Soovid osta koerale oma pesa, aga ei tea millist? Vaata, kuidas teha õige valik - Lemmikloom\nSu koer magab kord ühes nurgas, kord teises ja tal ei ole oma kohta. Mõnikord on koer isegi pool diivanit enda alla võtnud või sinu voodisse ennast sättinud. Sa oled sellest tüdinenud ja oled võtnud oma südameasjaks leida koerale pesa, kuid ei tea, milline on see õige.\nKoerapesa pakub mitmeid eeliseid nii sulle kui ka koerale. Kui pesas on padi, siis koeral on hea ja pehme olla. Samuti peab koerapesa olema soojustatud, et jäisel perioodil ei oleks pesa alumine osa jahe, kui see on vastu külma põrandat. Hea pesa on vee- ja lõhnakindel ning seda on lihtne puhastada. Ja mis kõige olulisem: mõnusas pesas on koera jaoks piisavalt ruumi ja ta tunneb end selles hästi.\nKui koeral on hea pesa, saad olla rahulik ja kindel, et koer tunneb ennast hästi. Kui pesa meeldib koerale ja ta magab seal, siis tähendab see puhtamat elamist ehk karvu on igal pool vähem.\nKuidas valida koerale õiget pesa?\nEsiteks sõltub kõik koera suurusest, sest pesa peab olema koera mõõtudega sobilik. Spetsialistid soovitavad enne pesa ostmist koer ära mõõta ja soetada pesa, mis on igast pikkusest ja laiusest 13 cm suurem, sest nii on koeral piisavalt ruumi. Pesa ostes on mõistlik valida selline, mis on lihtsasti puhastatav, sest aja jooksul pesa määrdub ja vajab puhastamist. Asukoht on samuti oluline, sest kui koer magab õues, peab pesa olema seenkahjustuste, hallituse ja teiste keskkonnamõjude eest kaitstud, mis mõjuvad halvasti koera tervisele. Koerapesa peab olema kvaliteetne ja olema tehtud heast materjalist, et see peaks kaua vastu.


Enesejuhtimine: kuidas teadlikult disainida iseenda tegutsemiskäekirja? | Pare\nToimumise aeg: 11. Mai 2018 kell 09.00\nKas Sa soovid saada teadlikumaks iseenda tegutsemiskäekirjast? Kas soovid õppida seda teadlikult disainima nii, et see aitaks Sinul saavutada soovitud eesmärke? Tegutsemiskäekiri sisaldab teadlikkust oma tugevatest ja nõrkadest külgedest, harjumustest, avalikest ja varjatud omadustest ning väärtusmaailmast.\n11. mai 2018 toimub praktiline koolitus Enesejuhtimine: kuidas teadlikult disainida iseenda tegutsemiskäekirja? Koolitusel osalemine on suurepärane võimalus õppida ennast paremini tundma ja juhtima.\nOled teadlikum oma tugevustest ja nõrkustest;\nOled teadlikum oma väärtusmaailmast, mis käitumist mõjutab;\nOled teadlikum, millised harjumused toetavad soovitud tegutsemiskäekirja kinnistumist;\nOled teadlikum millistest harjumustest ja kuidas peaksid loobuma;\nBoonusena saad koolituselt endale peer-coach’i, kes aitab Sind valitud teekonnal.\nVeiko Valkiainen, Juhtimiskvaliteedi arendaja ja taskuhäälingu „Juhtimiskvaliteet on konkurentsieelis“ eestvedaja\nKõik, kes soovivad autentsemalt oma tööelu elada, omada tähendusrikkaid tiimisuhteid ning õppida ennast paremini tundma ja juhtima.\nHariduselt on Veiko psühholoog, arendanud ennast gestaltterapeudi õppes ning viinud aastate jooksul läbi hulga juhtimisalaseid koolitusi, seminare ja esitlusi, kus on osalenud sadu juhte. Tal on mitmekülgne töökogemus erinevatest ettevõtetest, sh Eesti Energia AS, Rahandusministeerium, Elion Ettevüõtted AS (täna Telia), Eesti Pank, BCS Itera AS, Olympic Entertainment Group AS, MYJAR IT OÜ.


Luka Doncic sõlmis hiigellepingu - NBA - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nLuka Doncic sõlmis hiigellepingu\n10. august 2021, 8:21\nLuka Doncic on NBA üks suurimaid staare ja sai nüüd ka väärilise lepingu. FOTO: Kirby Lee/SCANPIX\nSloveenia korvpallisuperstaar Luka Doncic sõlmis koduklubi Dallas Mavericksiga uue lepingu, millega paneb järgmise viie aasta jooksul taskusse 207 miljonit dollarit (umbes 170 miljonit eurot).\nDoncic on üks NBA suuremaid tähti ja teenis endale liiga tippmängijatele mõeldud supermax-lepingu, kinnitas ESPN-ile tema agent Bill Duffy. Ühtlasi on see suurim leping, mis on sõlmitud pärast uustulnuka lepingu lõppu.\nTänane päev on unistuse täitumine. Korvpall on andnud mulle nii palju ja viinud mind paljudesse hämmastavatesse kohtadesse. Ma olen alandlik ja põnevil Dallasesse jäämise üle,» ütles 22-aastane sloveen USA portaalile.\nSenise karjääri jooksul on NBAs tema keskmisteks näitajateks 25,7 punkti, 8,4 lauapalli ja 7,7 resultatiivset söötu.


Südamekujulise Kirikumäe järve foto- ja filmiportreed esitleb Ago Ruus\nPühapäev, 06 Juuni 2021 09:39\nVõrumaa peaks olema Eesti külade- ja järvederikkaim maakond. Igal veepeeglil on oma lugu. Kui varem saime kadetseda soomlaste üle, kes uhkustavad oma tuhande järvega, siis ega meiegi tohi vaikides maha jääda. Küllap meenuvad Tamulale kuulsust toonud dr Fr. R. Kreutzwaldi kirjaread ja G. Fr. Händeli Kuninglik tulevärgimuusika (1997), Tamula Vanake, Leigo (1998) …\nKirikumäe järve kaldal elati juba muiste\nFoto- ja filmimees Ago Ruus tutvustab Vastseliina rahvamajas teisel korrusel oleval näitusel südamekujulist järve nii:\nMari Plaado, Sven Kask, Rando Raudsepp, Kadi Kertu Elias, Marelin Jüriado, Viivi Järve, Kaire Elias, Maarja Öpik, Angela Absalon, Eerika Ristisaar, Meelis Pungits, Eva Kuks, Harri Joakit, Maarika Silm, Maarika Paap\nAnne Matsuk, Ring FM, Aili Sussi, Toomas Lunge, Kadi Annom, Margot Bergmann, Maarika Silm, Malle Visseli, Silver Tammemäe, Lily Mals, Kristjan Veedler


13 KURJAKUULUTAVAT LINNALEGENDI, MIS PANEB SIND VÄRISEMA [INFOGRAPHIC] - MÜSTEERIUMID - 2021\n13 kurjakuulutavat linnalegendi, mis paneb sind värisema [infographic]\nPole tähtis, mida te usute või mitte. Üleloomuliku näoga näete hirmu oma silmaga. Tema süda lööb, käed hakkavad värisema ja otsmikult tilgub higi. Midagi pole teha, teil pole jõudu edasi minna ja ikkagi, lihtsalt oodake oma lõppu.\nLinnalegendid on alati olnud osa populaarsetest teadmistest. Pole tähtis, millises linnas te elate, on kindlasti ühe kohaliku elaniku jutustatud salapärane lugu, mis võib panna teid pimedas öö veetma või häirima kõige hullemaid õudusunenägusid.\nTecmundo on koostanud valiku peamiste linnalegendidega, mis kunagi olemas olnud. Isegi kui Internetti polnud, levisid need kiiresti ja hõlpsalt. Ehkki vähe on tõestatud, jäävad saladused alles ja mõned väidavad, et see kõik vastab tõele. Ole valmis kohtuma oma elu halvimate õudusunenägudega.\nInfograafik: Diogo Saito ja Bruna Fujie. | Illustratsioonid: Homero Meyer, Aline Sentone ja André Kranz. | Koostöö: Tim Trauer.


Voodiraam Dormeo Lettia Lift & Store\n*PealehtMagamistubaVoodiraam Dormeo Lettia Lift & Store\nZoomVideoPildid0 KommentaaridHinda toodet ning tänutäheks toimetame kaubad Sinuni tasuta\nÜlestõstetav ja panipaika pakkuv voodiraam Dormeo Lettia Lift & Store on ideaalne lahendus kõigile, kes vajavad magamistoas rohkem ruumi asjade hoidmiseks. Voodiraam ühendab nüüdisaegse Itaalia disaini ja lihtsa mitmekülgse kasutusviisi.\nKauba tarneaeg on sõltuvalt laoseisust kuni 1.5 kuud\nsuurusVali120X200140X200160X200180X200värvValiCHERRYIVORYW.OAKWHITEVali kogusHind alates: 599,99 EURValiHelistage meile6 511 067Vaata lähemaltKirjeldus\nIdeaalne lahendus, mis annab juurde hoiuruumi\nHoiuruumi ei ole kunagi liiga palju – ükskõik kui palju panikapiku sul ka on, lõpuks on neid ikka liiga vähe. Paksud talvetekid, suusaülikonnad ja varupadjad – kõik need võtavad kapis hirmus palju ruumi.\nVoodiraam Dormeo Lettia Lift & Store on varustatud süsteemiga, mis on suurepärane valik, kui vajad kodus rohkem kohti, kus asju hoida. Lihtsasti käsitsetav ja tõstetav süsteem muudab lihtsaks juurdepääsu voodialusele panipaigale, mis sobib ideaalselt selliste suuremate esemete ladustamiseks, mida harva vaja läheb.\nNaudi igal ööl rahu ja vaikust\nVoodiraam Dormeo Lettia Lift & Store on väga vaikne ega tekita öösel müra isegi siis, kui su kaaslane vähkrema kipub. Sama kehtib tõstesüsteemi kohta: sellel on erilised viltpehmendused, mis kindlustavad täieliku vaikuse ja tagavad rahuliku une.\nElegantne ja mugav täiendus igasse magamistuppa\nVoodiraam Dormeo Lettia Lift & Store on stiilne, sellel on kergelt kaardus päits, mistõttu see on väga mugav ja sobiv neile, kellele meeldib voodis pikalt lugeda või telerit vaadata.\nKui stiil on sinu jaoks tähtis, rahuldab voodiraami Dormeo Lettia Lift&Store Itaalia disain selle soovi kindlasti. Selle elegantne nüüdisaegne kuju ja kena värvivalik sobivad täiuslikult iga magamistoa sisustusega. Võid valida wenge, metsiku kirsi, valge tamme, elevandiluu ja valge vahel ning luua oma kodu jaoks täiusliku värvikoosluse.\nMärkus. sõrestik ei kuulu komplekti.\nSobivad sõrestikud Dormeo on\nVoodisõrestik Dormeo Compact Flex\nsuurusVali120X200140X200160X200180X200värvValiCHERRYIVORYW.OAKWHITEVali kogusHind alates: 599,99 EURValiHelistage meile6 511 067Vaata lähemaltSelle toote tellijad on ostnud kaKiirvaadeVoodirest Clip FlexHind: 79,99 EURVaata lähemaltKiirvaadeVoodirest Compact FlexHind: 89,99 EURVaata lähemaltKiirvaadeVoodirest Ergo FlexHind: 169,90 EURVaata lähemaltKlientide kommentaarid0 KommentaaridKirjuta kommentaarSinu arvamus selle toote kohta*Kohustuslikud väljadHinnangPealkiriSinu kommentaar toote kohtaSinu nimiSinu e-maili aadressHinda toodetTäname Sind hinnangu eest\nTäname Sind mõistva suhtumise eest!Viimati vaadatudKiirvaadeVoodiraam Dormeo Lettia Lift & Store


