 1973, lk 27. ↩\nJohan P. Olsen, „Skiftende politiske fellesskap [Muutuv poliitiline partnerlus]“. Johan P. Olsen & Bjørn O. Sverdrup (eds.), Europa i Norden: Europeisering av nordisk samarbeid [Euroopa Nordenis: Põhjamaade koostöö euroopastamine] (lk 344–367). Oslo: Tano Aschehoug, 1998, lk 363. ↩\nTom Schumacher, „Põhjamaade uue koostöö tekkimine“ (Töödokument nr 6). Kopenhaagen: Dansk Udenrigspolitisk Institut, 2000, lk 15. ↩\nTherese Sefton, „Pinged Põhjamaade koostöös“. Prio blogi, 11. november 2020, https://blogs.prio.org/2020/11/tensions-in-nordic-cooperation/ ↩\nNordregio, „Miks on Põhjamaade koostöö pandeemia ajal hädas?“ 15. märts 2021, https://nordregio.org/why-is-nordic-co-operation-struggling-during-the-pandemic/ ↩\nJohan Strang, „Det nordiska samarbetet står handfallet inför kriser som drabbar hela regionen på en gång“ [Põhjamaade koostöö on abitu kriisides, mis ohustavad otseselt kogu piirkonda]. Huvudstabladet 26. juuni 2020. https://www.hbl.fi/artikel/det-nordiska-samarbetet-star-handfallet-infor-kriser-som-drabbar-hela-regionen-pa-en-gang/ ↩\nBengt Lindroth, „Nordens framtid“ [Nordeni tulevik], 18. aprill 2019, http://www.yggdrasil.fi/2019/04/nordens-framtid/ ↩\nTorsten B. Olesen ja Johan Strang, „Euroopa väljakutse Põhjamaade institutsionaalsele koostööle“, Johan Strang (Ed.), Põhjamaade koostöö: Üleminekul on Euroopa regioon. Oxon: Routledge, 2016, lk 36. ↩\nPõhjamaade Nõukogu, „Nordic Council enters into formal relations with European Parliament“, 27. aprill 2021, https://www.norden.org/en/news/nordic-council-enters-formal-relations-european-parliament ↩\nPiret Kuusik ja Kristik Raik, „Põhja- ja Baltimaade regioon ELis: sõprade lahtine klubi“, Euroopa poliitikaanalüüs, Rootsi Euroopa Poliitikauuringute Instituut, oktoober 2018. ↩\nJosef Janning ja Kristi Raik, „Eesti partner ELi koalitsioonimasinas“, Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus / Eesti Välispoliitika Instituut, jaanuar 2020, lk 11. ↩\nKjell Nilsson, „Viis ettepanekut Põhjamaade paremaks koostööks“, 22. september 2020, https://www.linkedin.com/pulse/five-proposals-better-nordic-cooperation-kjell-nilsson?trk=read_related_article-card_title ↩\nChristian Opitz ja Tobias Etzold, „Uue asjakohasuse taotlemine: Põhjamaade koostööinstitutsioonid reformiprotsessis“, (SWP märkus nr 3). Berliin: Saksamaa Välispoliitika ja Julgeoleku Instituut, 2018, lk 8. ↩\nPõhjamaade Nõukogu, „Kan den nordiska samverkan i kristider staerkas?“ [Kas Põhjamaade koostööd saab kriisi ajal tugevdada?], 29. aprill 2021, https://www.norden.org/sv/nyhet/kan-den-nordiska-samverkan-i-kristider-starkas ↩\nPõhjamaade Ministrite Nõukogu, „Meie visioon 2030: Põhjamaade regioonist saab maailma kõige jätkusuutlikum ja integreeritum piirkond“, https://www.norden.org/en/declaration/our-vision-2030 ↩\nAvisen Danmark, „Debat: Corona kan styrke det nordiske samarbejde“ [Arutelu: Koroona võib tugevdada Põhjamaade koostööd], 24. veebruar 2021, https://avisendanmark.dk/artikel/debat-corona-kan-styrke-det-nordiske-samarbejde ↩


[Forum 2020] Kust Osta Vadakuvalgu Tallinn Eesti? - Whey Protein Andrea Desky\n1 Osta vadakuvalgu Tallinn Eesti\n2 Kust osta Whey Protein Tallinn Eesti?\nOsta vadakuvalgu Tallinn Eesti\nVadakuvalk on oluline lihaste hoone, kaalulangus täiendus, mida saab osta Tallinn Eesti, kui te ei tea, kust otsida.\nTe võiks alati naasta Tallinn Eesti ise, kuid palju kordi, see võib olla otstarbekas kui te kavatsete viibida Tallinn Eesti mis tahes pika aja.\nVajuta siia osta vadakuvalgu Tallinn Eesti\nKust osta Whey Protein Tallinn Eesti?\nVadakuvalk on kergesti kättesaadavad Internetis. Hea asi osta proteiinipulbrit online Tallinn Eesti on sul on palju parem valik marki valida ja hind on tunduvalt odavam kui kui sa seda osta poest.\nKui sa tead, mida sa vajad, enne kui jõuate Tallinn Eesti ja teil on aadress siis võid alati laeva eelnevalt tellida see enne kodunt lahkuma nii, et ta ootab teid, kui jõuate.\nÜks parim online tervise kauplustes, mida me kohanud Tallinn Eesti on Phuket tervise säilitamiseks, mis viib lai valik populaarne Bränd vadakuvalgu pulber ning kreatiini, glutamiini, aminos, vitamiine ja palju kulturismis täiendab. Kohaletoimetamine on tasuta ja nende online tasumise süsteem on lihtne kasutada, kas Paypal, krediitkaart või raha ülekanne.\nÜks põhjus, et vadak on kallis Tallinn Eesti sellepärast, et ta on imporditava ja seetõttu vajab erilist Tai FDA heakskiidu, mis on sama kallis kui see on aeganõudev.\nParim viis saada tippkvaliteediga kaubamärgiga vadakupulbrit Tallinn Eesti kas osta seda võrgus lugupeetud salvestada.\nÕnneks on olemas mitmeid soodsaid vorme kõrge valgusisaldusega toiduaineid kergesti kättesaadavad Tallinn Eesti. Röstitud kana müüakse marketitest nagu Tesco Lotus ja maantee külg kioskites.\nPrevious Kust Osta Anavar Kiviõli Eesti?\nNext Ostma Dianabol Steroidid Online Viljandimaa Eesti Võru Eesti


Oluline, mis tasuks enne suuremate remonttööde alustamist läbi mõelda\nKas unistad uuest köögist või vannitoast või mõlgub sul mõtetes hoopis suurem juurdeehitus? Kui kaunis lõpptulemus on kord juba vaimusilmas terendama hakanud, ei peluta enam ka kõige suuremad ehitustööd. Siiski ei tasu unustada seda, et iga väiksemgi remont võib üsna palju ebamugavust tekitada ning suuremad ehitustööd võivad igapäevaelu küllaltki palju häirida. Siinkohal on võtmesõnaks planeerimine. Mõtle läbi kõikvõimalikud erinevad stsenaariumid, nii on lihtsam vältida ebameeldivaid üllatusi.\nKas sa suudad taluda ehitusest tingitud korralagedust?\nKui asju pidevalt ringi liigutatakse ja töömehed tubadest sisse-välja trambivad, saab tolm paratamatult elu lahutamatuks osaks. Parim, mida sa teha saad, on mitte sellega liiga palju oma pead vaevata. See, kui sa pidevalt tolmulapp käes tubades ringi käid, ainult kasvatab su stressitaset.\nJagub sul piisavalt hoiuruumi?\nKui oled tellinud uue sisustuse, põrandakatte materjali või seadmed, siis mõtle sellele, kus neid hoiustada, nii et need igapäevaelus pidevalt jalgu ei jääks. Ehk on sul kuur? Või mõni tuba, mida igapäevaselt ei kasutata? Kui vaba ruumi pole, siis kaalu mööbli sel moel ümber sättimist, et sa tubades siiski vabalt ringi liikuma mahuksid.\nKus sa magad?\nKui plaanis on magamistoaremont, siis mõtle läbi, kas sul on mõni teine tuba, kus seni magada? Kas sul jagub vaba ruumi, kuhu magamistoa mööbel eest ära paigutada või tuleb see sul lihtsalt kinni katta? Suuremate ümberehituste puhul võib olla mõistlikum ehitustööde ajaks üldse välja kolida. Uuri perelt ja lähedastelt, ehk saavad nemad sulle remondi ajaks peavarju pakkuda.\nKas seadmed/kodumasinad on remondi ajal kasutatavad? Lahenduseks võib olla väike ajutine kööginurgakene ja mikrolaineahi, kuid mõtle ka sellele, kaua sa saad hakkama ilma ahju või (nõude) pesumasinata, või teiste igapäeva mugavusteta.\nKas majas säilib pesemisvõimalus?\nKas ehitustööde ajaks on vaja vesi kinni keerata? Vannitoaremondi puhul uuri, ehk saad hoopis spordikeskuses või ujulas duši all käia. Ühtlasi annab see sulle hea võimaluse end paremasse vormi viia.\nKes kogu projekti juhib?\nKui sa oled väga hästi organiseeritud ja kaine mõistusega inimene, siis sobib see ülesanne ilmelt sulle endale. Kui aga sinu partner või elukaaslane on selles osas sinust tugevam, siis jäta see tema ülesandeks.\nEhitustööd ei edene nii kiiresti, kui lootsid? Võib-olla on tarvis ehitusmees välja vahetada? Ole valmis selleks, et võib-olla pead töö käigus ehitusmehele hundipassi andma ning uue töömehe leidma. Igajuhuks on hea, kui sul on ka selliseks puhuks mõned hädaabi kontaktid varutud ja plaan B valmis mõeldud.\nLoodame siiski, et kõik ettevõetud remonttööd kulgevad murevabalt ning kodu saab oodatud ajaks värske ilme!


Aed: Valge Skaala Eemaldamine Red Brickist - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Valge Skaala Eemaldamine Red Brickist\nMuidugi tundub see kindel, kuid tegelikkus on see, et teie tellistest seinale on pigem käsn. Tellimuse kerged vead, tühjad ja kanalid hõlbustavad niiskuse transportimist ja materjal ahne imendub niiskust. Siis seal on mört. Pehmem kui isegi tellistest lubab mördi välisvett siseneda. Kuigi...\nTellimistähiste puhastamine võimaldab telliste ilu läbida.\nMuidugi tundub see kindel, kuid tegelikkus on see, et teie tellistest seinale on pigem käsn. Tellimuse kerged vead, tühjad ja kanalid hõlbustavad niiskuse transportimist ja materjal ahne imendub niiskust. Siis seal on mört. Pehmem kui isegi tellistest lubab mördi välisvett siseneda. Kuigi vesi kõlab ohutult, on tõsi, et vesi kannab soolasid. Mõned pärinevad tellistest koosnevatest koostisosadest ja sõidavad väljapoole, mille tulemuseks on valge pulbriline aine, mida sageli nimetatakse "ehituslilluks". Muud soolad sisenevad ümbritsevast keskkonnast. Kuigi vesi lõpuks aurustub, jääb valge jääk - hõõguvusega. Enne puhastusprotsessi kasutamist katsetage tulemusi ebameeldivas piirkonnas.\nKõrvaldage niiskuse allikad. Tihendage pragusid, parandage lekivaid torusid, paigaldage kardinad ja ahjud ning võtke muid meetmeid, et tagada välimine vee äravool. Oodake, kuni sein on täielikult kuivanud, enne kui hakkate õisema puhastama. Kui õietolm on ehitusest õitsema, oodake mitu kuud, et soolad saaksid pinnale minna. Prantsuse sõnastiku määratluse kohaselt on ebaotstarbekas puhastamine, kui sein on märg ja aktiivselt "õitsema". Peale selle, kui suletud on suletud, satub lõksu hõõgumine tsüriotsvärviks ja tellis võib lõpuks lõhkeda, st puruneda.\nSegage sooja vee ja mõne tilga vedelalaniseebi lahust - piisav, et luua tugevat segamist tugevate kihtidega. Liigne pesu võib seinast osutuda raskeks loputamiseks. Täitke pumba pihusti välistingimustes puhastamiseks või jätke lahus 5-gallonti ämber.\nKanda soola lahust, kas pihustades voolu läbi pumba pihusti või leotades segu jäiga harjastega harjaga, mis on värske lahuse varustamiseks tihti pakendis sageli. Puhastage seinat jõuliselt, et töötada seebiveega pooridesse ja pinna all. Kui kasutate pihustit, hoidke lähedal olevat lahust ämber. Pihustada, pintsliga loputada ja pritsida osade kaupa. Töötage seina ülaosast allapoole ja üle selle.\nLoputa pintsel, ämber või pihusti jooksva veega. Kui kõik seepide jäljed on eemaldatud, täitke ämber või pritsid uuesti ja puhastage sein uuesti, et see põhjalikult loputada. Liigse vee eemaldamiseks järgige käsnaga või puuvillase lapiga.\nKuivage sein täielikult, et määrata, kas õietolmu eemaldamine oli edukas. Seinapunkti ventilaatorid aurustumiseks siseruumides; lubage päikest ja tuult välispinda kuivada. Sõltuvalt temperatuuridest ja tingimustest võib see võtta paar päeva, et naasta algsele punasele värvile, mis näitab, et see on kuiv.\nPintsliga telliskivi sein kuivas harjaga, et eemaldada kerge õietolmu jääk, kui see on jäänud. Loputage ja kuivatage uuesti, nagu varemgi, et määrata, kas edasine ravi on vajalik. Tegege tugevamate meetoditega vaid vajadusel.\nKüllastage sein tavalise veega, kasutades pihusti või käsna. See hoiab ära, et tellised absorbeerivad tugevaid kemikaale sügavalt. Kuigi mõnikord on see puhastamiseks kasulik, võivad karmid kemikaalid ka halvendada.\nLahjendage äädikat suhtega 1 osa äädikat kuni 3 osaga vett. Alternatiivina kasutage 1 naela trinaatriumfosfaati, mis on kombineeritud 2 või 3 galloniga vett. Äädikas on parem valik keskkonnale. Happeline sisaldus neutraliseerib leelissoola mahavõtmisel, aidates eemaldada. Kuid TSP on tugevam. Loputa pintsel lahusesse ja kasutage nii nagu varem või piserdage seinale ja puhastage. Loputage harja sageli, kasutades selleks pihustiga väikest ämbrit. Oodake lahendust 10 kuni 20 minutit.\nLoputage seade ja seade värske veega. Kasutage puhast käsna, riideid või pihustit. Katke kogu sein, kopi kasutades vett ja loputage seina uuesti. Kolmas loputus on hea mõte. Keemiline jääk kas TSP-st või äädikat kahjustab telliseid.\nKui 1-osaline müaanhape lahust lahutatakse 12-osakülgsele veele, siis segatakse eelpuhutavad meetodid. Kui töötate siseruumides ja kandke pikkade kaitseriietustena, pühkige kindaid ja respiraatorit. Mõõda hape plastikust või klaasist anumasse - kõik muud materjalid on ohtlikud - ja valage vesi happe sisse, et vältida backsplashi. Happe lisamiseks kasutage luuk või pikk käepide; metall reageerib keemiliselt pürimidiinhappega. Hoidke aknad avatud, et tagada piisav ventilatsioon. Alustage niiske seinaga, et piirata imendumist ja loputada vähemalt kolm korda. Väljaspool eelistatavat asukohta kasutatakse marihappe hapet, katke taimi ja rohtu plastiga või veega küllastunud, et vältida kahjustusi.\nTulekahju kaitsmiseks tulekindla müüritisega seinale paigaldage sein. Oodake, kuni tellis on täiesti kuiv. Järgige tootja kasutusjuhendit.\nTihendamine on eriti oluline kergemates kliimates, kus see võib külmuda ja sulatada korduvalt.Pidev temperatuurikõikumine põhjustab niiskust telliste sees laienemiseks ja kokkutõmbamiseks, põhjustades kahjustusi.\nLiivapritsimine on veel üks kaevandamisvõimalus. Kuid see on karm ja võib kahjustada pinda, samal ajal eemaldades hõõgumise.\nKui kasutate merevaikhapet, hoidke otsekohe söögisoodat. Kui te kogemata levite happe ja satub nahaga kokku, siis viige koheselt küpsetusvärv happe neutraliseerimiseks ja põlemise peatamiseks.\nKasutada äärmist ettevaatust muriahappega. See on tugev, mürgine kemikaal ja põhjustab tõsiseid põletusi.\nWeber Eater'I Carb Adjustment\nKuidas Mõjutab Globaalne Soojenemine Igapäevaelu?\nKuidas Määrata Mullid Teki Värvides


Mäng Pimestav merineitsi Makeover. Play online tasuta\nMeik Näkid Väike Merineitsi Barbie kleit üles Winx Racing Girls Sõit poistele Lapsed rassi Laste riietuda tüdrukutele Intelligentne Vaata esemed Kohvik Retseptid tüdrukutele Köök Meik Maniküür\nMäng Pimestav merineitsi Makeover Online\nPimestav merineitsi Makeover\nMängu kirjeldus: Meie suurepärane mäng pimestab merineitsi Makeover kordumatu Naine funktsioone nagu sina, garanteeritud. Selles hea mäng teie peamine eesmärk on valida elegantne komplekt meie võluv merineitsi. Meie mäng ületamatu graafika, uimastamise heli ja väga lihtne kontrollida, see toimub kasutades arvuti hiirt. Mass suurepärane tunne, emotsioon ja rõõm, siin on nimekiri, mida sa saad mängida seda mängu.\nMeie suurepärane mäng pimestab merineitsi Makeover kordumatu Naine funktsioone nagu sina, garanteeritud. Selles hea mäng teie peamine eesmärk on valida elegantne komplekt meie võluv merineitsi.\n© playgame24.com - free online mängu Pimestav merineitsi Makeover ().\nPlay online flash mäng Pimestav merineitsi Makeover tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Pimestav merineitsi Makeover ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Kuidas kustutada topelt teema - Perekooli Foorum\nEsileht › Kasutajaabi ja mõtted › Kuidas kustutada topelt teema\nTeema: Kuidas kustutada topelt teema\nLäks kogemata topelt, kuidas kustutada?\nTeema on kustutatud.\nMul õnnestus samuti teha topelt teema. Kuidas ma kustutada saan?\nKasutajad ei saa ise teemasid kustutada. Teie poolt tehtud topelt teema on kustutatud.