8. juuni 2018 kell 11:36\nSelleks, et kohtumiseks Grillfestil oleksid meil mingisugusedki eelteadmised, laseme Hannol alljärgnevalt veidi harivat eeltööd ära teha.\nÜmarmudila kodukohaks loetakse Musta merd ja Kaspia merd ning nende vesikondi. Sealsetes vetes on ümarmudil hinnatud töönduskala, kus teda kasutatakse toorainena konservitööstuses ja jõusöödatehastes. Sportliku püügihuvi rahuldavad selle kalaga Musta mere äärsetes limaanides (mere rannaläheduses moodustuvad kohati merega ühenduses olevad soolase ja madala veega väikejärved) poisikesed, kes seda sealt põlvesügavusest veest kahvlitega välja püüavad. Oma silmaga olen näinud ümarmudilat (vene k bõtšok) müügil ka Sotši turul nii suitsutatult, soolatult kui ka kuivatatult.\nEsimesed ümarmudila leiud Läänemeres registreeriti Poolas. Tänaseks on seda kala sealkandis sedavõrd palju, et toimib korralik töönduslik püük ja konservide tootmine. Poolakate toodangut on võimalik leida ka Eesti kaubanduskettide lettidelt.\nEsimesed ümarmudila leiud Eesti vetest jäävad 1990ndate algusesse Väinamere piirkonda ning esimese kindlalt teadaoleva asurkonna moodustasid ümarmudilad 1990ndate teises pooles Muuga sadama akvatooriumis. Sealt käidi uut imekala ussi tonkaga püüdmas veel enne sajandivahetust. 2000ndate aastate alguses saadi ümarmudilat aga juba edukalt ka Muuga sadamakaide väliskülgedelt. 2009. aastal sain isiklikult 25-meetrise räimevõrguga Muuga lahest, Armuneeme otsa juurest kümmekond 10 cm pikkust mudilat, mille saatsin tollal Tartu Ülikooli Mereinstituudi teadlasele Henn Ojaveerile. 2011. aasta augustis püüdis 25-meetrine räimevõrk ühe ööga samast kohast, umbes 10 meetri sügavuselt juba 125 ümarmudilat. Nelja meetri sügavusel olevasse ahvenavõrku takerdus aga sama ajaga 20 suuremat, nii umbes 25 cm pikkust kala.\nKõigele sellele tuginedes võib väita, et ümarmudila arvukus Muuga lahes on paari viimase aastaga plahvatuslikult tõusnud. Lisaks on oma asurkond tekkinud ka Pirita jõe suudme basseinis. Seda on kinnitanud ja kirjeldanud ka hobisukeldujad. Nimelt pidavat ümarmudil päevasel ajal lesima kividevahelistes pragudes ja urgudes, nii et ainult pea näha on. Ohu korral tõmbab ta sellegi välkkiirelt urgu peitu. Tänu niisugusele käitumisele on ta röövkaladele ja muudele vaenlastele raskesti tabatav. Popp koht ümarmudilate püügiks on veel ka Linnahalli juures.\nMinu subjektiivne arvamus ümarmudila leviku kohta Eesti vetes tugineb mu enda püügikogemusele ja juttudele, mis minuni on jõudnud, kuid julgen arvata, et nende levik kasvab hüppeliselt. Julgen ka arvata, et kõnealune võõrliik on tugevaks toidukonkurendiks meie rannikuvööndis elutsevatele põhjakaladele, nagu lest, kammeljas, emakala ja mõned muud liigid. Ümarmudila puhastamisel olen selle kõhust leidnud põhiliselt sinikarpi, mida see kala tänu oma tugevatele lõugadele lihtsasti purustada suudab. Lisaks on paljude (just madalamast veest saadud) suuremate mudilate kõhus olnud ka emakala, ogaliku, ahvena, kogre ja särje noorjärke. Lennusadamast tabatud isendite soolestikust olen leidnud ka sama hulkharjasussi, millega siig seal maiustamas käib. Võib öelda, et tegu on ühe apla elukaga, kes õgib sisuliselt kõike, millest jõud vähegi üle käib.\nKuigi meil veel andunud mudilakütte palju pole, võiksid kalastajaid selle kala püüdmise peale siiski tõsisemalt mõelda. Samuti tasuks kalastusvõistluste korraldajatel mõelda paikadele, kus mudilat saakkalana tabada õnnestub. Ka võrgumeestel tasub vahelduseks mudilapüügile keskenduda. Ümarmudilat on tore ja omamoodi „sportlik“ võrgust välja koukida, kuna tegu on kalaga, kes püsib kaua elus ning kalameest võimaluse tekkimisel koheselt hammustab. Väiksemate isendite hammustuste puhul pääseb tavaliselt vaid ehmatusega, suuremad suudavad ka juba haiget teha. Oluline on aga see, et ükskõik, kuidas me ümarmudilat ka ei püüa, anname igal juhul omapoolse panuse kõnealuse võõrliigi ohjeldamiseks meie vetes.


Sotse või ambitsioonikaid keskerakondlasi ootab Tallinna linnavalitsuses kolm vaba abilinnapea kohta - DELFI\nSotse või ambitsioonikaid keskerakondlasi ootab Tallinna linnavalitsuses kolm vaba abilinnapea kohta\nLinnavalitsuse personalimuutusedFoto: Ekspress Meedia\nTallinna linnavalitsuses on kaks vaba abilinnapea kohta ja ilmselt vabaneb ka kolmas. See tähendab, et kui Keskerakond otsustaks teha Sotsiaaldemokraatliku erakonnaga koalitsiooni, ei pea keegi oma ametist ilma jääma, küll on võimalikud liikumised ühelt kohalt teisele.\nKeskerakond ja sotsid veel kaaluvad, kas teha omavahel Tallinnas koalitsioon, sest poolt- ja vastuargumente on mõlemal piisavalt. Keskerakondliku Tallinna linnavalitsuse kahanemine on aga kaasa toonud selle, et ametikohtasid jätkub.\nKui Taavi Aasast saab linnapea, jääb vabaks tema senine, linnaplaneerimise ja transpordi abilinnapea koht. Arvo Sarapuu koht jäi vabaks siis, kui keskkonnaküsimustega tegelenud Sarapuu sai kevadel kuriteokahtlustuse seoses prügiveo korraldamisega.\nLisaks soovib oma ametist loobuda sotsiaal-ja terviseala abilinnapea Merike Martinson, kes on juba 77 aastane. Juba nelja aasta eest ütles Martinson, et soovis lahkuda linnavalitsusest ja jääda linnavolikogu liikmeks, aga tollane linnapea Edgar Savisaar rääkis talle augu pähe, et ta jätkaks.\nÜlejäänud linnavalitsuse liikmed, samuti kõik linnaosavanemad soovivad Delfile teadaolevalt oma ametis jätkata.\nLinnaosavanemad on rahvale lähemal, aga tõeline võim on abilinnapeade käes. Mõistagi ei saaks sotsiaaldemokraadid läbirääkimistel kolme abilinnapea kohta. Ilmselt liigutatakse 1-2 linnaosavanemat mujale, näiteks edutatakse abilinnapeaks.\nSuurim lootus tõusta abilinnapeaks on väga hea valimistulemuse teinud Põhja-Tallinna linnaosavanem Raimond Kaljulaidil. Kas Keskerakond tahaks tema linnaosa anda sotsist linnaosavanemale, pole kindel, sest Põhja-Tallinn on Keskerakonnale tähtis. Seega võib oodata ka mingit vangerdust linnaosavanemate vahel.\nNäiteks võiks sotsidele huvi pakkuda nende esinumber Rainer Vakra kants Nõmme. Samas ei kavatse Vakra ilmselt ise Nõmme linnaosavanemaks minna, tema asemele asuv sotsist linnaosavanem kogub aga ilmselt juba mõne ajaga tuntust, populaarsust ja kujuneb konkurendiks Vakrale tema kodutanumal. Seega võib juhtuda, et sotsid tahavadki hoopis mõnda teist linnaosa.


Piparmünt – Vikipeedia\nMentha × nigricans\n6.1 Värske piparmündi toiteväärtus ja biokeemiline koostis\nPiparmündi nimetuse esimene pool tuleneb sanskritikeelsest pika pipra (Piper longum) nimetusest pippali (पिप्पलि, पिप्पली).\nNimetuse teine pool on tõenäoliselt tuletis ladinakeelsest nimetusest mentha või menta, mis on omakorda laenatud kreekakeelsest sõnast minthe (μίνθη), mentea (μέντηα) või minte (μίντη), mille tähendust täpselt ei teata. Kindel on see, et nimetust mintha tunti juba Mükeenes.\nPiparmünti on rahvapäraselt nimetatud vehvermintsiks.\nPiparmünt on vesimündi ja rohemündi hübriid, mis on saadud 1696 Inglismaal looduslike liikide ristamisel. Inglismaalt levis piparmündi kasvatamine Euroopasse ja Aafrikasse. Tänapäeval leiab piparmünti metsistununa Kesk- ja Lõuna-Euroopas.\nTaim on 30–60 cm kõrgune, soodsal kasvukohal võib kasvada ka 80 cm kõrguseks. Kandiline vars püstine, peaaegu paljas. Lehed piklikud või süstjad, paljad, mõnikord alumisel pinnal roodude kohal karvased, teravalt saagja servaga. Tavaliselt tumerohelised, kuid mõnikord värvuvad punakaks. Leherootsud 6–8 mm pikad.\nÕisik tihe, tähkjas. Õied roosad või lillad.\nPiparmündil meie tingimustes reeglina seemned ei valmi ja kui valmivadki, ei anna vanematega sarnaseid järglasi. Paljuneb maa-aluste võsunditega.\nVajab kerges varjus, niisket, huumusrikast, umbrohupuhast kasvukohta.\nPiparmündi levinuimad teisendid on valge piparmünt (Mentha × piperita f. pallescens) ja belgia piparmünt (Mentha × piperita var. ouweneelii) ning vorm must piparmünt (Mentha × piperita var. piperita). Just viimane on tõenäoliselt Inglismaal sündinud originaalhübriid. Tuntakse tänapäeval 'Black Mitchami' nime all. Mustaks piparmündiks kutsutakse seda vormi taime tumevioletsete varte tõttu. Tumeda värvuse annab taimele antotsüaniin. Hilisemad teisendid antotsüaniini ei sisalda ja sellest ka nimetus "valge piparmünt".\nTuntakse ka hulgaliselt sorte: 'Candymint', 'Citrata' (bergamoti lõhnaline), 'Lime Mint' (lehed laimilõhnalised), 'Chocolate Mint'.\nAretatud on ka dekoratiivsorte, näiteks 'Variegata' (lehed rohelise ja kahvatukollase kirjud) ja 'Crispa' (käharalehine).\nPikemalt artiklis Piparmündiõli\nPiparmündilehtedest valmistatud tee ja tinktuur mõjuvad valu vaigistavalt, vähendavad iiveldust ning gaaside teket.\nKulinaarias on piparmündilehed kasutusel erinevate roogade (eriti magustoitude) maitsestamisel.\nSobib ka püsilillepeenras ilutaimena kasvatamiseks.\nVärske piparmündi toiteväärtus ja biokeemiline koostismuuda lähteteksti\nVesi 78,65 g\nLipiidid 0,94 g\nTuhk 1,76 g\nSüsivesikud 14,89 g\nKaltsium (Ca) 243,0 mg\nRaud (Fe) 5,08 mg\nMagneesium (Mg) 80,0 mg\nFosfor (P) 73,0 mg\nKaalium (K) 569,0 mg\nNaatrium (Na) 31,0 mg\nTsink (Zn) 1,11 mg\nVask (Cu) 0,33 mg\nMangaan (Mn) 1,18 mg\nC 31,8 mg\nB3 1,71 mg\nB5 0,34 mg\nA 212,0 μg\nFolaadid 114,0 μg\n↑ Long Pepper (Piper longum L. and Piper retrofractum Vahl)\nPiparmünt andmebaasis eElurikkus


Korteri kümme koeratõugu - vali parimast - Võimsus September\nVõimsus Paljud omanikud alahindavad selliste haiguste nagu koerte mastiidi ohtu. See võib tõsiselt kahjustada nii ema kui ka tema laste tervist. Peamine oht, mis toimub piimanäärmete põletiku ajal, on see, et õigeaegse ravi puudumisel võib loom isegi surra.\nVõimsus Iga neljajalgse sõbra omanik on silmitsi küsimusega, kuidas oma lemmikloomade ravimit anda. Ja mitte alati, see vajadus tekib seoses koera haigusega, sest koerad vajavad regulaarset raputamist.


Ministeerium õigustab riigi raha paigutamist\nOpmann lausus, et 20. augusti seisuga oli keskvalitsuse tähtajalistes hoiustes 625 miljonit krooni, millest Ühispangas hoiti 271 miljonit krooni. Ülejäänud raha jagunes Hansa-, Hoiu-, Tallinna, Maa- ja Forekspanga vahel. Eelmisel aastal hoidis riik Ühis- ja Põhja-Eesti Pangas kokku üle 70 protsendi vahenditest.\nTänavu 1. juuli seisuga oli avaliku sektori raha hulk Eesti pankades 3,1 miljardit krooni, millest 50% oli keskvalitsuse ning ülejäänu eelarveväliste fondide ning kohalike omavalitsuste raha. Keskvalitsuse rahast oli riigikassa hallata 416 miljonit, millest omakorda veidi vähem kui 400 miljonit on paigutatud tähtajalistesse hoiustesse.\nÜlejäänud miljard on Opmanni sõnul erinevate fondide ja kõrgkoolide raha, mille käsutamiseks pole riigikassal õigust ning mis seisab nõudmiseni hoiustes. Ka praegu pole see summa oluliselt muutunud.\nErinevalt Hansa- ja Hoiupanga avalikustatud 1% intressimääradele, millega riik eelmisel aastal ja selle aasta esimesel poole oma raha olevat deponeerinud, kinnitasid Opmann ja Kallaste, et sellistest numbritest ei tea nad midagi. Rahandusministeeriumi juhtide kinnitusel teenib riik tähtajaliselt hoiuselt 2,95--9,25%.\nRahandusministeeriumi osakonnajuhataja Agate Daltoni sõnul on tal hea meel, et pangajuhid on mures Eesti välislaenude tagasimaksmise pärast ning toetavad sama poliitikat, mida rahandusministeerium on juba ellu viimas -- nimelt hoitakse välislaenude suhe SKPga madal (1996. aastal oli see 8%). Näiteks tänavu pole Eesti võtnud ühtegi välislaenu.\nMart Opmann kritiseeris eile ka pangajuhtide ettepanekut panna riigi raha kasumit teenima ettevõtete kommertspaberitesse. Tema sõnul ei kavatse ministeerium ega valitsus hakata kasutama riigi raha selleks, et keerutada üles ettevõtete aktsiate hindu, pealegi oleks see riskimine maksumaksja rahaga.\nEesti Pank teatas eile pressiteates, et kahe panga juhatuste pöördumises esitatud andmed on valitud ebakorrektselt. Keskpanga hinnangul on riigikassa käivitamisega kaasnenud mitmeid positiivseid muutusi riigi kassavoogude juhtimisel.\nSamas möönab keskpank, et riigikassa vallas on valitsusel veel arenguruumi kasutamata.


Toote nõuetele vastavuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (247 SE II)\nToote nõuetele vastavuse seaduse muutmise seadus 247 SE\nEtapp: Vastu võetud 16.06.2016 Staatus: Avaldatud Riigi Teatajas\nMuudatusettepanekute tähtaeg: 03.06.2016 / 16:00\nEelnõu kehtestab regulatsiooni akrediteerimise ja mõõtja erialase pädevuse hindamise eest võetavate tasude osas. Teenuse eest võetavate tasudega finantseeritakse teenuse osutaja olemasolu ja toimimist. Muudatustes sisaldub regulatsioon akrediteerimisasutuse teenuste tasude struktuuri ja mõningate tasudega seonduvate oluliste tüüptingimuste kohta. Seadusega kõrvaldatakse õiguslik puudus, sest kohustusliku akrediteerimise eest võetavad tasud oli seaduse asemel sätestanud seda teenust osutav eraõiguslik isik. Teadupärast on tegemist avalik-õigusliku teenuse ja tasuga, st selle tasu kehtestamine peab olema ära sätestatud kas seaduses või antud volitusnorm. Akrediteerimise tasumäärade ja ka tasustruktuuri puhul on arvestatud hetkel SA Eesti Akrediteerimiskeskuse 2014. aastast rakendatud hinnakirjaga. Aastatasud võivad edaspidi muutuma hakata sõltuvalt klientide arvu ja SA Eesti Akrediteerimiskeskus üldkulude muutumise tõttu\n247 SE Eelnõu menetluskäik\n01.07.2016 Avaldatud Riigi Teatajas\n16.06.2016 Täiskogu korraline istung neljapäev, 16.06.2016 10:00\nOtsus: Teha ettepanek määrata muudatusettepanekute tähtajaks 3 tööpäeva 03.06.2016 16:00\nVV arvamus toote nõuetele vastavuse seaduse muutmise seaduse eelnõule (247 SE)\nVV arvamuse küsimine eelnõule 247 SE


L Jaan 16, 2016 8:08 pm\nK Okt 14, 2015 6:45 pm\nL Jaan 24, 2015 10:24 pm\nArusaadav. Evo, ma olen isegi sinuga siit Võru lähedalt sinna Läänistesse paar sõna rääkinud. Tuli vist mingi 46-48km? Eks sellepärast see ML145 ennast õigustabki. Hetkel on natuke teine teema. Asi polegi nii väga selles, kui kaugele ma sidet saan pidada. Pigem teema selles, et kui kusagil metsa vah...\nL Jaan 24, 2015 9:06 pm\nL Jaan 24, 2015 7:57 pm\nVaja oleks maasturi katusele mingit piitsa. Ilmselt magnetiga ei taha. Mu ML145 ei sobi sinna mitte kuidagi, sest metsas võsa vahel ta lendab lihtsalt sealt minema :D Hea, kui vajadusel saaks varda küljest ka kruvida, võib olla on vaja midagi katusel transportida(suusabox, tõukekelgud). Ma arvan, et...\nR Okt 12, 2012 5:37 pm\nTeema: M: President McKinley\nRe: M: President McKinley\nL Sept 22, 2012 1:26 pm\nTeema uuesti aktuaalne. Mikker ja toite kaabel on olemas.\nR Apr 27, 2012 8:22 pm\nR Apr 06, 2012 2:24 pm\nP Apr 01, 2012 2:34 pm\njanar kirjutas: mis euroaja hind on?\nvõid väga vabslt vastata Ps i\nMis mõttes euroaja?\nAga suure hilinemisega pilt ka. Eks mõni kriim ikka on, perfektne ei ole.\nR Mär 16, 2012 8:48 am\nÜritan nädalavahetusel mõned pildid teha.\nN Mär 08, 2012 1:47 pm\nAuto peal sai asi käima pandud, töötab küll. Kahjuks ei õnnestunud see päev ja kell sidet pidada, kuna Võru kandis suhteliselt vaikne\nP Mär 04, 2012 9:43 pm\n40, aga enne müümist testin, et asi toimib, jama ei müü. Tegelikult ei tahaks, aga majandus sunnib.....\nR Mär 02, 2012 9:29 pm\nKaljukits kirjutas: Mitu kanalit? Kuidas on säilinud ja mis probleemid?\nModitud ei ole, seisukord harju keskmine, minule teadaolevaid probleeme pole\nK Veebr 29, 2012 11:34 am


Radiolinja kingib sõbrakuu puhul kõneaega - Äripäev\nRadiolinja kingib sõbrakuu puhul kõneaega\n07. veebruar 2001, 17:03\nViktoria Korpan 07. veebruar 2001, 17:03\n'Alates 1. veebruarist on käivitunud Radiolinja Sõbrakuu kampaania, mille käigus saavad Radiolinja kliendid teha kingituse oma sõpradele,' ütles Radiolinja Eesti suhtekorraldusjuht Helena Lõhmus täna.\n'Radiolinja klient kingib oma sõbrale tasuta liitumise kupongi ja Radiolinja kingib Sõbrakupongi vahendajale iga vahendatud kupongi eest 200 krooni eest kõneaega,' lausus Lõhmus.\n'Koostöös Pärnu Postimehe noortelisaga korraldasime Radiolinja Sõbrapäeva õnnitluste võistluse. Infosõnumi 15300 vahendusel saadetud tervitus jõuab sõbrani ja sõnumi saatja soovil ka Pärnu Postimehe noortelisasse,' rääkis Lõhmus.\n'Selleks tuleb saata lühinumbrile 15300 märgusõna SÕBER (või ka SOBER), sisestada tühik, sõbra mobiili number, tühik ja tervitustekst sõbrale.Tervitused avaldatakse lehe noortelisas ning kõige südamlikuma tervituse autor saab endale 300 krooni eest kõneaega Radiolinja võrgus.'