Saku vald, Saku alevik, Männimaa 8 | Liitumistega elamumaa kinnistu Sakus! – Uus Maa Kinnisvarabüroo\nKõik pakkumised (2429)\nLiitumistega elamumaa kinnistu Sakus!\nUus Maa kinnisvarabüroo > Pakkumised > Maa > Elamumaa > Saku vald, Saku alevik, Männimaa 8\nAadress: Männimaa 8, Saku alevik, Saku vald, Harju maakond\nID: 2183970 / 187302\nKrundi suurus: 1550.00 m2\nKatastri nr: 71801:005:0594\nMüüa elamumaa kinnistud Saku keskuses Männimaa arenduses!\nMännimaa arenduse kinnistuid iseloomustab:\n– hea asukoht (jalutuskäigu kaugusel on kõik mugavaks eluks vajalik)\n– hinna sees liitumine vee-, kanalisatsiooni ja sadeveetrassiga\n– asfalteeritud ja valgustatud tänavad ja kergliiklusteed\nKinnistu asub Saku eramajade piirkonnas, eemal suure liiklusega teedest, aga piisavalt lähedal kõigele eluks vajalikule. 1,3 km raadiuses asuvad kauplused, lasteaiad, kool, spordikeskus, söögikohad, Saku mõis, Saku Õlletehas jpm. Lähim bussipeatus on 400 m kaugusel ja rongipeatus 1,6 km kaugusel. Tallinna kesklinna on 18 km.\nMännimaa kinnistud asuvad Saku suusa- ja kelgumäe kõrval ca 6,1 ha suurusel alal Nurme, Oja ja Männimaa tänavate vahelises kolmnurgas. Arenduses on 21 ühepereelamu krunti ning üks paariselamu krunt. Eramajade krundid on suuruses 1500 – 1786 m², paarismaja krunt on suurusega 2909 m².\nKrundile võib ehitada kuni 2 hoonet (elamu ja abihoone), ehitusaluse pinnaga kokku kuni 300 m². Elamu kõrgus 9 m, 2 korrust. Abihoone kõrgus 6 m.\nKrunte ümbritsev taristu on arendaja poolt välja ehitatud – uus asfaltkattega teedevõrk ja tänavavalgustus, mis on üle antud Saku linnale. Rajatud on vee- ja kanalisatsioonitrass, sademevee kanalisatsioon ja dreen.\nIga krundi juures on Eesti Energia elektriliitumispunkt (osadel kinnistutel elekter 3x16A) ja Telia sidekaabli valmidus.\nArendusele on väljastatud kasutusluba 12.01.2016.\nKui tunned, et siin võiks olla sinu pere uus kodu, siis helista ja lähme koos vaatama!


Seitse kuningat ajaloo ja mütoloogia vahel — Sirp\nSeitse kuningat ajaloo ja mütoloogia vahel\nTitus Livius. Linna asutamisest alates. Esimene raamat. Ladina keelest tõlkinud ja kommenteerinud Kristi Viiding, Mart Noorkõiv ja Tuuli Triin Truusalu. Bibliotheca Antiqua. TLÜ Kirjastus 2016, 192 lk.\nTitus Liviuse (64/59 eKr – 17 pKr) ajalooteos Ab urbe condita, mille eestindus hiljuti ilmavalgust nägi, võiks olla paeluv ja hariv lugemine kõigile, keda huvitab Euroopa kultuur. On ju lood, mida siin jutustatakse, ühest küljest sama hästi tuntud kui piiblilood pattulangemisest või suurest veeuputusest. Kindlasti on nii mõnigi turistina Itaalias kultuurireisil käinu kuulnud giidi rääkimas Romuluse ja Remuse emast Rhea Silviast, „kes olevat pandud kloostrisse“ ja ka Kapitooliumi emahundi kuju on näinud kõik – vähemalt fotodelt. Teisest küljest on enamik lugenud nende lugude ümberjutustusi, mitte lugusid endid (sama kehtib ilmselt ka paljude piiblilugude puhul). Vana Testamendi pärimusi ja Liviuse jutustatud lugusid Rooma algusest ühendab see, et mõlemad kuuluvad vaieldamatult meie kultuuri alustekstide hulka. On rõõmustav, et Kristi Viiding, Mart Noorkõiv ja Tuuli Triin Truusalu on teinud eestlastele võimalikuks lugeda lugusid Rooma kuningatest otse alliktekstist.\nMida kaugem meist on mingi ajastu või kultuur, seda põhjalikumaid eelteadmisi eeldab selle mõistmine. Ajastust, mil elas ja tegutses Titus Livius, s.t Rooma vabariigi lõpust ja keisririigi algusajast (üleminekut vabariigist keisririigiks markeerib kokkuleppeliselt teatavasti a 31 eKr, mil Octavianus ja hilisem keiser Augustus saavutas Aktioni lahingus võidu oma rivaali Antoniuse ja temaga liidus oleva Egiptuse viimase kuninganna Kleopatra üle ning temast sai Rooma riigi ainuvalitseja), on meil küllaltki palju allikaid. Ajastust, millest Titus Livius jutustab, s.t Rooma kuningriigi ajajärgust, on meil seevastu säilinud vaid arheoloogilisi allikaid ning kogu sellest perioodist jutustav pärimus, mis on kirja pandud ligi pool tuhat aastat pärast kirjeldatud sündmusi, on vastuoluline, lünklik ning läbi põimunud legendide ja müütidega.\nPaljud müüdimotiivid, mida me neis lugudes kohtame, on levinud rahvusvaheliselt. Sellised on Liviusel näiteks preestitar (Rhea Silvia), kes jääb jumalast (Marsist) rasedaks ning sünnitab kaksikud (kaksikvendade motiiv, mida on hästi käsitlenud Jaan Puhvel; suurteks tegudeks määratud poiste imeline pääsemine surmast (nende onu Amulius lasi imikud saatuse hooleks jätta, et nad sureksid; sama motiivi kohtab ka Akkadi kuninga Sargoni, Kyros Suure, Moosese ja Jeesuse sünniloos), nende imetamine emaslooma (siin: hundi) poolt ning viimaks ka nende kättemaks kurjale sugulasele (Romulus tappis Amuliuse. Romuluse kujus on selgelt äratuntavad kultuuriheerose jooned ning tõenäoliselt ongi tegemist muistse jumalusega. Hundi näol on aga mitme uurija arvates tegemist muistses Itaalias elanud sabelli hõimu tootemloomaga.\nNagu Vanas Testamendis, nii on ka paljud Liviusel leiduvad pärimused aitioloogiad, mis seletavad asjade päritolu, näiteks Rooma institutsioonide ja ehitiste rajamist erinevate kuningate poolt. Kuningate ajastut peeti omal kombel kuldseks ajastuks, mil rajati linn (ld urbs – nii kutsusid roomlased oma pealinna) ja pandi alus nii rooma rahvale kui ka Rooma riigi hilisemale vägevusele, mida on nii uhkelt Aenease isa Anchisese suu kaudu „kuulutanud ette“ Liviuse kaasaegne Vergilius (70–19 eKr) eepose „Aeneis“ kuuendas laulus. Seal laulus leidub ka kuulus ettekuulutus roomlaste ajaloolisest missioonist: „kõikjal sa, roomlane, ent jää juhtima riike ja rahvaid, /see on su oskus ja taid: rahus õpeta kombeid ja korda, / säästku sul võidetuid võim, aga ülbeid taltsuta jõuga“ (tsiteeritud Ants Orase tõlke järgi väljaandest: Vergilius, Bucolica. Aeneis. Tallinn: Sihtasutus Hortus Litterarum, 1992, lk 174).\nPrantsuse usundiloolane ja müüdiuurija Georges Dumézil on näidanud, et pärimus Rooma kuningate ajajärgust järgib teatud kindlat mütoloogilist skeemi. Ta kirjutab, et Rooma ajaloo esimest perioodi „kujutleti neljaastmelise järjekindla arenguna, kus jumalik ettehooldus tõstab iga kord esile uue, hetke vajadusele vastava iseloomuga kuninga. Kõigepealt ilmub Romulus, salapärase lapsepõlvega pooljumal, kellel oli urbs’i rajamiseks vajalik tulisus, auspiitsid ja vägi, seejärel tuleb Numa, usutark, kes pani aluse kultustele, preestritele, õigusele ja seadustele, siis Tullius Hostilius, ülimalt sõjakas kuningas, kes andis Roomale tema võimu militaarse tööriista, ning lõpuks Ancus Marcius, kelle panus on mitmekülgne: ta pani Ostia ja Tiberi silla kaudu aluse impeeriumi kaubandusele ning tõmbas ligi opes’t, ta oli ka kuningas, kelle valitsuse all rohkearvuline pleebs, roomlaste „mass“, Rooma elama asus ja kelle valitsuse all lõpuks koos rikka sisserändaja Tarquiniuse ning Acca ja Tarutiusega ilmus Rooma rikkus kui prestiiži ja võimu element“. Juba ainuüksi kuningate arv seitse on sümboolne. Paljude rahvaste sümboolikas tähistab arv seitse täielikkust ja terviklikkust. Pole juhus seegi, et Rooma ajalooline pärimus kõneleb ka seitsmest künkast, millele urbs olevat rajatud.\nTitus Liviuse käsitletud Rooma kuningad on osa suurest pärimuskompleksist, mille detailid võivad antiikautoritel varieeruda ning mille muutumist ajas on võimalik kirjeldada. Nii ilmub näiteks emahunt pärimusse III saj alguses eKr. Nimelt teatab Livius (10, 23, 11), et 296. a eKr olevat ediilid Gnaeus ja Quintius Ogulnius lasknud valmistada kahe emahundi udara all oleva lapse kujutised. Last imetava emahundi motiiv on laenatud ilmselt etruskidelt, sest ühel V sajandist eKr pärineval etruski hauareljeefil on kujutatud emahundi udarat imevat last. On aga tähelepanuväärne, et ta imetab ühte last. Sitsiiliast pärinev Alkimos (IV saj II pool eKr) tunneb juba kaksikuid Rhomylost ja Rhomost, mistõttu on võimalik, et kaksikvendade motiiv ilmuski pärimusse Alkimose eluajal.\nRooma rajamise pärimusega seotakse ka üks teine, algselt iseseisev pärimus – pärimus Aeneasest. Lõuna-Itaaliast ja Etruuriast leitud ning VI ja V sajandist eKr pärinevad vaasimaalingud tõendavad, et juba tollal oli pärimus Aeneasest Itaalia aladel tuntud. V sajandil elanud kreeka historiograaf Hellanikos Lesboselt ja juba mainitud Alkimos Sitsiiliast esitavad esimest korda pärimuse, mille järgi Rooma linna on rajanud Troojast põgenenud Aeneas. Esimene rooma ajalookirjutaja, kes need kaks pärimust ühendas, oli u 200 eKr Fabius Pictor, kes räägib sellest, kuidas Aeneas põgnes Troojast Latiumi ja rajas siia Laviniumi linna. Tema poeg Ascanius rajas Alba Longa ja oli selle esimene kuningas. Romulus ja Remus põlvnesid Fabius Pictori järgi Alba Longa kuningadünastiast, s.t olid Aenease järeltulijad.\nFabius Pictor ei mõelnud aga seda lugu ise välja, vaid võttis selle üle kreeklasest mütograafilt Peparethose Diokleselt, ent ta lisas motiive, mille Itaalia päritolu on väljaspool kahtlust. Saksa ajaloolase Jochen Bleickeni sõnul on nende kahe pärimuse ühendamise puhul tegemist hilise historiograafilise konstruktsiooniga, mille kreeka päritolus pole põhjust kahelda. Selle konstruktsiooni kaudu tahtsid kreeklased seada aina mõjukamaks muutuva Rooma linna oma ajaloolisele horisondile. Roomlased hakkasid alles hiljem, kui nad olid võtnud omaks kreeka hariduse, tundma vajadust legitimeerida oma kasvavat võimu ka kreeklaste ees ning Romuluse ja Remuse loo ühendamine Aenease looga andis selleks hea võimaluse.\nSamu sündmusi, mida kirjeldab Livius, kirjeldab ka tema kaasaegne Dionysios Hallikarnassosest (u 54 eKr – pärast a-t 7 pKr), kuid nende vaatenurk Rooma ajaloole on täiesti erinev. Kui Livius seob Roomat kohaliku itaalia-latiini pärandiga, peab Dionysios roomlasi kreeklasteks ja Roomat kreeklaste linnaks ning rõhutab roomlaste ja kreeklaste usuliste ja poliitiliste institutsioonide sarnasust. Mõlemat ajaloolast ühendab aga etruskide kujutamine Rooma vaenlastena. Mõlemal ajaloolasel on olnud ka eelkäijaid, kelleks on kreekakeelsed autorid Polybios (u 200 – u 120 eKr), Antiochos Sürakuusast (V saj eKr) ja Timaios Tauromenionist (IV–III saj eKr). Viimase kahe töödele tugineb oluliselt Dionysios. Pärimuse järgi, mille toob ära Dionysios Hallikarnassosest, oli muistsel ajal Latiumi maakonnas palju latiinide asulaid, millest üks tähtsamaid oli Alba Longa ja see olevat rajanud uusi asulaid, millest üks olevat olnud Rooma. Alba Longa olevat valitsenud Rooma üle, kuni kolmas Rooma kuningas Tullus Hostilius tolle linna alistas ja hävitas. Rooma rajaja Romulus, kelle eluaja paigutab Dionysios VIII sajandisse eKr, olevat aga olnud Alba Longa kuninga onu.\nTuntud etruskoloog Luciana Aigner-Foresti oletab, et nimi Romulus võib olla latiniseeritud vorm etruski nimest Rumele, mida kohtab esmakordselt ühes etruski päritoluga perekonnanimes VI või V sajandil eKr, kuid lisab, et loomulikult ei ole selle nime esinemine tõend Romuluse ajaloolise olemasolu kohta. Viimase suhtes on ajaloolased üldiselt skeptilised. Titus Liviuse järgi (1, 7, 3) rajas Romulus Rooma linnamüüri. Kui Palatinuse jalamilt leiti linnamüüri vundamendid, mis dateeriti VIII sajandisse eKr, oli see osa uurijate arvates tõend Liviuse teate ajaloolisuse kohta, mistõttu VIII sajandit hakati nimetama Romuluse ajaks. Aigner-Foresti arvates ei ole aga seegi ajaline kokkulangevus argument Romuluse ajaloolisuse kasuks. Ajalooliselt kindel ei ole isegi kuningate arv seitse, sest Titus Liviuse ja Dionysiose kuningaloend ei kattu täielikult (Livius peab kuningaks ka Titus Tatiust, kellega Dionysos kuningana ei arvesta) ning üks teine pärimus, mida esindab 354. aastast pärit kronograaf, nimetab kuningana veel kedagi Aulus Vibennat, keda ei maini ei Dionysios ega Livius. Kõiki pärimusi arvestades tuleks kuningate arvuks üheksa. Rooma kuningriigi kui sellise kunagises olemasolus aga ajaloolased ei kahtle, sest kuningriike leidus ümberkaudses Vahemere maailmas, sealhulgas Roomas, põhja pool asuvas Ertuurias. Tõestatud on ka etruski kultuuri tugev mõju varasele Roomale.\nTitus Liviuse teos esindab vaid ühte versiooni Rooma linna rajamisest ja Rooma esimestest kuningatest. Oli ka teistsuguseid pärimusi. Nii rajas näiteks Alkimose järgi Rooma linna Rhomos, kes olevat olnud kellegi Rhomylose poeg ja Aenease onu. Hegesianax Aleksandriast (II saj eKr) seevastu nimetab Rhomost Rhomylose vennaks. Kõige tõenäolisem on, et antiikautorid teadsid perekonnanime Romilii, millest nad tuletasid foneetilise sarnasuse tõttu linnanimega Roma eponüümse esivanema nime Romulus, kellest sai linna rajaja.\nKa pilt Rooma linna kujunemisest, mille annab arheoloogia, erineb oluliselt pildist, mille annab meile Liviuse jt antiikautorite edasi antud ajalooline pärimus. Kuigi on kindel, et Rooma linna ala oli asustatud juba X saj – l eKr, toetavad arheoloogilised leiud pigem linna aeglase ja järkjärgulise kujunemise kui fikseeritava alguspunktiga kord ajaloos aset leidnud rajamissündmuse hüpoteesi. Kuid just sellisena peegeldab pärimus roomlaste ajalooteadvust, s.t seda, millisena nad ise ennast näha ja teistele näidata soovisid – jumal Marsist põlvneva rahvana, kellele jumalad on andnud ülesande valitseda.\nTitus Liviuse ajalooteose eestindus annab olulise panuse eestikeelsesse antikkultuuri käsitlevasse kirjandusse. Raamatu ainsaks puuduseks on käesolevate ridade autori meelest vaid napp ja eeskätt teose retseptsiooniloole pühendatud järelsõna. Rooma ajaloolised pärimused on nii põnev teema, et seda tuleks põhjalikumalt tutvustada.