Põhjalane lõunast tagasi: Ood Hispaania liikluskultuurile (ja kuidas see viimane mind haiglaga tuttavaks tegi)\nOod Hispaania liikluskultuurile (ja kuidas see viimane mind haiglaga tuttavaks tegi)\nKõigepealt alustan sellest, et mul on nüüd lõpuks ometi oma jalgratas, millel vanust juba kaks kuud. Selline ilus korralik valget värvi naistekas, mis Carrefourist minu juures uue kodu leidis mitte kaua aga pärast seda, kui oma uude korterisse kolisin. Isegi korv on olemas. Ilmad olid juba tol ajal kaks kuud tagasi piisavalt soojad, et ka hommikuti, mil ma tavaliselt rõvedat niisket külmatunnet kirusin, sai üsna edukalt jalgratta seljas tööle kimada. Mu vanast korterist pidin vaid paar peatust trammiga minema, et Cucurumillosse jõuda, uuest korterist tööle on vahemaa aga umbes seitse kilomeetrit, mis iga päev jalgrattaga maha vändata oleks ideaalne vahemaa. Oleks.\nKüll aga ei osanudki ma ärahellitatud trammifännina ette näha, milline õudusseiklus on tõeline Hispaania liiklusmelu jalgratturi jaoks. Ma ei tee nalja kui ütlen, et terve esimese nädala, kui jalgrattaga hommikul tööle jõudsin, vahutasin vihast ning purskasin kõik oma arvamuse kohaliku liikluskorralduse kohta oma töökaaslaste peale välja. Nendel ei jäänud muud üle kui kaastundlikult pead vangutada ning Cristina lisas ainult ühe kokkuvõtva sõna - fatal.\nMinu teekond Plaza Camachoselt Cucurumilloni on selline. Kõigepealt sõidan üle jõest üle viiva vana silla ning seejärel ületan ühe kohalikus mõistes täiesti rahuliku kolmerealise sõidutee, mis hommikuti kubiseb signaalitavatest autodest, igas suuruses ja värvis bussidest ning jalakäijatest, kel kole kiire on igale poole jõuda ning kes nina telefonis ei suuda ümbritsevale mingit tähelepanu anda. Seejärel möödun katedraalist, mille uksed on igal hommikul lahti ning mille ees on alati ühed ja samad kerjused, ning vuran mööda üht jalakäijatetänavat kuni väljakuni, kus asub Murcia vanim puu. Väljaku lõpust algab üks järjekordne veider tänav, mille keskel on suur riba jalakäijatele ning mille ümber on üks ühesuunaline rada autodele. Minnes mööda seda tänavat, end autodega sõbralikult ära mahutades, kuna rattarada on just sinna paari kollase rattapildikesega märgistatud, jõuan igahommikuse tohuvabohu Plaza Circularini, kus saavad ühe suure ringi peal kokku autod, bussid ja meie Tallinna trammide kauge sugulane rohelist värvi señor Kapsauss. Seal tuleb mul aeg-ajalt ratta seljast maha tulla ning jalakäijate massi sulanduda, kuna eraldi rattarada seal pole.\nPlaza Circularist tuleb mul vahelduva kirumisega jõuda trammipeatuseni, mis on vaid üks peatus enne mu kunagist kodupeatust Abenarabit. Sealt algab lõpuks ometi eraldi tähistatud rattatee, mis laia toreda kolmekilomeetrise rohelise ribana viib mu töökoha ümbruses olevate huertadeni välja. Selleks, et aga sinna jõuda, on mul vahepeal vaja esiteks ületada neljarealine sõidutee, mille keskel on ennast sisse seadnud eraldi pisikese teekese peal ka kunstmurusse uputatud trammirööpad.\nSiinkohal tulevad jälle mängu jala käivad hispaanlased, kellel on hommikuti alati kuhugi jube kiire. Kohe isegi nii, et fooris olev punane tuli neid ei heiduta. Esimeses ülekäigukohas puudub trammirööbaste vahel eraldi ooteala jalakäijate jaoks, mis tähendab, et ideaalis peaksid inimesed seisma kenasti kõnnitee servas, laskma trammi mööda ning siis, kui roheline tuli seda lubab, saavad nad lõpuks teisele poole liikuda.\nAga unistage edasi. Ühel hommikul oli mul selline vaatepilt seal samal ülekäigul. Inimesed jooksevad punase tule ajal üle tee, kui autodevoog korraks pisut väiksem on, jõuavad siis trammiteele, kui ups - teiselt poolt üle ei saa, kuna järjekordne autolaviin on just liikvele saanud. Ja siis tuli tramm, meeleheitlikult kella helistades ja signaali lastes (siinsetel trammidel on miski lehmakella meenutav signaal, millega nad tähelepanu püüavad, ning samuti igaks juhuks üks valjem autosignaali meenutav heli, millega rööbastel koperdavaid inimesi ära ajada). Kogu sellest lärmist polnud aga kasu, kuna inimestel polnud kusagile minna, seega jäi tramm lihtsalt seisma, et neid inimesi mitte alla ajada. Keset sebra. Korraga läks põlema jalakäijatele mõeldud roheline tuluke ning kogu minuga tee ääres seisnud rahvamass läks nagu üks mees üle tee trammi tagant, kuna too oli terve ülekäigukoha ära blokeerinud.\nTrammiala ümbritsevaid äärekive silmitsedes mõtlesin, et kas päriselt ka tuleb mul nüüd oma rattaga hakata suuremat sorti ringi tegema, aga teades, kui palju ma oleks pidanud järgmisel roheliseni ootama, võtsin ratta käekõrvale ning hakkasin astuma. Viimasest kahest reast jõudsin üle alles siis, kui tuli taas punane oli, kuid palvetasin omaette, et autojuhid mind ikka ühes tükis üle laseks. Õnneks läks hästi.\nNüüd ma saan aru, miks kapsaussid vahepeal hiljaks jäävad. Jalakäijate pärast.\nPärast seda ülekäiku lahutab mind veel vaid üks sebra, sedakorda üle kuuerajalise sõidutee. Kõik oleks ilmselt väga tore, kui sellesama sebra ääres poleks koolimaja. Hüva, koolimaja oleks isegi üle elatav, aga lapsevanemad, kes oma võsukesi kooli tuues auto otse ülekäigurajale pargivad, ei ole seda teps mitte. Katsu siis sealt teisele poole teed saada isegi siis, kui sul juba roheline tuli on. Kuna seda ülekäiku kasutavad ka väga paljud lapsed, on seal igal hommikul punase tule “käepikenduseks” üks politseinik, vile suus. Parem karta kui kahetseda.\nKui lõpuks ometi õnnestub üle tee saada, on rõõm suur - rattatee! Mõnuga saab juba hoo sisse, kui korraga tuleb kella tiristada, pidur peale panna ning “PERDONAME!!” (vabandage mind) hüüda, kuna üks telefonis peituvasse internetiavarusse uppunud preili on kõnniteelt kõrvale kaldunud. Sellist käitumist tuleb tihti ette ning olen pidevalt äärepealt alla ajanud tädikesi, kes rattateed ületades ei suvatse vaadata, kas kedagi tuleb ka, lapsi, kelle vanemad viimasel minutil märkavad, et pisikesed on kusagile ära kadunud ja kes täiesti ootamatult rattateel välja ilmuvad, paarikesi, kes minu tulles keset teed äkitselt seisma jäävad ning võtavad paar sekundit otsustamiseks, et kas minna nüüd edasi või tagasi… oeh.\nEnne, kui rattatee mind lõpuks ometi sidrunipuude vahele viib, tuleb ületada veel üks kole neljarealine ülekäik, mis asub ühe veel koledama ringtee kõrval. Selleks, et jalakäijale roheline tuli tuleks, peab nuppu vajutama. Millest aga mina aru ei saa, on selle nupukese ajastus. Mõnikord pean ootama ligi viis minutit (kusjuures autot seisavad, aga mul on ikkagi punane tuli), teinekord ainult hetke, kuni tuli roheliseks läheb. See ajab mind segadusse. Ühel hommikul pidin äärepealt ühele väikesele veoautole külje pealt sisse sõitma, kui too oma punase tule alt ootamatult otse mulle ette sõitis. Roolis olnud vanamees lõi ainult vabandavalt käega. Kui aga õnnestub sellest ülekäigust ühes tükis üle saada, on elu lill - tee viib läbi sidruni- ja apelsiniõielõhnalise huerta, kus linnud laulavad, päike särab ja ühtegi autot ei liigu. Milline rahu! Natuke sellist nautlemist ning jõuangi kuumaastikku meenutavale tühermaale, kus pärast mõnginast aukude vahel manööverdamist jõuangi tööle.\nJa siis pärast koju tagasi…\nTagasisõidud on harilikult pisut rahulikumad, kuna kesklinnas vastalanud siesta tõttu sellist rahvamassi pole. Aga ainult pisut.\nTerve esimese rattanädala igal hommikul tööle jõudes mõtlesin, kas kogu see närvide kulutamine on ikka seda väärt. Aga ma ei andud alla. Olen nii tänulik oma kaitseinglitele, kes mind tervelt kaks kuud aitasid ühes tükis hoida. Küll aga juhtus meie koostöös mingi nihe möödunud neljapäeval, mil ilmselt sedakorda mitte nii hea õnn ja ühe autojuhipreili hajameelsus andsid mulle lõpuks võimaluse Hispaania haiglat ka seestpoolt näha.\nSõitsin pärast tööd aja kokkuhoiu mõttes osa maast tagasi hoopis trammiga, kuna liin, mis jätkub pärast Plaza Circulari, läheb mööda ka Carrefouri kaubamajast ning sinna oli mul asja - tahtsin sealt osta kaalu, kuna noh, rannahooaeg käes, särk-värk, võiks ikka numbritel ka silma peal hoida. Sain kaalu (kena klaasist ja lillekestega), sain hunniku jogurteid - igati kordaläinud käik.\nHakkasin rattaga kodu poole sõitma ning jõudsin siis sinna veidrale tänavale, kus keskel laiutab suur jalakäijate allee koos välikohvikutega, paremale poole on pargitud autod kenasti külgboksides üksteise järel. Sõitsin siis minagi nagu ikka autodega sõbralikult teed jagades paremas ääres kui korraga avanes ühe eesoleva pargitud auto juhipoolne uks. Mu katsed samaaegselt pidurdada ning uksest mööda manööverdada läksid aga nurja ning kuna mu vasak käepide jäi autoukse taha kinni, olingi ma järgmisel hetkel juba suure kaarega asfaldil. Möödus veel üks hetk ning autost tormas välja tumedate juustega naine, keda saatsid kõrval olnud kohvikus istunud inimesed, kes mind üles aitasid ning mu koos rattaga tee pealt eemale kohvikusse istuma panid.\nIstusin seal toli peal, šokist nuttes. Mu pea oli kõva kolakaga asfaldiga tutvust teinud ning hiiglaslik muhk pea taga oli juba kuju võtmas. Parem õlg valutas. Istmik valutas. Jube halb oli olla. Ja mu ümber inimesed, kes hispaania keeles vurinal vadistasid. Ma sain kõigest aru, aga vastamine võttis viis korda kauem kui tavaliselt. Mulle öeldi, et kiirabi on tulemas ning otsustasin, et helistan meie haldjast ristiemale Noemile, kes veerand tunni pärast kohale jõudis. Kiirabil võttis tulek aega kümme minutit. Ju siis kui verd pole, on kõik hästi. Ootamise ajal rääkisin juttu ning selleks ajaks, kui kiirabi kohale jõudis, olin juba üsna rahulik. Kogu selle aja oli autojuht seal, koos temaga ka kaks kohvikukülastajat. Otsustasime kiirabiga, et ootame Noemi ära, muidu ma jään seal haiglas äkki hätta just keelebarjääri pärast.\nKiirabiarst, üks tore noormees, pakkus välja, et ma võiks autos oodata. Ma pole kunagi varem kiirabiautos käinud, see konkreetne oli mingi eriti pisike. Lõpuks saabus Noemi. Jagati telefoninumbreid - kaks kohvikukülastajat andsid enda numbrid juhuks, kui hiljem peaks tunnistajaid vaja minema. Samuti saime ka autojuhi numbri, sest hiljem oli meil vaja haiglast saadud liiklusõnnetuse registreerimise leht ära täita. Otsustasin, et ei hakka politseid kutsuma, sest milleks? Autojuht, noor brünett tütarlaps, oli väga abivalmis ning kuna õnnetus juhtus tema tõttu, maksab tema kindlustus kõik kulud kinni.\nSõitsime siis haiglasse, mis asus minu endisest korterist kaheminutilise jalutuskäigu kaugusel. Vajalik fakt - mul on nüüd Murcias sissekirjutus (mis kehtib viis aastat, pärast mida on ainult pikendamise vaev, seega saan siia alati tagasi tulla, kui on tahtmist), aga mu vanas korteris, seega sai just see haigla valitud. Kuna mul käis pea ringi ning istumise-astumise protsess oli päris piinarikas, toodi mulle kohale jõudes ratastool. Ma pole kunagi varem sellises seadeldises istunud, samuti polnud Noemi vaatamata oma pikale minevikule vabatahtlikega jändamisega pidanud veel ühegagi liiklusõnnetusega haiglas käima, veel vähem kedagi ratastoolis lükkama. Mulle tundus, et ta nautis seda osa sajaga.\nHaiglas läks üllatavalt kiiresti. Ajasime natuke paberimajandust ja mulle anti isegi käepael, millel oli kirjas haigla nimi Morales Meseguer ning Lisa Koemets. See Liisa vs. Lisa võitlus jääb minuga ilmselt alati, kui mõnes välisriigis reisin, sellega olen nüüd lõpuks harjunud. Küll aga on veider, kuidas saab dokumendi pealt nime nii valesti maha kirjutada. Sissekirjutuse tegemisel migratsiooniametis käies oli sama lugu - esimesel kätte saadud kaardil ilutses Lisa Koemets. Selle pisikese apsaka peale ma tõstsin siiski häält, kuna kui ma äkki tahan tulevikus Hispaanias ametlikult tööle tulla, on äkki natuke jama, kui kui dokumendis on teine kirjapilt. Seejärel anti mulle vabanduste saatel uus õige nimega roheline kaardike. Selle haiglakäepaela osas andsin aga alla, las ta siis olla.\nJärgmine peatus oli ootesaalis, kus oma ratastooliga teenisin teiste patsientide poolt nii mõnegi küsiva pilgu. Sealt aga kutsuti meid varsti arsti vastuvõtule, kes kiirelt üle küsis, mis juhtus, mu vigastused kirja pani ning ühte teise ootesaali saatis. Seal saime hetke hinge tõmmata, kui meid omakorda röntgeniruumi järjekorda kutsuti. Röntgenisse Noemit enam sisse ei lastud ning seega ütlesin esimese asjana medõele töllilt: “Español muuuuuy lento, por favor” (vääääga aeglane hispaania keel, palun), mille peale õde muigas ning käskis mul selles kõledas, hämaras ja avaras röntgeniruumis metallasjad küljest võtta. Aga asi, mis oli aeglasem kui minu ja selle medõe hispaania keeled kokku, oli mina, täpsemalt mu liigutused. Kuna liigutada oli kuradi valus, võttis kõik pisut aega.\nTeise pildi jaoks, mis tehti mu istmikuosast, pidin ma minema külili mingisuguse lavatsi moodi asja peale ja oi kui järjekordselt valus see oli. Kui fotosessioon läbi sai, naasin Noemi juurde, kuid paar minutit hiljem kutsuti mind tagasi, kuna teine pilt oli untsu läinud. Läksin siis teise veel kõledamasse saali, mille keskel oli ainukesena valgustatud seesamune lavats, kuhu mul tuli jälle pikali heita. “Ole paigal!” hüüdis nüüd üks medvend ning läks ruumist välja, jättes mind üksi sellesse sürreaalsesse veel sürreaalsemate masinahelidega tuppa külili, jalad kronksus, lamama. Korraga tuli korraldus mitte hingata, mille puhul ma mõtlesin juba, et huvitav kui kauaks, kui kohe kõlas “Muy bien!!” (väga hästi) ning oligi kõik. Seejärel pidime naasma tagasi esimesse ootesaali, kust pärast natukest ootamist, mille keskel avastasime, et üks jogurt oli põrutuses katki läinud ning mu kotis pisut pahandust teinud, läksime uue arstionu juurde. Too küsis jälle, mis juhtus, ütles, et röntgenipildid olid korras ning hoiatas, et järgmistel päevadel võib valulik olla, samuti võib tunda anda kael, mis tol hetkel haiget ei teinud.\nPärast viimast arstionu olimegi vabad. Tundsin end piisavalt hästi, et koju jalutada, seega ei hakanud me taksot võtma ning läksime tagasi jalgsi. Peatuse tegime ajaloomuuseumis, et mu ratas ning kaal kaasa võtta, kuna olin need sinna jätnud, ja autojuhiga asjad ära klaarida. Meil oli vaja tema auto andmeid, kindlustusinformatisooni ning allkirja haiglast saadud paberile. Sellega probleeme ei tulnud ning läksime lahku rahumeelselt, neiu veel vabandas mitu korda.\nNoemi saatis mu koju. Ma olen talle nii tänulik. Ta on maailma parim koordinaator-mentor-hoolitseja-asjaajaja, kes ühel grupil vabatahtlikel olla saab!\nKodus viskasin end suure oige saatel korra pikali, vaatasin lakke ning mõtlesin, et mis pagan nüüd juhtus. Kõik läks nii kiiresti! Ja nüüd siin ma olen, ainsateks mälestusteks valutav istmik, hiiglaslik muhk peas ja põrutada saanud parem õlg. Ja haigla käepael. Kusjuures, kaal jäi terveks vaatamata sellele, et korra suure kolakaga vastu maad käis. Rattal polnud ka midagi viga, ainult kett oli suurest ehmatusest maha jooksnud.\nReedel ma tööle ei läinud ja parem oli - arsti ennustatud kaelavalu oli kohale jõudnud. Olin eelmisel õhtul peljanud, et ei saa üldse magada, kuna muhk mu pea tagaosas, mis alati endast kõva valuga tunda andis kui üritasin selili olles pea padjale panna, ei lubanud mu normaalselt ennast ringi keerata, kuid magasin nagu koomas, ilmselt terve öö jooksul siis ühe külje peal. Täna, laupäeval, on asi naaatuke parem, kuigi istumine, kummardamine, pikali heitmine ja kükitamine käivad mul praeguseni väikeste leebete vandesõnade saatel.\nMa pean end mitu korda paremaks ratturiks kui autojuhiks, kui selline asi võimalik on. Aga nagu näha, õnnetused ei hüüa tulles ja võivad ikkagi tulla ka siis, kui sa ise süüdi pole.\nJa veel. Mul pole kogu oma teadliku elu kaheksa kuu jooksul nii palju jamasid tervisega olnud kui nüüd sel lõunamaal veedetud ajal. Mis järgmiseks?! Laotage aga lagedale, ma olen valmis!\nPostitaja: Liisa Koemets kell 01:47\nSildid: haigla, hispaania, jalgratas, murcia, murcialiiklusajabkopsuülemaksa, rattaõnnetus