BCSi juht: Helmes on puhtalt Jaan Pillesaare nägu - ITuudised\nBCSi juht: Helmes on puhtalt Jaan Pillesaare nägu\nBaltic Computer Systemsi (BCS) juht Ants Sild ütleb, et hiljuti 20-aastaseks saanud Helmes on puhtalt ettevõtte omaniku Jaan Pillesaare nägu, kelle sitkusele tuleb loota ka kvaliteedi-õnnetustest ja riskantsetest kinnisvarainvesteeringutest väljarabelemisel.\nJärgneb Ants Silla vastus küsimustele, mis on aidanud 20 aastat ja vanematel IT-firmadel kiiresti muutuvas valdkonnas nii kauaks püsima jääda ja miks mõned Eesti IT-firmad nagu Helmes on kasvanud, teised jäänud aga pidama stabiilsele tasemele.\nArvan, et esimene punkt pikaks püsimiseks on see, mida juhid ja omanikud teha tahavad. Kas nad tahavad tegutseda endale hingelähedases (IT) valdkonnas või vaatavad, mis oleks tasuvam? Eesti IT-firmasid on palju kokku ostetud ja ära müüdud. Kuna IT-firmade kasumimarginaalid on olnud üsna väikesed, on alles jäänud pigem need, kellele tegevusala huvitavus on nr 1 ja raha nr 2.\nTeiseks on oluline suhteliselt kaine talupojamõistus ja keskendumine klientidele, mitte välismaistele tarnijale. Paljud on näppu lõiganud, panustades ühele tänaseks kadunud tehnoloogiale või partnerile. Ka BCSil on paljud partnerid vahetunud, kolmveerandit neist, kes olid 90-ndate alul, enam ei eksisteerigi. Meie oleme ikka keskendunud klientidele ja valinud tooted-tehnoloogiad klientide järgi. Välispartnerid püüavad muidugi Eesti IT-firmasid igal moel kodustada ja ainult oma toodete pakkujaks muuta, kuid see ei pruugi olla kasulik ei klientidele ega ka firma stabiilsusele.\nSee, kui suureks firma kasvab, sõltub esmalt juhtkonna ambitsioonist ja seejärel võimekusest. Ja kuhu sa Eestis ikka kasvad!? Nende IT-toodete ja teenustega, mida meie IT-firmad pakkusid Eesti turul 10-15 aastat tagasi, polnud ekspordist suurt midagi rääkida.\nKasv on alati risk. Kasvada võis tasa ja targu ettevõtet arendades või ka IT-buumiga kaasa minnes. Ka BCS on oma ajaloo jooksul käivitanud ligi 10 tütarfirmat ja tegelenud väga laia ampluaaga. Osad neist firmadest on langenud liigse optimismi ohvriks, osad edukalt välisinvestoritele maha müüdud, rida tegutseb iseseisvalt ja edukalt toonaste käivitajate eesvõttel.\nBCS ise on praeguseks muutunud kunagisest 130 töötajaga firmast 50 töötajaga ettevõtteks, millel on kaks selget põhifookust.\nFookus ongi äri võtmesõna. Helmes oli üks esimesi, kes Eesti IT-firmadest sellele teele asus, keskendudes tarkvaraarendusele ja müües-lõpetades kõrvalvaldkonnad. Helmese kasv sai tõuke just läbi selge fookuse. Selles tuleb Jaan Pillesaarele au anda. Selge on, et Helmes on puhtalt Jaan Pillesaare nägu.\nJa ka praegu, kui vahepealsed tegevjuhid on lahkunud, sõltub just temast endast, kuidas Helmes kvaliteedi-õnnetustest ja omanike riskantsetest kinnisvarainvesteeringutest välja rabeleb. 20-aastase püsimisega on Pillesaar näidanud enda sitkust ja võimekust raskes olukorras õigeid otsuseid ning järeldusi teha.


Uus info: Kuopio mõõgamees tahtis rünnata tervet klassitäit - eestinen\nUus info: Kuopio mõõgamees tahtis rünnata tervet klassitäit\nKuopio mõõgamehe ülekuulamisel on selgunud, et tema eesmärk polnud rünnata ühte kindlat inimest, vaid tervet klassitäit.\nVägivald oli suunatud klassiruumi ja seal sees olnud inimestele. Mõõgamees Joel Marin ei kõndinud ühest ruumist teise, vaid tema tegevus oli seotud ühe ruumiga, vahendab MTV.\nSamas klassiruumis hukkus ka ukrainlannast õpilane, mistõttu kahtlustab politsei süüdlast mõrvas. Mees ründas klassi suure mõõga moodi esemega. Lisaks süütas ta klassiruumis tulekahju. Politsei ei avalikusta, kuidas mees mõõga kätte sai.\nPärast rünnakut tahtis mees lahkuda kaubanduskeskusest, kus asusid kooli ruumid. Politsei sai mehe kätte ja tulistas teda kinnivõtmise käigus. Mees sai haiglaravi vajanud vigastused. Politsei ei kommenteeri veel seda, kas mehe puhul uuritakse tema vaimset tervist. Samuti ei soovi politsei veel avaldada teo võimalikku motiivi.


Tabel nr 5: pankreatiidi dieet - Vaated 2020\nKõhunäärme funktsiooni normaliseerimine.\nPeamine keemiline koostis, millest tuleb kinni pidada tabelis 5p:\n5p dieeti kasutades peaks pankreatiidiga nädala menüü sisaldama eelnevalt läbinud kuumtöötlusega puuvilju, aurutatud omlette, teravilju ja dieetliha erinevate roogade valmistamiseks. Soovitatav on lisada köögiviljad, mis on keedetud ja seejärel purustatud kartulipüreeks. Lubatud on kooritud kartul või tavaline kartulipüree..\nJookidest võite kasutada porgandi, õunamahla, kuid neid tuleb võrdsetes osades tugevalt lahjendada. Lubatud on ka hautatud puuviljad, Uzvar, kerge tee või piparmündi infusioon, sõstra lehed. Arst võib soovitada kibuvitsapuljongit juua väikestes annustes 3 korda päevas.\nToitumise tervikpildi mõistmiseks võite kasutada nädala menüü tabelist. Soovi korral saate seda mitmekesistada, roogasid asendada:\nÕhtusöök Köögiviljasupp, 1 aurikott, keedetud pasta\nLõunasöök Klaas 1% keefirit biskviitküpsistega\nÕhtusöök Supipüree, hautatud kapsas keedetud kanafileega, kompott\nÕhtusöök Teisene kanafilee puljong pastaga, kompott\nÕhtusöök Küpsetatud kõrvits, klaas mineraalvett ilma gaasita, keefir\nÕhtusöök Köögiviljasupp, aurutatud vasikaliha kotlet, 2-päevane leib\nReede Hommikueine Tatar, küpsisetort\nLõunasöök Kissel marjadest, kreekeritest\nÕhtusöök Kerge riisisupp, pasta viilu keedetud vasikalihaga, kompott\nÕhtusöök Kartulipüree, pilaf\nLõunasöök 100 grammi kodujuustu teega\nÕhtusöök Kaerahelbed, riis, 150 grammi keedetud küülikut või linnuliha, klaas mineraalvett ilma gaasita\nMaiustustest saate ainult omatehtud puuviljaželeed, erinevaid kompoteid, vahukomme.\nPagaritooted, koogid, tortillad ja muud praetud toidud.\nVälja arvatud alkohol, kohv, kakao, kanged teed ja sooda. Ärge jooge viinamarjamahla, kuna see võib põhjustada käärimist maos.\nToorest köögiviljast ei saa välistada kapsast ja muid jämedate kiududega koostisosi, baklažaanid on välistatud. Ärge kasutage redist, küüslauku, spinatit, pipart.\nPankreatiidi 5p dieedi korral võivad retseptid olla väga mitmekesised. Kõige sagedamini proovivad patsiendid kasutada kala ja erinevaid kartulipüree, kuid alati ei ole võimalik roogasid maitsvaks teha. Allpool on kaks kasulikku ja maitsvat retsepti 5p dieedist:\nHautatud kala ja köögiviljad sobivad suurepäraselt lõuna- või õhtusöögiks. Kala ja köögiviljad küpsevad kiiresti, toiduvalmistamise oskused pole selleks vajalikud. Põhilises koostisosade loendis on ainult kalafilee ja köögiviljad, mis on haiguse jaoks paremini meeldivad ja lubatud. Küpsetusprotsess:\n15 minuti pärast lisatakse ülejäänud köögiviljad. Soovi korral saab nimekirja täiendada ja vahelduseks kala vahetada, kui roogi kasutatakse mitu päeva nädalas;\nKõrvits kooritakse ja kuubikuteks, volditakse pannile;\nLisatakse vesi ja keedetakse kõik 25 minutit. Pärast keetmist kasutage nõu tassi lahjendamiseks vett või keetmisest suppi;\nDieeti 5p iseloomustab suurenenud proteiinisisaldus, rasvade ja süsivesikute (eriti suhkru) sisalduse vähenemine. Ekstraktiivained, tulekindlad rasvad, puriinid, kolesterool, eeterlikud õlid ja toorkiud on piiratud. Praetud toidud on välistatud. Suurenenud vitamiinide ja lipotroopsete ainete hulk.\nDieedi 1. versiooni peamine eesmärk on pakkuda põletikulisele organile maksimaalset rahu, eemaldades toidud ja nõud, mis võivad stimuleerida kõhunäärme, mao ja sapipõie sekretoorset aktiivsust. Siia ei kuulu tooted, millel on ärritav toime seedetrakti ja kõhunäärme limaskestadele, samuti seedimatud tooted ja tooted, millel on kõhunäärmele otsene kahjulik mõju.\nSupid: köögiviljasupid lubatud teraviljapüreega (isegi kui saate seda taluda), kartul, squash, kõrvits või squash tatra, riisi, kaerahelbe, manna või nuudlitega. Suppi võib maitsestada või (5 g) või hapukoorega (10 g).\nLiha, kala: madala rasvasisaldusega sordid (kana, kalkun, veiseliha). Puhastage liha kõõlustest ja kiledest. Lihatoidud hakkliha kujul (2 korda keritud) või sufleena. Samuti madala rasvasisaldusega kalad (pollak, tursk, ahven, haug).\nMunad: kuni 2 valku päevas ja 0,5–1 munakollast päevas valguauru omleti kujul.\nLiha, kala: madala rasvasisaldusega sordid (kana, kalkun, veiseliha, talleliha). Liha peab olema rasvavaba, kilede ja kõõlusteta. Samuti madala ja rasvasisaldusega kalasordid (pollak, haug, haug, latikas, roosa lõhe, tuunikala, lahja heeringas jne).\nJahu tooted: nisust leiv või sellest valmistatud kreekerid, mittesöödavad küpsetised, mittesöödavad küpsised, keedetud pasta.


Jaanika Savolainen – Väike Jalajälg\nVäikesest Jalajäljest kasvas välja Mõisamaa Ökokeskus\nOn kätte jõudnud kevad, mis on muutuste ja uuestisünni aeg. Ka meie kogukonnas on toimumas muutused. Nimelt oleme otsustanud muuta oma NIME. Meie kogukond saab sel aastal 8 aastaseks ning…\nKogukondlike suhete ehitamise ja arendamise kursus “Ühendus kogukonnas ja südames”\nBy Jaanika Savolainen | Koolitused\nMis on hea koostöö ja toimimise alus kogukondades ja gruppides? Kuidas luua tugevat ja harmoonilist kollektiivi, kus kõik liikmed tunnevad end ühtemoodi toetatult?


Rahvaraamatukogu seadus - Tsirguliinaraamatukogu\nRahvaraamatukogu seadusVastu võetud 12.11.1998\n1. peatükkÜLDSÄTTED § 1. Seaduse reguleerimisala Käesolev seadus sätestab rahvaraamatukogude tegevuse, kogude, teeninduse, juhtimise ja finantseerimise korralduse alused.\n§ 2. Rahvaraamatukogu (1) Rahvaraamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.\n§ 3. Rahvaraamatukogu õiguslik seisund (1) Rahvaraamatukogu on kohaliku omavalitsuse asutus.\n2. peatükkRAHVARAAMATUKOGU TEGEVUSE KORRALDUS § 4. Rahvaraamatukogu asutamine (1) Rahvaraamatukogu asutamise otsustab kohaliku omavalitsuse volikogu.\n§ 5. Maakonnaraamatukogu ja linna või valla keskraamatukogu (1) Igas maakonnas peab olema maakonnaraamatukogu. Maakonnaraamatukogu on rahvaraamatukogu, kes täidab täiendavalt raamatukoguteeninduse maakondliku koordineerimise ülesandeid.\n§ 6. Rahvaraamatukogu põhimäärus ja töökorraldus (1) Rahvaraamatukogu ülesanded, juhtimise korraldus, juhi õigused ja kohustused, raamatukogu struktuur ning muud tegevuse korraldamise olulised küsimused sätestatakse põhimääruses, mille kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu.\n§ 7. Rahvaraamatukogu direktor (1) Rahvaraamatukogu tööd juhib direktor.\n§ 8. Rahvaraamatukogu nõukogud (1) Kohalikule omavalitsusele raamatukoguteeninduse korraldamise kohta ettepanekute tegemiseks moodustatakse rahvaraamatukogu töö hindamiseks ja muude rahvaraamatukogu tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamiseks vähemalt kolmeliikmeline rahvaraamatukogu nõukogu. Rahvaraamatukogu nõukogu moodustamise kord, pädevus ja töökord sätestatakse rahvaraamatukogu põhimääruses.\n§ 9. Rahvaraamatukogu vara Rahvaraamatukogu valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud korrale.\n§ 10. Rahvaraamatukogu finantseerimine (1) Rahvaraamatukogu finantseeritakse:\n§ 11. Kontroll, järelevalve ja aruandlus (1) Kontrolli rahvaraamatukogu tegevuse üle teostab kohalik omavalitsus.\n§ 12. Rahvaraamatukogu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine (1) Rahvaraamatukogu ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub kohaliku omavalitsuse volikogu otsusel.\n3. peatükkKOGUD, TEENINDUS JA LUGEJA § 13. Kogud (1) Rahvaraamatukogu kogud on koostiselt universaalsed, sisaldades teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele vastavaid erinevates keeltes, eri tüüpi ja laadi teavikuid.\n§ 14. Raamatukoguteeninduse korraldus omavalitsuse territooriumil (1) Rahvaraamatukogu teeninduspiirkonna määrab kohalik omavalitsus arvestusega, et ükski paikkond ei jääks raamatukogu teenindusest välja.\n§ 15. Lugeja ja teenused (1) Rahvaraamatukogu teenuseid võib kasutada igaüks, välja arvatud käesoleva seaduse paragrahv 17 lõikes 3 nimetatud juhul.\n§ 16. Rahvaraamatukogu kasutamise eeskiri Rahvaraamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse kohaliku omavalitsuse volikogu kinnitatud raamatukogu kasutamise eeskirjas, mis tehakse teatavaks igale lugejale.\n§ 17. Lugeja vastutus (1) Lugeja on kohustatud laenutatud teaviku tagastama laenutustähtaja jooksul. Kui lugeja ei tagasta laenatud teavikut tähtpäevaks, võib rahvaraamatukogu nõuda viivitatud aja eest tasu, kuid mitte rohkem kui 0,06 eurot iga viivitatud päeva eest ühe teaviku kohta.\n4. peatükkSEADUSE RAKENDAMINE § 18. Põhimäärused Rahvaraamatukogude põhimäärused kinnitatakse vastavalt käesoleva seaduse sätetele kolme kuu jooksul seaduse jõustumisest arvates.\n§ 19. Maakonnaraamatukogud Käesoleva seaduse jõustumisel võib lugeda maakonnaraamatukogudeks rahvaraamatukogud, mis on maakonnaraamatukogudeks nimetatud enne käesoleva seaduse jõustumist.\n§ 20. Kultuuriministri määrused Rahvaraamatukogu seaduse (RT 1992, 17, 250; RT I 1996, 49, 953) rakendamiseks antud kultuuriministri määrused tuleb viia vastavusse käesoleva seadusega kolme kuu jooksul seaduse jõustumisest arvates.\n§ 201. Töölepingud ning haridus- ja kutsenõuded (1) Enne 2007. aasta 1. maid direktoritega sõlmitud töölepingud jäävad kehtima ja neid saab lõpetada üksnes Eesti Vabariigi töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras.


Võistlusel Loogiline loodusteadus lahendati ülesandeid kolibakterist lubjakivini | Teaduskooli e-õppekeskus\nVõistlusel Loogiline loodusteadus lahendati ülesandeid kolibakterist lubjakivini\n12. aprillist 21. maini võtsid loodusteaduste huvilised õpilased omavahel mõõtu veebivõistlusel Loogiline loodusteadus. Võistlus toimus kolmes voorus, millest igas oli lahendamiseks kümme ülesannet. Võistlusvoorude vahel olid nädalased puhkepausid.\nLoodusteaduste võistlusel osales 507 õpilast, kellest 182 võttis osa kõigist kolmest voorust. Võistlus oli eelkõige mõeldud 7.–8. klassi õpilastele, kuid oma teadmised panid proovile ka nooremad. Kõige rohkem osalejaid oli Tartu Mart Reiniku Koolist, Pärnu Sütevaka Gümnaasiumist ja Pärnu Vanalinna Põhikoolist.\nÜlesannete lahendamisel tuli osalejatel appi võtta loodusteadustealased baasoskused nagu graafikute lugemine, ühikute teisendamine, protsentarvutused jpm. Selleaastase võistluse kõige lihtsamaks ülesandeks oli I vooru „Kolibakter joogivees”. Piltidelt kolibakteri kolooniaid uurides pidid õpilased otsustama, milliste linnade joogivesi on tarbimiseks ohutu. Ülesande lahendas õigesti 70% õpilastest. Hoopis rohkem pingutust nõudis III vooru „Kustutamata lubja tootmine lubjakivist” ülesanne, milles tuli leida, mitu protsenti lisandeid sisaldas Karinu karjääri paekivi. Ülesande lahendas õigesti 6% õpilastest, mis tegi sellest võistluse kõige raskema ülesande.\nVõistluse paremusjärjestus on koostatud kolme vooru kokkuvõttes. Kokku oli võimalik koguda 120 punkti, parimaks tulemuseks oli 110 punkti. Üldarvestuses on 100 esimest õpilast järjestatud koha järgi, ülejäänud osalejad on välja toodud eesnime järgi tähestikulises järjekorras kohanumbrita. Lisaks üldarvestusele on eraldi kategooriatena lisatud 7. ja nooremate klasside arvestus, 8. klasside arvestus ning piirkondade ja voorude parimad.\nTartu Ülikooli teaduskooli viktoriinikeskkonda sisenedes näevad osalejad oma kohti pingereas iga vooru kohta eraldi. Süsteem kolme vooru koondtulemusi kokku panna ei oska. Voorude juures näeb õpilane ka iga ülesande kohta saadud punkte, enda pakutud vastust ja õiget vastust.\nLisaks saab igaüks viktoriinikeskkonnas lahendada nii selle kui ka eelmise aasta ülesandeid ja end seeläbi proovile panna.\nDiplomid saadame üldarvestuses kümnele parimale, voorude kolmele parimale, noorema vanuseastme viiele parimale ja piirkondade parimatele õpilastele. Lisaks ka kümnele suurima osalejatearvuga koolile.\nVõistluse Loogiline loodusteadus auhinnad paneme välja üldarvestuse viiele parimale, voorude võitjatele ja noorema vanuseastme kolmele parimale.\nArseni Svinarenkov Tallinna Linnamäe Vene Lütseumi 8. klass – üldarvestuse 1. koht, kolmanda vooru 1. koht\nMara Hütsi Tallinna 21. Kooli 8. klass – üldarvestuse 2. koht\nJoosep Ailiste Sindi Gümnaasiumi 8. klass – üldarvestuse 3. koht\nAnton Allekand Tallinna Linnamäe Vene Lütseumi 8. klass – üldarvestuse 4. koht\nHelir Hoop Võru Kreutzwaldi Kooli 5. klass – üldarvestuse 5. koht, noorema vanuseastme 1. koht\nAlice Rüütel Valga Põhikooli 7. klass – noorema vanuseastme 2. koht\nMarie Ojassaar Rocca al Mare Kooli 7. klass – noorema vanuseastme 3. koht\nMia Marleen Rahe Tallinna Reaalkooli 8. klass – esimese vooru 1. koht\nJakob Hiiemets Kärdla Põhikooli 8. klass – teise vooru 1. koht\nVõitjatega võtame e-posti teel ühendust.\nTäname kõiki koole ja eriti õpetajaid, kes oma õpilastes loodushuvi äratasid ja neid võistlusel osalema suunasid.