Hayley pitsrätikud: oktoober 2011\nPostitaja: Hayley kell 20:52 2 kommentaari:\nViimasest postitusest on juba mitu nädalat möödas. Isiklikus elus on vahepeal nii mõndagi toimunud ja enamus mu energiast on läinud sinna. Kuid ega ma pole ka päris käed rüppes istunud. Seekord kudusin rätiku endale. Nii imelik, kui see ka ei ole, on see esimene rätik, mida hakkan ise kandma. Varasemalt olen sama koemustriga rätiku juba kudunud, nüüd tegin väikesed muudatused. Ka serv on teistmoodi kootud. Lõng, mida kasutasin, on jälle Midara Roma.\nSiin siis on mu "Valentinake" :\nVõtsin hommikul rätiku venitusest ära ja tegin teises toas, teises valguses uue pildi. Ja kui juba pildistamiseks läks, siis tegin uued võtted ka kahest eelmisest rätikust.\nPostitaja: Hayley kell 16:10 2 kommentaari:\nSildid: lace, muster, pits, Valentina\nTasapisi hakkavad mu rätid jälle valmima. Just läks venitusse uus rätik "Eliise". Muster on omalooming. Seekord kasutasin Merinos Extrat. Ja milleks ma polnud valmis-see lõng venib meeletult. Arvasin, et saan pisikese rätikukese, aga tuli , nagu arvata võib, ikka päris suur rätik. See-eest selline õrn ja õhuline. Õige värv on fuksiaroosa, aga sellise sompus ilmaga on võimatu head pilti teha. Peab ootama õiget pildistamisilma.\nPostitaja: Hayley kell 15:15 5 kommentaari:\nSildid: eliise, lace, pits, shawl\nJätkan ikka tasapisi ka uute koekirjade lisamist. Kahest erinevast koekirjast sai üks. Ja siin ta siis on:\nPostitaja: Hayley kell 15:47 1 kommentaar:\nKolmnurksete rätikute kudumisviise on erinevaid. Võib alustada kudumist nurgast, luues üles 5 või 6 silmust, kasvatades igal parempidisel real servades 2 silmust juurde. Siis võib rätikut alustada servast, luues üles kahe serva silmused. 4 esimest rida kootakse ripskoes ja 5. reast alustatakse kahandamist. Kahandades kõikidel parempidistel ridadel varda otstest ja keskelt. Mina kasutan kolmandat viisi: alustan kudumist pikima serva keskelt.\nKõigepealt loon üles 5 silmust. Kaks esimest rida koon läbi parempidi, silmuseid juurde ei kasvata. Edaspidi kasvatan igal teisel real, s.o. parempidisel real.\nKolmandat rida koon nii: ääresilmus kudumata, 1 silmus parempidi, õhksilmus, 1 silmus parempidi, õhksilmus, 2 silmust parempidi. Tagasireal, s.o. 4.-real koon : ääresilmus kudumata, 1 silmus parempidi, 1 pahempidi, 1 parempidi, 1 pahempidi, 2 parempidi.\n5. rida: ääresilmus kudumata, 1 silmus parempidi, õhksilmus, 1 silmus parempidi, õhksilmus, 1 silmus parempidi, õhksilmus, 1 silmus parempidi, õhksilmus, 2 silmust parempidi.\n6. rida: ääresilmus kudumata, 1 silmus parempidi, 3 silmust pahempidi, 1 silmus parempidi, 3 silmust pahempidi, 2 silmust parempidi.\nTavaliselt 7. real, kui vardal on juba 11 silmust, alustan mustri kudumist.\nSkeemina näeb ta välja selline:\nPostitaja: Hayley kell 14:39 Kommentaare ei ole:


Venemaa Ratsaspordi liit kaotas FEI tribunalis - Hobumaailm\nVenemaa Ratsaspordi liit kaotas FEI tribunalis\nAvaldatud 30.05.22 30.05.22 by Kersti Sügis\nFEI tribunal tegi 23. mail otsuse, milles jättis rahuldamata Venemaa Ratsaspordi liidu apellatsiooni FEI otsuse vastu. Pärast Venemaa sõjaliste jõudude sissetungi Ukrainasse otsustas FEI eemaldada võistluskalendrist Venemaal ja Valgevenes toimuva pidanud võistlused ning keelati Venemaa ja Valgevene sportlaste ja ametnike võistlustel osalemine. FEI järgis selle sammuga Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) soovitusi.\nVenemaa Ratsaspordi liit esitas selle peale apellatsiooni, leides, et piirang on diskrimineeriv ning rikub ametnike ja sportlaste õiguseid ning FEI on läinud liiga kaugele. FEI selgitas tribunalile antud vastuses, et Venemaa sõjaline rünnak Ukraina vastu on hästi dokumenteeritud ja igakülgselt tõendatud. FEI viitas oma vastuses ka asjaolule, et mitmed Venemaa sportlased on Ukraina vastu peetavat sõda avalikult toetanud. Venemaa sportlastele ja ametnikele kehtestatud keeld aitab vältida olukordi, kus FEI võistlustel avaldataks Venemaa agressioonile toetust.\nFEI kolmeliikmeline tribunal märkis esmaspäeval avaldatud otsuses, et Venemaa sõjaline sissetung Ukrainasse on erinevatel meediaplatvormidel laialdaselt kajastatud. Keeruline on ignoreerida seda, mis toimub reaalajas nagu näiteks kobarpommid Mariupoli kortermajale või koolile Luganski oblastis. Ukrainast edastavad pildid on tribunalile tõesed ja piisavad tõendid asumaks seisukohale, et iga mõistlik inimene peab aru saama, et Venemaa sõjavägi on tunginud Ukrainasse ning sõjategevus on aktiivne.\nLisaks leidis tribunal, et lubades Venemaa sportlastel võistlustel osalemist rikuks FEI reegleid, sest sportlastele ei ole tagatud võrdseid võimalusi, kuna Ukraina sportlased võitlevad praegu oma elu eest. Tribunal möönab, et ehkki sportlased ja ametnikud ei ole süüdi Venemaa valitsuse otsustes, ei lasu süü ka FEI-l. Tribunali hinnangul aitab FEI otsus ära hoida olukordi, kus sporti kasutataks ära poliitilise platvormina. Taas on näideteks mitmed Venemaa sportlased, kes on esinenud võistlustel sõda pooldavate sümbolite või sõnavõttudega.\nMis puutub väidetavasse Venemaa sportlaste diskrimineerimisse, leidis tribunal, et siin tuleb kaaluda, kas üksikisiku huvid kaaluvad üles laiema üldsuse, ühiskonna, huvid. FEI põhineb võrdsuse ja vastastikuse lugupidamise põhimõttel, sõltumata rassist, religioonist või sisepoliitikast. Venemaa sõjaline sissetung Ukrainasse rikub jämedalt seda põhimõtet. Arvestades eeltoodut ei saa piirangut pidada diskrimineerivaks.\nFEI tribunali otsus on loetav SIIN.\nKui soovid toetada Ukraina hobuseid, saad seda teha SIIN.\nUkrainat saab toetada ka läbi MTÜ Pagulasabi, MTÜ Mondo ja Ukraina Kultuurikeskuse algatuse “Ukraina Heaks!” (https://www.ukrainaheaks.ee/) või läbi “Slava Ukraini!” (https://slava.ee/ ) algatuse.


Spetsialist soovitab: ka auto sisemus määrdub, ilma seda regulaarselt hooldamata võid auto järelturu väärtuses kõvasti kaotada - Kasulik.ee\nSpetsialist soovitab: ka auto sisemus määrdub, ilma seda regulaarselt hooldamata võid auto järelturu väärtuses kõvasti kaotada\nBMWFoto: Jassu Hertsmann\nOma auto sisemust peaks omanik vähemalt kaks korda kuus puhastama, tõdeb asjatundja, lisades, et regulaarne puhastamine hoiab interjööri ilusana ning nii kestab see kaua. Samuti tõstab korrapärane sisehooldus auto väärtust järelturul.\n„Kui auto välisilme on räpane, viime selle tavaliselt üsna ruttu pesulasse, aga kui tihti me oma auto sisemust puhastame?“ küsis retooriliselt Ideal Auto sise- ja välipuhastuse spetsialist Sander Pikkur, vastates, et iga omanik peaks oma autole kergemat sisepuhastust tegema vähemalt korra kahe nädala jooksul, sest igapäevase sõitmisega määrdub masin kiiresti.\nPraktika näitab, et juhid ei mõtle enamasti sisehooldusele ja seetõttu autot ka seestpoolt eriti tihti ei hooldata. Ometi aga peaks, sest auto on investeering, mille käekäigu eest tasub hea seista. Spetsialisti sõnul aitab hea ja korrapärane sisehooldus auto väärtust hoida.\nPikkuri sõnul ei sõltu auto sisemuse regulaarne puhastamine interjööri materjalist või toonist ja ühtviisi hooldamist vajab nii nahk- kui tekstiilsisu. Kui lihtsama puhastusega saavad autojuhid ise väga hästi hakkama, siis paar korda aastas tuleks suurem sisepuhastus ette võtta.\nNahk- ja tekstiilsisu kauakestva ning puhta tulemuse säilitamiseks tuleks sõiduk Pikkuri sõnul viia spetsialistidele, kes kasutavad õigeid hooldusvahendeid ja -meetodeid. „Näiteks täielikku nahkistmete, rooli ja polstrite hooldust peaks laskma oma autole teha vähemalt kaks korda aastas ning enamasti sisaldab see puhastamist, kuivatamist ning pindade kaitsmiseks ja tulemuse säilitamiseks vajalike vahenditega katmist,“ selgitab Pikkur.\nKindlustus hoiatab: autovargad on taas liikvel! Eriti ettevaatlikud peavad olema uute autode omanikud (67) 30.05.2019\nVaata, mida on sul vaja eriliselt silmas pidada, kui plaanid suvel autoga välismaale reisida (6) 29.05.2019\nIdeal Auto sise- ja välipuhastuse spetsialist sõnab, et alati on mõttekas teenusepakkujalt uurida, milliseid võtteid auto sisemuse hooldamiseks kasutatakse, sest oluline on, et puhastatud saaks kogu auto sisemus – alustades kitsamatest vahedest, õmblustest ja lõpetades nurgatagustega. „Parimad asjatundjad kasutavad lisaks ettenähtud masinatele ka harja, pintslit ja mikrofiiberlappi, et tulemus saaks laitmatu,“ õpetab Pikkur, mida autojuhid teenust valides tähele võiksid panna.\nOma auto sisemuse eest hoolitsemiseks jagab Ideal Auto sise- ja välipuhastuse spetsialist Sander Pikkur nelja head nippi:\n1. Kasuta tolmuimejat – aga mitte kohe põrandal\nKui tolmuimejaga oma auto sisemust puhastad, ära kunagi alusta põrandast, sest kui liigud edasi istmete ja teiste pindadeni, kannad põrandalt kaasa tulnud mustuse lihtsalt laiali. „Alusta pigem armatuurlauast, keskkonsoolist, uksepaneelidest ja istmetest ning seejärel liigu madalamatele tasapindadele,“ soovitab Pikkur.\n2. Puhasta ukse ja kere vaheline ala\nAuto ukse ja kere vaheline ala on miski, mida me näeme esimene asjana, kui ukse avame ja autosse istume, aga sageli jätame sellele sisepuhastust tehes tähelepanu pööramata. „Puhastamiseks on hea kasutada näiteks mikrofiiberlappi, millel veidi poleerimisvahendit, mis aitab hoida selle ala ilusamana.“\n3. Ära unusta küljeklaaside ülemisi ääri\nEnamasti tõmmatakse autoklaasid puhastuslapiga kiirkorras üle, jättes aga küljeklaaside ülemised ääred tähelepanuta. „Lase aknad veidi allapoole, kui neid puhastad – nii saad kogu pinna puhtaks pühkida ja ülemisse äärde ei jää inetut musta ranti,“ õpetab auto puhastuse spetsialist.\n4. Puhasta jalamatte kord nädalas\nAutospetsialistid soovitavad jalamatte puhastada vähemalt korra nädalas, et need säiliks paremini ning ei koguks endasse liialt mustust. „Eriti talvisel ajal koguvad jalamatid palju niiskust ja soolarantide teke on paratamatu. Need tuleks eemaldada aga esimesel võimalusel, sest muidu ruttad varsti autopoodi uute jalamattide järele,“ räägib Pikkur.\nTuntud blogija annab nõu: kuidas autokuludelt kõvasti raha kokku hoida?\nKolm asja, mida peab pärast auto ostu sõidukiga kindlasti ära tegema\nEkspert selgitab: suvekuumuses tasub auto jahutamiseks kasutada ventilatsiooni siseõhu...


Kes “välismaa eestlastest” viskab kõige rohkem punkte ning kes on suurim laualõvi? – Korvpall24.ee\nAvaldatud 07.02.2019; 17:21\nAutor Siim Semiskar 07.02.2019; 17:21\nTänavusel hooajal on arvukalt Eesti korvpallureid mängimas välismaa liigades ning valdav enamus neist on otseselt meie oma korvpallifännide silma alt ära. Kes on olnud aga edukaimad eestlased erinevates kategooriates, selle selgitame loodetavasti artikli lõpuks välja.\nEt valikut veidi laiemaks ajada, siis võtsime valikusse välisliigades kas meistrisarja tasemel või tugevuselt teises liigas pallivad eestlased. Seega pole tegemist Eesti parimate korvpallurite pingereaga, vaid statistilise valikuga mängijatest, kellel oma koduklubis erinevates kategooriates kõige suurem roll. Ehk siis, piltlikult võrdleme natuke “kartuleid apelsinidega” ja vastupidi.\n1. Rain Veideman (Mantova, Itaalia Serie A2) – 35,1,\n2. Martin Paasoja (Ateena Psychiko, Kreeka A2) – 33,5,\n3. Rait-Riivo Laane (Kosi Ippokratis, Kreeka A2) – 28,8,\n4. Henri Drell (Baunach, Saksamaa ProA) – 27,7,\n5. Mark-Andreas Jaakson (GBA, Tšehhi esiliiga) – 27,3.\nNagu näha, siis minutite arvestuses on top5 jõudnud üksnes erinevates esiliigades mängivad mehed. Esimene kõrgliigapallur on Suurbritannia liigas mängiv Joonas Järveläinen keskmiselt 25,7 minutiga. Eestlastest kõige kõrgemal tasemel mängiv Siim-Sander Vene on kogunud Hispaania kõrgliigas tänavu keskmiselt 19,3 minutit.\n1. Martin Paasoja (Ateena Psychiko, Kreeka A2) – 16,9,\n2. Rain Veideman (Mantova, Itaalia Serie A2) – 16,8,\n3. Joonas Järveläinen (Plymouth Riders, Suurbritannia meistriliiga) – 15,3,\n4. Henri Drell (Baunach, Saksamaa ProA) – 13,7,\n5. Kristian Kullamäe (Baunach, Saksamaa ProA) – 12,3.\nLisaks viie parema hulka maandunud meestele on kahekohalise punktisumma seni suutnud koguda ka Rait-Riivo Laane (11,8) ja Mark-Andreas Jaakson (11,2). Ülejäänud mängumehed jäävad hetkel alla 10 punkti piiri. Toome võrdluse taas ka Siim-Sander Venega, kellel ACB liigas kirjas keskmiselt 8,3 punkti.\nToome võrdlusena siin esile ka eesti pallurite numbrid kohalikus OlyBet Eesti-Läti korvpalliliigas, kus kõige resultatiivseima eestlasena on Toomas Raadik 16,7 punktiga alles 13. kohal. Kregor hermet on kogunud 15,4 silma ja Mihkel Kirves 15,1 punkti.\n1. Rauno Nurger (Huesca, Hispaania LEB Gold) – 6,5,\n2. Martin Paasoja (Ateena Psychiko, Kreeka A2) – 5,8,\n3. Maik-Kalev Kotsar (South Carolina Gamecocks, USA NCAA) – 5,2,\n4. Joonas Järveläinen (Plymouth Riders, Suurbritannia meistriliiga) – 4,5,\n5. Mark-Andreas Jaakson (GBA, Tšehhi esiliiga) – 3,7.\nLauapallide arvestuses juhib välismaal pallivatest eestlastest Hispaania esiliigas head esimest profihooaega mängiv Rauno Nurger. Teisel kohal on mõnevõrra üllatuslikult Kreeka esiliigas mitmekülgselt esinev Martin Paasoja ning kolmandal USA üliõpilasliigas palliv Maik-Kalev Kotsar.\nEesti-Läti korvpalliliigas on eestlastest parim lauavõitleja hetkel Mihkel Kirves, kes asub 5. kohal keskmiselt 8,4 lauapalliga. Karl-Johan Lips on kogunud 8,1 lauapalli ja Jaan Puidet 7,3 lauapalli.\n1. Sten Sokk (Thessaloniki Iraklis, Kreeka A2) – 5,2,\n2. Rait-Riivo Laane (Kosi Ippokratis, Kreeka A2) – 4,6,\n3. Rain Veideman (Mantova, Itaalia Serie A2) – 4,4,\n4. Kerr Kriisa (Kaunase Žalgiris II, Leedu NKL) – 2,8,\n5. Kristian Kullamäe (Baunach, Saksamaa ProA) – 2,5.\nResultatiivsete söötude edetabelit juhivad oodatult kaks meie tõenäoliselt parimat söödumeest Sten Sokk ja Rait-Riivo Laane. Järgneb pigem ründava tagamängija kohal palliv, kuid oma teravusega ka kaaslastele palju viskekohti loov Rain Veideman. Top5 lõpetavad meie tuleviku mängujuhid Kerr Kriisa ja Kristian Kullamäe.\nKui jätame välja seni vaid ühe mängu pidanud Siim-Markus Posti, siis on eestlastest parim söödujagaja Norman Käbin 5,9 keskmiselt resultatiivse sööduga. Teine TalTechi mängumees Jaan Puidet järgneb 4,7 ning pärnakas Saimon Sutt 3,4 sööduga.\n*Välismaal mängivate meeste statistika on 31. jaanuari seisuga.\nPrevious Post Merike Anderson oli Euroliigas taas kolmesejoone tagant täpne\nNext PostRapla Avis Utilitas täiendab ridu noore eesti tagamängijaga


Mitmekülgne valik Eesti käsitöödžinne\nMetsis Gin – London Dry\nMetsis on lind, kelle sillerdav ja naksutav laul kostab sadade meetrite kaugusele. See laul troonib alati metsahittide tipus ning on üks põhjustest, miks just see vahva metskana on käsitöödžinni nimeks, näoks ja esindajaks. Sest ka meie tahame kosta kaugele. Klassikaline London Dry Gin, mille suurimaks plussiks on suurepärased lõhna- ja maitseomadused.\nSinisega meenub palju kaunist… Unenäod on sinised. Laguun ka. Loomulikult taevas. Esmaspäev on vahel sinine. Doonau ja ookean alati. Nüüd lisandub sinikarva perre ka üks maagiline kokteilidžinn – Metsis Blue Edition. Lisa vaid oma lemmiktsitrus või meelistoonik ning naudi värvide võrgutavat tantsu. Metsise portfelli peamine London Dry Gin – Metsis. Suurepärase lõhna ja maitsega. Sinine värvus on saadud Clitoria ternatea taimest.\nOn teada-tuntud tõde, et mõni asi muutub ajaga järjest paremaks. Metsise tammevaatides laagerdunud käsitöödžinn on üks säärastest nähtustest, sest ta pole kärsitu ning võtab aja möödumist vabalt. Ta ootab kannatlikult, et muutuda paremaks ja pakkuda kõrgema klassi elamust. Klassikaline Metsis on laagerdunud 2-3 nädalat väikestes 30 l tammetünnides.\nMetsis Hemp Gin\nKas teadsid, et rastafaride jumal on Yah, keda saadavad just selle rohelise armastuse- ja rahutaime rituaalid? Ole ka sina üle maailma muredest. Ole õnnelik! Yah, man.\nPaljude asjade puhul küsime endalt, et milline suhtumine võtta? Õige vastus on alati samast ooperist – positiivne. Aga ka positiivne suhtumine vajab vahel veelgi putitamist, killukest seda ekstra “oomphi”. Attitude tšillihõnguline käsitöödžinn teab seda ja naeratab vürtsikalt. Eestis kasvatatud Habanero pipraga vürtsitatud käsitöödžinn.\nLatitude 59 Gin – Old Navy\nAeg-ajalt tuleb tahtmine esitada endale erineva suurusega väljakutseid. Näiteks väikene väljakutse on lugeda läbi paks raamat, suur aga testida oma piire ja käia seal, kuhu muidu ei satuks. Põhjamaiselt karge käsitöödžinn Latitude 59 armastab väljakutseid. Sest ta ise on üks. Inspireeritud Eesti laiuskraadist, klassikaline Old Navy džinn tõelisele džinnisõbrale – tõsiselt karge.\nErilahendused – mõnusalt kadakane kingitus või majadžinn.\nKui vajate väärikaid kingitusi koostööpartneritele või kolleegidele, olete korraldamas kampaaniat, kohtute klientidega või võtate vastu külalisi, siis uskuge – kingitud pudel Teie firma džinni tuletab kinkijat positiivselt meelde ka pärast kingituse üleandmist. Kujundame pudeli etiketi vastavalt Teie soovidele – lisame logo, tunnuslause või luuletuse. Koostöös meie meistritega on võimalikud ka erisoovid retsepti osas.\nErilahendusteks pakutavad käsitöödžinnid on saadaval neljas suuruses: 700 ml, 500 ml, 200 ml, 100 ml.\nLoome koostöös unikaalse kingituse ja rõõmustame saajaid parima Eesti käsitöödžinniga.


Boostyourself supertoidud - Privileeg - Äripäeva lugejale\nAlates 37.90 € komplekt Tellin\nTegemist on suurepärase organismi jaoks vajaliku lisakütusega, toetamaks aktiivset ja tervislikku elustiili.\nKomplektid Privileegi kliendile:\n1 x DETOX 120g + 1 x BALANCE 200g. Komplekti hind 39,90 eurot.\n1 x CHOCO 200g + 1 x BERRY 200g + 1 x CRUNCHY 170g. Komplekti hind 49,90 eurot.\n1 x ENERGY 200g + 1 x CHOCO 200g. Komplekti hind 37,90 eurot.\nBoost Yourself supertoitude segudes kasutatakse kokku 23 erinevat koostisosa, Eestist 7 ja mujalt maailmast 16 komponenti. Kodumaisteks komponentideks on metsmustikas, aroonia, astelpaju, kibuvitsa marjad, jõhvikas, kanepiproteiin, õietolm, linaseemned ja kanepiseemned. Mujalt maailmast pärit supertoitudeks on goji, chia seemned, lucuma, spirulina, klorella, nisuoras, odraoras, camu-camu, pruuni riisi proteiin, toorkakao, kooritud kanepi-seemned, maca, baobab ja toorkakao nibs.\nTootesegudes kasutatud tooted on 100% looduslikud ja ei sisalda magusaineid. Toodete pakendamine toimub Saaremaal, Kuressaares.\nSuperfood ehk supertoit on maailma toitainete rikkaim toiduainete grupp. Supertoitudele on tüüpiline, et nad imenduvad imehästi ja nad seedivad peaaegu täielikult ilma selliste jääkideta, mis koormaks organismi.\nKasutus: igapäevaselt lisa supertoidu segusid oma smuutile, hommikupudrule või jogurtile. Kindlasti jaga saadud rõõmu oma pereliikmetega\n1 x DETOX 120g + 1 x BALANCE 200g.\nBalance aitab tugevdada immuunsüsteemi, Detox aitab puhastada keha mürkainetest ja aitab parandada seedimist. Kõigele lisaks saad kogu seda maitsvat headust nautida omaenda stiilsest klaaspurgist. See on tõepoolest esmaklassiline supertoidu-kogemus.\nSmuutid ei ole kunagi olnud maitsvamad ega lihtsamad.\nDetox supertoidusegu – Vitamiinid ja mineraalid, mis korrastavad seedimist ja keha normaalset ph-taset\nBalance supertoidusegu tõstab organismi vastupanuvõimet 7 erineva vitamiiniga\nAntioksüdandid aitavad pidurdada vananemisprotsessi\nAitab kaasa juuste normaalsele kasvule ning on kasulik nahale ja küüntele\nAitab kaasa immuunsüsteemi säilimisele intensiivse kehalise koormuse ajal\n7 erinevat vitamiini\n1 x CHOCO 200g + 1 x BERRY 200g + 1 x CRUNCHY 170g.\nChoco on iga šokolaadiarmastaja smuutine unistus\nAitab laadida uuesti energiaga\nAitab füüsilise väsimuse korral\n100% puhast naudingut smuutide ja smuutikausside tegemisel\n10 erinevat mineraali\naitab tõsta vastupanuvõimet stressile ja haigustele\naitab pingelisel eluperioodil hoida organismi kaitsevõimet\naitab kaasa närvi¬süsteemi normaalsele talitlu¬sele\n8 erinevat vitamiini ja mineraali\nCrunchy Super Seeds on iga smuuti krõmpsuv lisa, milles on 9 erinevat mineraali\naitab säilitada küünte, juuste ja naha tervist\naitab kaasa normaalsele energiavahetusele ja valkude omastamisel\n1 x ENERGY 200g + 1 x CHOCO 200g\nToetab lihaste ja närvisüsteemi funktsioone\nSisaldab kofeiini, mida leidub guaarana seemnes\nSisaldab kõrges koguses kaltsiumit, kaaliumit, rauda, B-kompleksi vitamiine (B1, B2, B6) ja C-vitamiini\nKaup toimetatakse kohale SmartPostiga tasuta pakiautomaati.