Difference between revisions of "Talk:Miisiiks" - ICO wiki\nDifference between revisions of "Talk:Miisiiks"\nRevision as of 19:17, 3 June 2018 (view source)\nMmeizner (talk | contribs)\n(Created page with "Klientrakendust ja veebiteenust retsenseerib meeskond MOT")\nRevision as of 22:43, 3 June 2018 (view source)\nKlientrakendust ja veebiteenust retsenseerib meeskond MOT\n=Veebiteenuse retsensioon meeskonnalt RaamatuRiiul=\nMeeskond Miisiiks on teinud projekti juhutööde pakkumise ja otsimise jaoks. Inimesed saavad vaadata ja lisada juhutöö otsimise ning pakkumise kuulutusi.\nEsimese asjana panime tähele, et puudub README fail, kust saaks lugeda tutvustust projekti kohta ja seda, kuidas projekti tööle panna ning mida projekti tööle panemiseks vaja on. Antud aine kontekstis on küllaltki selge, kuidas midagi kasutada, aga laiemas plaanis vaadates oleks oluline see kirja panna.\nDomeenimudelis on piisav arv olemeid, et täita kodutööks ettenähtud tingimused. Domeeni klassid on selged, hea ülesehitusega, väga põhjalikult kommenteeritud (millegi pärast on küll jäänud JobCategory kommenteerimata). Mudelite puhul on kasutatud korrektselt annotatsioone - enamik väljadele määratud korrektselt pikkused, kuid on ka mõned, millele on pikkus määramata jäänud, näiteks ContactType puhul string ContactTypeName on ilma pikkuse määranguta. Paika on pandud ka kohustuslikud väljad ja välisvõtmed. Meeldib, et osa domeeni klasside puhul on jagatud klass regioonide abil mitmeks osaks. Domeenimudelites on selgelt näha olemite vahelised seosed. Mudelites ühtegi sisulist viga ei leidnud.\nProjekt on hästi struktureeritud, arhitektuuriliselt on kasutatud kihte. Kood on jaotatud eraldi BL, DAL, Domain ja WebAppi vahel. Kogu projektis on läbivalt klassidel ühtne kirjutamisstiil ja kaustade jaotus on loogiline ja kood on lihtsasti hoomatav.\nDAL on jagatud neljaks erinevaks osaks ja need on tehtud väga põhjalikult. DAL’is on kasutatud repositooriume ja Unit Of Worki. Repositooriumite puhul on hea, et on tehtud universaalne repositoorium, mida teised kasutavad ja sellega lihtsustatakse oluliselt koodi. BL all asuvad DTO’d, Factorie’d, Interface’d, Service’d. Service’te puhul on kasutatud Unit Of Worki ja Factory’eid.\nVeebiteenust käima pannes ja toimimist katsetades märkasime, et niisama ei saa ligi kõikidele api kontrolleritele. Uurisime api kontrollerite koodi lähemalt ja nägime, et osa neist on kaitstud kasutaja autentimisega. Kuna README fail on puudu, siis ei leidnud ka infot, mismoodi neid kasutada üldse saaks. Võtsime ühendust projekti autoritega ja saime teada, et tuleb kasutajaga sisse logida ja siis saab nendele apidele ka ligi.\nAPI puhul leidsime mitmeid asju, mis ei tööta ootuspäraselt. Post on ainult asünkroonne, Get ja GetById on mingil põhjusel mitte asünkroonsed. Hetkel saab mitmeid asju lisada suvaliselt, näiteks kui reklaami lisada, siis saab suvalist kasutajanime panna, kui just ei ole sisse logitud mõne teisega. Muutmise puhul on jällegi ilusti kontrollitud, kas on ikka õige kasutaja. Sama probleem on ka AdvertisementPicture puhul – saab lisada suvalise kasutaja reklaamile pilte. Järgmiseks avastasime, et AdvertisementDTO sees on UserName ja seda saab täiesti avalikult GetAll’ida, mis ei tohiks aga nii olla. Segaseks jäi ka see, et miks on reklaamide saamine ApplicationUser kontrolleris.\nTäitsa hästi on tehtud Contacts kontroller, eriti GetAllContacts. Seal tagastab automaatselt ainult need kontaktid, mis kuuluvad hetkel autoriseeritud kasutajale ja see on väga hea. Id järgi ei kontrollita aga, et kontakt, mida küsitakse, kuuluks kasutajale. Samuti probleemne koht on see, et lisada saab kontakti suvalisele kasutajale.\nProjekti visioon on kergelt segane, ei tule hästi välja. Vaatasime, et JobCategory vajalikkust me ei mõista, seda ei kasutata justkui kuskil. Sõnumite kohta võib positiivsest küljest öelda, et saadetud ja kätte saadud sõnumid on ilusti turvaliseks tehtud, aga halb on jälle see, et Id järgi turvalisust tehtud ei ole. Sõnumeid saab millegi pärast lisada suvaliste inimeste vahele. Kui sõnumeid kustutada, siis sõnum kustub ära nii sõnumi saatjalt kui saajalt, võimalik, et see ongi tahetud nii teha, aga tasuks võib-olla üle mõelda. Lisaks vaatasime, et IDE ütleb, et Message Delete ei kontrolli tegelikult kasutaja identiteeti. Konto loojal on ebapiisav tagasiside, vähemalt parooli keerukuse kohapealt.\nMeie meelest oleks võinud Security kontrolleri sisu Service’i all olla, aga see pigem maitse küsimus. Projektile on lisatud Swagger. Muidu kõik töötab ilusti, aga Swagger on täielikult kommenteerimata.\nParemaks testimiseks oleks meeldinud, et programmi esmasel käivitusel ka mõned andmed andmebaasi juba lisataks. See pole aga otseselt vajalik, igaüks saab ka ise lisada ja siis testida. Põhilised ContactType’d oleks võinud juba näiteks lisatud olla.\nKokkuvõtvalt jäi meile tööst üsna hea mulje, vaeva on nähtud, kuid tundub, et tööde jaotusega on osa meetodid poolikuks jäänud. Paljud asjad on aga väga hästi ja korralikult tehtud.\nRetsenseeris meeskond: [https://wiki.itcollege.ee/index.php/RaamatuRiiul RaamatuRiiul]\nRevision as of 22:43, 3 June 2018\nVeebiteenuse retsensioon meeskonnalt RaamatuRiiul\nAPI puhul leidsime mitmeid asju, mis ei tööta ootuspäraselt. Post on ainult asünkroonne, Get ja GetById on mingil põhjusel mitte asünkroonsed. Hetkel saab mitmeid asju lisada suvaliselt, näiteks kui reklaami lisada, siis saab suvalist kasutajanime panna, kui just ei ole sisse logitud mõne teisega. Muutmise puhul on jällegi ilusti kontrollitud, kas on ikka õige kasutaja. Sama probleem on ka AdvertisementPicture puhul – saab lisada suvalise kasutaja reklaamile pilte. Järgmiseks avastasime, et AdvertisementDTO sees on UserName ja seda saab täiesti avalikult GetAll’ida, mis ei tohiks aga nii olla. Segaseks jäi ka see, et miks on reklaamide saamine ApplicationUser kontrolleris. Täitsa hästi on tehtud Contacts kontroller, eriti GetAllContacts. Seal tagastab automaatselt ainult need kontaktid, mis kuuluvad hetkel autoriseeritud kasutajale ja see on väga hea. Id järgi ei kontrollita aga, et kontakt, mida küsitakse, kuuluks kasutajale. Samuti probleemne koht on see, et lisada saab kontakti suvalisele kasutajale.\nMeie meelest oleks võinud Security kontrolleri sisu Service’i all olla, aga see pigem maitse küsimus. Projektile on lisatud Swagger. Muidu kõik töötab ilusti, aga Swagger on täielikult kommenteerimata. Paremaks testimiseks oleks meeldinud, et programmi esmasel käivitusel ka mõned andmed andmebaasi juba lisataks. See pole aga otseselt vajalik, igaüks saab ka ise lisada ja siis testida. Põhilised ContactType’d oleks võinud juba näiteks lisatud olla.\nRetsenseeris meeskond: RaamatuRiiul\nRetrieved from "https://wiki.itcollege.ee/index.php?title=Talk:Miisiiks&oldid=131154"


Uus Aura glögi - A. Le Coq\nUudised/Uus Aura glögi\nSel sügistalvisel perioodil üllatab A. Le Coq uue alkoholivaba glögiga, milles põimuvad õunte ja mustade sõstarde mahlased noodid. Ajalooliselt on teada, et glögi retsept töötati välja juba 19. sajandil Rootsis. Tänapäeval armastame seda sooja ja vürtsikat jooki juua pikkadel ja külmadel talveõhtutel.\nKülma ilmaga ei ole ju midagi mõnusamat kui kruus soojendavat glögi. Toidublogija Tuuli Mathisen lasi end inspireerida aromaatsest Aura alkoholivabast glögist ning segas kokku põnevad retseptid, milles särtsust ja vürtsist juba puudu pole. Proovi järele!\nSärtsakas troopiline glögi ananassinektari, tšilli ja rummiga\nSärtsaka maitsekombinatsiooni ja troopilise alatooniga kuum jook sobib hästi neile, kellele meeldivad tugevamad ja veidi teistlaadsed maitsekombinatsioonid. Magusa maitse võib igaüks endale parajaks timmida kas siis siirupit või pruuni suhkrut lisades.\n4 dl Aura ananassinektarit\n3 dl A. Le Coqi glögi\nKalla ananassinektar kastrulisse, lisa tšilli, ingver, kaneelikang, kardemoni- ja kadakamarjad ning lase keema tõusta. Alanda kuumust ning lase vaiksel kuumusel umbes poole võrra kokku keeda. Jahuta, lase veidi aega tõmmata ja kurna siis läbi tiheda sõela. Kuumuta potis ananassi-tšillitõmmis, lisa glögi ja rumm. Soovi korral võid lisada veel maitse järgi laimisiirupit või pruuni suhkrut ehk siis igaüks võib magususe enda eelistuste järgi paika timmida. Kuumuta ja jaga siis kahe klaasi vahel. Serveerides võid lisada joogi sisse veel kaneelikangi ja juurde võib pakkuda laimisektoreid, millest saab joogile soovi korral hapukat maitset lisada.\nViiruste hooaeg ei küsi pühadest ja pidudest. Et aga haiguseid juba ennetavalt ehmatada, tasub glögisse kokku segada erinevaid tervisesõpru – granaatõuna ja ingverit. Esmalt saab neist komponentidest mõnusa joogi, mis lisaks heale maitsele aitab ka jahedatele ilmadele paremini vastu seista.\n4 dl Aura granaatõunajooki\nKuumuta kastrulis granaatõunajook koos ingverisiirupi, tähtaniisi, nelgiterade ja riivitud apelsinikoorega. Lase keema tõusta ja keeda veidi aega, kuni vedeliku maht on umbes kolmandiku võrra vähenenud. Jahuta tõmmis ja kurna siis läbi tiheda sõela või marli. Sega omavahel granaatõunajoogi tõmmis ja glögi. Puista klaasi sisse granaatõunaseemneid, kalla peale kuum glögi, soovi korral kaunista tähtaniisiga ja serveeri kohe. Juurde paku puhastatud granaatõunaseemneid ja rosinaid. Kui soovid alkoholiga varianti, lisa joogi sisse veel Vana Tallinna likööri.


Hotellid orientiiri Maailmapanga hoone lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Maailmapanga hoone läheduses\nMaailmapanga hoone hotellid – Asokoro\nAsokoro – veel vaatamisväärsusi\nEcowasi sekretariaadi hooneKindlasti on hea üle vaadata Ecowasi sekretariaadi hoone, mille leiab 0,8 km kaugusel kesklinnast.\nAso VillaKindlasti on hea üle vaadata Aso Villa, mille leiab 1,7 km kaugusel kesklinnast.\nMaailmapanga hoone – rohkem teavet\nKus on Maailmapanga hoone?\nLähim asula – Asokoro. Kindlasti ei tee paha veeta päev kohalike huviväärsustega tutvumiseks.Kes soovivad piirkonnaga põhjalikumalt tutvuda, neil tasub üle vaadata ka Aso Villa ja Nigeeria rahvusmošee.\nMaailmapanga hoone ja lähikond. Kus ööbida?\nMeie valikust leiad 23 hotelli lähiümbruses, vähem kui 2 km kaugusel. Meie klientide hulgas populaarsemad on järgnevad:\n• 3,5 tärni hotell • tasuta parkimisabi • tasuta wifi • 3 restorani\nMaailmapanga hoone ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Jabi Lake'i ostukeskus\n• Wonderlandi lõbustuspark\nMaailmapanga hoone. Transpordiühendused\n• Abuja (ABV-Nnamdi Azikiwe Intl.), 27,6 km kesklinnast


Prognoosimise keerukusest – The Baltic Guide Online\nKuva artiklite nimekiriUue valitsuse säästurežiimPutini juustPrognoosimise keerukusestRändevoodNokia on müüdud, elagu uus NokiaThe Baltic Guide – 20!Eestlaste tähtsus Soome majanduseleTööjõu liikumineMida nad meist küll mõtlevadSuurlinna või looduse vaikusseKevadmuusikaTurism on tõusuteelSoomele uus presidentParimad kultuurielamusedJutuaineks poliitika ja sport\tPrognoosimise keerukusest16. juuni 2014Eelmisel aastal ennustati Soomes võidu, kui palju Venemaalt saabunud turistide arv lähitulevikus kasvab. Julgemad arvasid, et paari aastaga võib see number paisuda kahekordseks ning miljardi euro asemel jätavad idanaabritest turistid Soome juba kolm miljardit.\nUkraina sündmusi ja rubla kursi kukkumist ei osanud aga keegi ette näha. Praeguseks on turistide arv pöördunud tugevasse langusesse ja ka prognoosid uuesti üle vaadatud. Ülioptimistlike ennustuste põhjal jõuti siiski teha ja ka ellu viia mitmeid investeerimisotsuseid. Nüüd seisavad paljud ettevõtjad lõhkise küna ees, sest lubatud venelasi ei ole kuskil näha. Ees on ootamas palju pankrotimenetlusi, eriti kui investeeringud on tehtud laenurahadega.\nMajanduses peetakse prognoosijaid asjatundjateks. Nad räägivad uudistes pokkerinäoga, et eelmise aasta majanduskasv jääb miinusesse või et järgmine aasta tuleb rekordiliselt hea. Siiski sarnanevad sellised prognoosid seapõrna pealt ilma ennustamisega. „Põrnamehed“ aga tavainimesele kahju ei tekita hoolimata lubadusest, et terveks suveks jätkub päikesepaistet ja ilusat ilma, kuigi tegelikkuses sajab iga päev vihma.\nKuigi mina suhtun ennustustesse kahtlusega, julgen siiski prognoosida head ja sooja turismisuve 2014.\nUue valitsuse säästurežiimKevadistel parlamendivalimistel oli „Soome korda!“ Pärast valimisi moodustasid kolm enim hääli saanud parteid – Keskerakond,Põlissoomlased ja Koonderakond – ühiselt uue […]25. august 2015Putini juustUkraina kriis on jõudnud otsaga Soome toidupoodidesse. Euroopa Liidu majandussanktsioonid ja Venemaa vastusanktsioonid on piiranud ka Soome kaubavahetust idanaabritega. Põhiliseks kannatajaks […]22. september 2014RändevoodRändlinnud on soojade ilmade tõttu segaduses — esimesed lõokesed ja metsvindid saabusid tänavu Soome juba veebruaris. Tavaliselt on neid oodata alles […]25. märts 2014Nokia on müüdud, elagu uus NokiaNokia oli 1990. aastate Eestis suur imetlusobjekt ja eduloo võrdkuju. Arutati, mis võiks olla „Eesti Nokia” – ettevõte, mis tooks […]17. detsember 2013The Baltic Guide – 20!Selle aasta lõpus on ajalehel The Baltic Guide põhjust tähistada: esimese lehenumbri sünnist möödub 20 aastat. Kõige esimene soomekeelne lehenumber […]17. september 2013Eestlaste tähtsus Soome majandusele