Camino de Santiago ehk miks inimesed vabatahtlikult kõnnivad sadu kilomeetreid. Tiiu räägib miks tema seda tegi - Tuub blogi\nHea tuju kuldreeglid + kingitus\nPosted on aprill 12, 2019 juuni 28, 2019 by TUUB\nPalverännak on spirituaalse tähendusega retk pühasse paika. Moodsal ajal võiks öelda, et rännak iseenda juurde. Selliseid pühapaiku on maailmas mitu, kristlastele on Santiago de Compostela sihtmärgina ehk kõige tuntum. Aga põhjuseid palverännuks võib olla erinevaid, lisaks eneseleidmisele või pühadeuse kinnistamisele võib olla palju pragmaatilisemaid põhjuseid nagu füüsilise vormi ja võhma taastamine, enesega mingi kokkuleppe sõlmimine, mugavustsoonist välja saamine. Ei mina ega mu kaaslane Camino teel ennast ei leidnud, kaalu ei langetanud, pahedest ei loobunud – jalutuskäik oli selleks liiga lühike ning seltskond liiga lõbus.\nSantiago de Compostelasse jõudmiseks on kümneid alternatiivseid marsruute, kõige populaarsem on ca 800 kilomeetrine Camino Frances / French Way. Camino Portuguese on ka üpris populaarne. Meie poolt valitud Atlandi ookeani äärne tee on üks uusimaid ja seega veel väheavastatud.\nPanengi siia kirja (katsun lühidalt ja tabavalt) fotode ja vahemaadega ülevaate Camino Portuguese Coastal rajast (260 km, alugus Porto, juuni 2018, matka kestus 11 päeva). Toon eraldi välja ka öömajade info, sest kuna rannikuäärne tee ei ole nii populaarne, siis on enne pimedat katuse alla jõudmine siiski suhteliselt oluline päva eesmärk. Ehk isegi ainukene palverännaku päeva eesmärk 🙂 Vot nii stressivaba on see rännutee!\nCamino / Caminho / The Way of St.James – üldnimetus Santiago de Compostela palverännaku kohta.\nPeregrino / Pilgrim – palverändur (jalgsi, hobusel või jalgrattal)\nCredential del Peregrino / The pilgrim’s passport – Palveränduri pass, mida kannad endaga kaasas kogu tee ning korjad sinna oma rännaku kinnituseks iga päev kaks templit. Passi saab osta Porto Katedraalist, või kustiganes suuremast asumist sa oma rännakut alustad, hind 2 €, ette tellimiseks ei ole mittemingit vajadust.\nAlbergue / alberg – Odav öömaja, tihti kiriku kooseisus või suisa kloostris olev narivooditega unisex magala, kus on pesemisvõimalus ja vahel ka ühisköök. On ka eraomandis alberge, need on gramm kallimad ja vahel ka mugavamad. Aga mugavus ei ole palveränduri eesmärk. Voodikoht maksab vahemikus 5-15 €. Oma magamiskott peab kaasas olema.\nVaata filmi “The Way”. Youtube’s tasuta olemas. Link: https/www.youtube.com/watch?v=QD3FtB9rNeo&frags=pl%2Cw\nGuugelda ja youtuubelda omale meeldiv marsruut. Teed varieeruvad 100-1000 km vahel, jalgrattaga võid ka mitmeid tuhandeid läbida. Uuri kindlasti ka Camino foorumit, seal on vastusied tekkivatele küsimustele. Mu ingliskeelne postitus on öömajade ja marsruudi suhtes pisut detailsem.\nPaki nutikalt, see on ülioluline! Head sissekantud matkajalatsid ning villiplaaster on kaks asja, ilma milleta mina ei soovitaks palverännakut ette võtta. Siin on minu koti pakkimise nimekiri. Kuna ma olin eelnevalt päris palju koti pakkimise liste lugenud ning ma päris esimest korda seljakotti ei paki, siis osutus mu valik suurepäraseks (va. magamisalus, seda polnud vaja ning kohapealt pidin juurde ostma vihmakeebi)\nLenda kohale oma valitud alguspunkti, hangi katedraalist pilgrim pass ning hakka lihtsalt hommikul kõndima passi müüva katedraali eest kollaste noolte järgi, mis juhendavad su esimesse öömajja ning nii edasi iga päev. Ära üle mõtle, lihtsalt paki kott ja mine:) Võiksid enne natukene ka hispaania ja portugali keelt harjutada, vähemalt viisakusväljendid, nii on palju mõnusam rännata. Hea veebileht ka end Camino asjus kurssi viimiseks on: wisepilgrim.com.\nSelle öömajade kaardi saime oma esimesest peatuspaigast Albergue de Povoa de Varzim. Head matkatossud , hea kott (minu oma tegelikult ei olnud parim, puusapehmendused võiks võimsamad olla) ja meriino peenvillane TUUB olid minu jaoks palverännakul asendamatuks kaaslaseks. Armastan tõesti neid matkatosse Santiago gtx low. Ma ei ole nende müügiagent mina müün TUUBi 😀\nCamino PÄEV 1 Porto – Povoa de Varzim (31 km)\nÜtlen kohe ära, et see oli liiga pikk tee esimeseks päevaks, rumal otsus. Ma soovitaks ikkagi teha vahepeatus, kui te pole mingid kiirkõndijad. Esimene päev Portost välja jalutamisega on juba omaette seiklus. Aternatiiv: sõida metrooga Porto äärelinna ning sealt siis edasi, võtab oma 10 km munakivi sillutisega teekonnast maha. Aga kas palverändur otsib kergema vastupanu teed 😉\nMa olin hullult õnnelik oma villaste sääriste üle, sest vill hoiab sooja ka põhimõtteliselt läbimärjana. Lisaks näevad säärised kiftilt retrod välja.\nCamino PÄEV 2 Povoa de Varzim – Marinhas (25 km)\nSiin me tegime väikese kõrvalepõike ametlikult marsruudilt, et näha rohkem võimsat Atlandi ookeani. Sellistel pikematel kõrvalepõigetel on hea vaadata nuti-kaarti, sest võimalus on, et sa pärast enam suunavaid kollaseid noolekesi ei leia ning siis võid sattuda mingite koledate magistraalide peale\nMerekarbid on pilgrim tunnusmärk olnud üle tuhande aasta.\nCAMINO PÄEV 3 Marinhas – Viana do Castelo (23 km)\nIlm oli jahe ning sadas roppu moodi, mis ei ole tavapärane juunikuus Portugalis. Ostsin vihmakeebi kohalikust poekesest. Mu kaaslane Marko ostis vihmavarju ja kiitis tublisti oma valikut. Ütles, et läeheks järgmine kord ka vihmavarjuga palverännakule. Üldiselt näeb vihmavarjudega seljakotimatkal kas ameeriklasi või jaapanlasi.\nCamino PÄEV4 vIANA DO CASTELO-CAMINHA (29 KM)\nMinu super matkakaaslane meriino TUUB ja Eesti disaini lipulaev UPSHIRT.\nCamino PÄEV 5 Caminha – Valenca (29 km)\nAlbergue S.Teotonio asub äärelinnas supermarketite kõrval. Alberg on avatud kuni 20.00, hiljaks ei tasu jääda. Automaadist saab 50 sendi eest head kohvi, on olemas suur köök, unisex vannituba. See koht ei ole kole, aga kuidagi kõle jaheda ilmaga, kütet majas pole. Õnneks lähedalasuvas roosas vanemas kaubakeskuses on pesu kuivatamise ja pesemise selveteenindus, sai vihmamärjad riided soojaks ajada vahelduseks. Leidsime teelt ka uusi sõpru.\nCamino PÄEV 6 Valenca – TUI – Porrino. Tere Hispaania! (20 km)\nPorrino: superlux hostel Sendasur Albergue. 12-14 € olenevalt luksuse astmest.\nPorrino Sendazur Albergue oli tõesti peen hostel. Moodne, soe, pehmed voodid luksusliku voodipesuga, föön, pesukuivati (4 €, tasub jagada mõne teise teelisega), mõnus kosmopoliitne atmosfäär ja supermercato (Hispaanias nimetatakse igat toidupoodi sedasi) kohe ümbernurga. Pliidiga kööki pole, küll aga kööginurk mikrouuni ja külmikuga. Samad omanikud peavd ka samas lähedal suurepärase atmosfääriga kohvikut, kust hommikune kroissant ja värske mahl teelise meele rõõmsaks teevad.\nCamino PÄEV 7 Porrino – Redondela (16 km)\nMOS on väike romantiline mägikülakene Porrino ja Redonela vahelisel teelõigul. Sel oli ka üllatavalt hästi varustatud matkapood, kõik suurepärased palverännaku tooted, sekka suveniirikesi normaase hinnaga ja postmarke. ALBERGUE SANTA BAIA DE MOS oleks olnud romantiline ööbimiskoht, aga meil oli plaan paigas ja suundusime Redonela poole.\nJumalik saabumine – vastuvõtulauas jalatallast pealaeni valgesse rüütatud pesuehtne ja nunnu nunn. Albergue parroquial Santiago Apostol de Redondela. 10 Eurot voodike romantilise rõduga ühistoas, seintel vagad pildid. Hästi lummavad on kloostri-öömajade köögid: suur mantelkorsten ja kivist välja raiutud kraanikauss on keskseks elemendiks. Imeline olemine kloostri-hotelli rõdul.\nCamino PÄEV 8 Redondela – Pontevedra (18 km)\nTänane päev oli umbes täpselt selline: lõputu manatee, vihm ja hobusesõnnik. Seda kallimad tunduvad mõned lohutustpakkuvad mägikülad.\nAlbergue de la Virgen Peregrino, 6 €. Tohutu magala linna servas. (Kujuta ette ruumi, kus on 40 palverändurit, igaühel ripub voodi küljes märg vihmakeep ja sokid 🙂 Hall ja köök on kenad ja igal pool on palju infot, mõnus õhtusteks lauamängudeks ja veini joomiseks. Pesupesemise ja kuivatamise teenus olemas. Uksed suletakse kell 21.00 ja keegi ei saa enam sisse ega välja. Nagu pioneerilaagris.\nCamino PÄEV 9 Pontevedra – Caldas de Reis (23 km)\nMis ehitis see on? Peaaegu igal majal oli see hoovis. Kanajalgadel kivist ait, kust õhk läbi käib. Maisi oli näha mõne ukse vahelt. Kuivatavad nad seda sel või hoiavad pikemalt. Maisimaja?\nTeelise unistus: vaevalise tõusu ja kurvi taga ootab sind viinamarjaväetides mõnulev lehtla-kohvik, kust päikest piilub su lauale just nii palju, et värskelt pressitud apelsinimahl kõrvetava päikese käes kuumaks ei läeheks. Ma võiksin siia kohe sisse kolida\nCamino PÄEV 10 Caldas de Reis – Padron (22 km)\nKloostri kõrval asuv Albergue de Padron maksab 6 € ja on suurepärase asukohaga. Pidust narivoodid omalaadses paekivist seintega hoones. Siin kandis ei saa alati aru kas maja on vana või uus, kaunid kiviehitised mõjuvad ajatult ning niiskus teeb ruttu oma töö, et muuta kõik pisut ühenäoliselt halliks. Suur ühisköök, sundimatu õhkkond, nagu enamustes albergides.\nCamino PÄEV 11 Padron – Santiago de Compostela (24 km)\n“Kuhu ma peaksin minema?”, küsis Alice. “Aga kuhu sa jõuda soovid?”, küsis Irvikkass vastu. “Ma ei tea”, vastas tüdruk. “No siis pole ju vahet”, lausus kass.\nKogu teekonna vältel me kohtasime teisi rändureid, kuid öömajast eemal mitte liiga sageli. Viimasel päeval aga oli tee täitunud võluväel kümnete palveränduritega. Osad inimesed tulevad seda ajaloolist teed uudistama bussidega ning kõnnivad ainult ühe päeva. Miks ka mitte.\nUhke katedraal on remondirüüs olnud juba viimased viis aastat, missale saab tagauksest. Enne käime ära Pilgrim’s office’s ja laseme omale panna palveränduri passi templi. Et saada auga palveränduri sertifikaat, tuleb läbida jalgsi vähemalt 100 kilomeetrit ning võtta oma passi igas peatuspaigas tempel ja teel olles kohvikust või kabelist veel teine tempel.\nBotafumeiro – seda peab nägema!\nBotafumeiro Santiago Katedraalis on võimas vaatemänguline puhastusrituaal, kus 50-kilose viirukitünniga, mis võimsalt kiigub läbi kirikuvõlvide üle inimeste peade, õnnistatakse pühasse paika jõudnud palverändureid. Vaata lühikest videot, et saada aimu sellest unustamatust rituaalist. )\nBotafumeiro ei leia aset kahjuks iga päev. Rituaal toimub vaid loetud korrad aastas. Soovitan soojalt sättida oma rännak sedasi, et Santiagosse jõuaksite just selle püha puhastuse ajaks. Siin on Botafumeiro ajakava.\nKui aega on, tasub käia ära ka Finesterra linnakeses. Sinna saab turistibussiga, usinad turismitöötajad jagavad asjakohaseid lendlehti Santiago kesklinnas.\nPÄEV 12 Porto. Elus ja õnnelikud.\nBolhao metroopeatus ja populaarne ostutänav Rua de Santa Catarina. Lilla liin E sõidab värvilisse, künklikku ja lustakasse Porto kesklinna otse lennujaamast. Sõit kestab 40 minutit ja pilet maksab 2.6 € Imeline helesinine Hingede Kabel ning rohkelt hubaseid kohvikuid tervitavad kohalike hõrgutistega. Raske on Portosse mitte armuda, vähemalt üheks päevaks.\nHoia silmad lahti ja saad piiluda sisse huvitavatele kuntinäitustele, millede külastamise boonuseks vanades uhketes linnades on loomulikult võimalus imelist arhitektuuri imetleda ka seestpoolt. See näitus oli Manuel Antonio Boaventura’st, mehest, kes 1963 leiutas kuulsa totaka plasthaamri, millega saab kaaslasele pähe taguda nii, et valukarje asemel kostab piiks. Tasuta sissepääs.\nKüsimuste korral kommentaarium, eks 🙂 Vastan meeledi, Tiiu\nLas ma nüüd natukene siin lõpus kiidan meie toodet ka. TUUB merino on selline asi, ilma milleta mina oma elu enam ette ei kujuta. Päriselt ka. Ta on mulle nagu mingi turvaisik või teine nahk. Imepeen super fine merino on soe ja pehme, aga õhuke ja üldse ei hammusta. Tal on lugematu hulk häid omadusi, umbes nagu päike või kallistus 🙂 Meriino vill juhib niiskuse nahalt eemale, seega ei ole temaga külm ka siis mitte, kui kangas on niiske vihmast, higist või vette kukkumisest. Ta hingab absoluutselt, nagu naturaalsele kiule loomuomane. Meriino TUUB hoiab talvel keha ja pepu sooja, ilma et sul oleks tohutu paks polster seljas, teda võib kanda iga teise rõiva all lisakihina ja nn vahelülina, suvel aga iseseisvalt kleidi või seelikuna, ning usu või mitte, aga temaga ei ole tapvalt palav. Kogu aeg on selline parasjagu hea. Minu juttu lugedes arvesta, et ma olen külmavares, muidugi. Eestimaal on ta 100% kõigile, ka soojavarestele sobilik nii jaaniööl kui ka jõululaupäeval. Viimasena toon välja eriti matkasellidele üliolulise omaduse, aga ka teistele, kes ei ole pesukaru tüüpi – merino TUUB ei võta halba odööri külge isegi kui sa käid temaga 11 päeva palverännakul ning mõnel jahedamal ööl magad ka TUUBis. Rannas või rännuteel olles on ilma õlapaelteta hilbuga hea delikaatselt riideid vahetada, kui oled reisisell, siis saada aru mu mõttekäigust 😉 Hea teada, et merino vill on ka UV kaitsega ning sobib mõnusalt jahedal ajal kapuuts-sallina kanda, arvestatav toode mütsi ja salli asemel! Vot selline asi on TUUB #merino. Väljast väike, aga sisult suur. Osta omale ka kui tahad:\nMatkaselli soodustus – kasuta ostukorvis koodi CAMINO\nTagscamino, jalgsimatk, kompostela, palverännak, pilgrim, portugali_matk, tiiu_roosma, TUUB\nNext PostNext Miniseelik, kleit või sall-kõik ühes?!?!


Selle aasta alguses anti avapauk uueks võidurelvastumiseks tuumarelvadega - Forte\nPriscilla nimelise tuumapommi katsetus Nevadas 1957. aastalFoto: U.S. Department of Energy / SWNS\nINF-lepingu aeg saab sellega ümber, kuigi põhilise panuse tuumasõjaohu vähendamiseks on leping juba andnud, arvestades, kui palju tuumarelvi on just selle lepingu järgi likvideeritud. Desarmeerimisele aitas rohkem kaasa NSV Liidu kui riigi lõpp 1991. aastal ja tekkinud olukord, kus endistel NSV Liidu osadel (Valgevenel, Kasahstanil, Ukrainal) oli majanduslikult tulusam oma pinnal olnud tuumarelvad likvideerida.\nKaasnes ka strateegiliste relvade vähendamise leping START I, mis sõlmiti 1991 ja ratifitseeriti 1994. INF-lepinguga likvideeriti kõik maapinnalt teele saadetavad ballistilised ja tiibraketid, nagu ka stardiseadeldised, mille laskekaugus oli 500 kuni 5500 kilomeetrit, kuid see ei puudutanud tuumatriaadi teisi osi – merelt ja õhust teele saadetavaid tuumarakette. START I pani aga tuumarelvastuse ülempiiriks mõlemale poolele 6000 lõhkepead, tuues kaasa 80 protsendi tuumarelvade likvideerimise.\n1993. aastal alla kirjutatud START II leping oleks lõhkepeade piirarvu vähendanud veel 3000 kuni 3500 peale, aga see leping jäi jõustamata. 2003. aastal jõustus üldsõnalisem Moskva ehk SORT (strateegilise ründerelvastuse vähendamise) leping, 2011. aastal aga START I ja SORTi asendanud uus START leping, mis peaks 2021. aastaks vähendama strateegiliste tuumarelvade stardialuseid veel poole võrra.\nINF-leping oli tippsaavutuseks USA presidendi Ronald Reagani ja tollase NSV Liidu liidri Mihhail Gorbatšovi vahelisel pingelõdvendusel 8. detsembril 1987 ja selle tähtsust alahinnata on võimatu. Enne seda oli maailma jõudude tasakaalu garantiiks vastastikune tagatud hävitamine (mutually assured destruction – MAD) tuumarelvalöökidega, mille tagajärjel poleks kummagi poole infrastruktuurist ja rahvastikust palju järele jäänud. Eriti lähedal oli maailm tuumasõjale Berliini ja Kuuba kriiside ajal 1961–1962, ja teist korda 1983. aastal, mil Moskvas oli võimule tulnud ülimalt paranoiline KGB-ga seotud juhtkond.\nMaailmas oli 1980. aastate keskel kokku ligemale 70 000 tuumalõhkepead, mis olid suunatud vastaste sõjalistele rajatistele ja asustatud kohtadele, neist ligi 40 000 nõukogude arsenalis. USA tuumarelvastuse tipphetkeks olid olnud 1966. aasta 31 175 lõhkepead, järgnevalt suunati rohkem raha kosmosevallutusse ja 1987. aastaks oli USA tuumarelvade arv juba mõnevõrra vähenenud. Aatompommide ja vesinikpommide järel töötati USA-s välja juba neutronpomme, NSV Liit polnud aga majanduslike raskuste tõttu enam võimeline senises tempos jätkama.\nEsimese põlvkonna tuumapommideni, nn aatompommideni jõuti Trinity katsetusega 16. juulil 1945 USA Manhattan-programmi käigus. Neid relvi kasutati kahel korral ka sõjas – 1945. aasta augustis Jaapani Hiroshima ja Nagasaki linnade vastu. Surma sai ligikaudu 200 000 inimest, hirmutades maailma niivõrd, et hiljem pole tuumarelvi kordagi sõjas kasutatud. NSV Liit sai oma esimese aatompommiga valmis 1949. aasta augustiks, Suurbritannia 1952. a, Prantsusmaa 1960. a, Hiina 1964. a, India 1978. a, Iisrael (ja nendega koostöös ka Lõuna-Aafrika) hiljemalt 1979. a, Pakistan 1998. a, Põhja-Korea 2006. aastaks.\nTeise põlvkonna ehk termobaarilise relva või vesinikpommini jõuti esimese katsetusega USA-s 1952. a, NSV Liidus 1953. a, Suurbritannias 1958. a, Hiinas 1967. a, Prantsusmaal 1968. a, Põhja-Koreas väidetavalt 2016. aastal. Võimsaima vesinikpommi lõhkamiseni jõuti nn Tsar Bomba (50 MT) katsetusega Novaja Zemlja kohal 1961. aastal.\nNeutronpommi tootmiseni jõuti vaid USA-s 1981. aastal, viimane neutronpomm likvideeriti aastal 2011.\nTäna on tuumariikide arsenalis oluliselt vähem relvi. Arms Control Association ja Stockholmi rahu-uuringute instituut väidavad 2018. aasta raportis, et Venemaal on praegu 6850 tuumalõhkepead, millest laskevalmis on 1444. USA-l on 6550 tuumalõhkepead, millest 1350 on laskevalmis. Enamik veel lammutamata relvi on kas maha kantud või ladustatud. Samuti arvatakse, et Prantsusmaal on 300, Hiinal 280, Suurbritannial 215, Pakistanil 145, Indial 135, Iisraelil 80 ja Põhja-Koreal 15 tuumarelva. Lõuna-Aafrika oli ise valmis oma tuumarelvastuse juba 1992. aastal likvideerima.\nDesarmeerimislepinguid tuumarelvastuse vähendamiseks on aga omavahel sõlminud vaid Moskva ja Washington, ülejäänud tuumajõududelt pole võetud mingeid kohustusi tuumarelvastuse vähendamiseks. Riike, kes üritasid endale ise tuumarelvi välja töötada, on olnud ridamisi nii Ameerikas, Aasias, Aafrikas ja isegi Austraalias, aga õnneks enamik neist tulemusteni ei jõudnud.\nTuumasõja korral oleks Briti pommid tapnud Eestis vähemalt 355 000 inimest


Tutvustus – Lasva Käsitööselts\nKes oleks osanud arvata, et 1995. aasta oktoobris Lasva rahvamajja kokku tulnud nahkehistööringist saab Lasva Käsitööseltsi näol paikkonna seltsitegevuse teerajaja. Tempokalt alustanud ning 1996. aasta märtsikuus registreeritud käsitööselts koondab peamiselt aktiivseid maanaisi, kel on ühine soov elukestva õppe väärtustamise kaudu paikkonna majandus- ja kultuurielu edendada.\nJuba sama aasta detsembris loodi seltsi juurde koolituskeskus Maarahvaõpistu, mis pakub tänaseni kohalikele võimalust vaimuelu virgutada ning ennast täiendada.\nJärgmise sammuna avati 1997. aasta septembris valla käest renditud majas õppeklassid. Oma õla panid alla nii vald kui ka erinevad fondid. Ruumide kapitalremont ja kaasaegne sisustus loovad võimaluse põnevate käsitöökursuste ning teiste vabahariduskoolituste läbiviimiseks.\nTäna on populaarseimaks kursuseks portselanmaal. Kui me sellega alustasime, levis uudis kulutulena ka ümberkaudsetesse valdadesse ning ajapikku kaugemalegi. Sealsed huvilised käisid meil kogemusi omandamas ning kui leidsid võimaluse omale vahendid hankida, korraldavad kursusi meie eeskujul juba oma kodukandis. Nii on praeguseks koondunud hulk aktiivseid harrastusmaalijaid Uue-Antsla naisseltsis ja Valgamaal Lüllemäe Rahvaõpistus. Portselanmaal on meid sidunud ka Soomega, nimelt on meil meeldiv koostöö portselanmaaliajakirja Posliini Plus peatoimetaja Aira Suomelaga ning Reisjärve Kristliku Õpistuga. Kümmekond suve on meie seltsi liikmed käinud portselanmaali alaseid teadmisi omandamas Reisjärvel, õpetajateks professionaalid kogu maailmast, suurmeistrid selle sõna kõige ehedamas tähenduses.\nOma tegevusega ei jää me üksnes maja seinte vahele: lisaks Võrumaa seltsidele oleme käinud kogemusi omandamas Viljandi-, Tartu- ja Põlvamaa nais- ning külaseltsides. Oleme tähistanud seltsiliikmete sünnipäevi, kohtunud tuntud inimestega ning käinud üheskoos piknikul, õppeekskursioonil ja teatris.\nSeltimaja naabrus Lasva rahvamajaga ja koostöövaim on kaasa aidanud kohalike kultuuriürituste edukale läbiviimisele. Ettevõtmine, mis seltsi tegutsemise algusaastatel Lasvale kogu maakonnas ja Eestiski tuntust kogusja paljudele lastele jõulude eel rõõmu tõi oli “Lasva Imeline Jõulumaa”.\nPõnevad tegevused ning soov oma kätega meisterdada on leidnud huvi lastegi seas. Nii toimus tänavu suvel juba 21. korda, seltsi eestvedamisel, valla põhikooliealistele laste võru keele, käsitöö ja loodusteaduste huvilaager.\nKodupaiga mineviku ja vaatamisväärsuste tutvustamiseks on valminud 20 kaardist koosnev pildikomplekt “Lasva valla kultuuriloost I”. Kaartidele on koondatud Lasva kultuuriloolised vaatamisväärsused, kaunid loodusobjektid ning tuntud inimesed, pöördele on lisatud objekti lühikirjeldus. Kiriku 120. aastapäevaks ilmus voldik “Pindi kirik, aeg ja inimesed”. Ühele kogukonnale on oluline säilitada ja tutvustada paikkonna pärandit.\nKorduvalt on Lasva Käsitööseltsi tunnustanud kohalik omavalitsus. 1999. aastal tunnustas Võrumaa Täiskasvanud õppija komisjon Lasva Maarahvaõpistut aasta koolitaja tiitliga ning 2007. aastal tiitliga koolitajasõbralikum organisatsioon.\nLasva käsitööseltsi kõrgeimaks organiks on üldkoosolek, mis koondab 22 liiget. Üldkoosolekute vahelisel ajal juhib seltsi kolmeliikmeline juhatus, kuhu kuuluvad seltsi juhataja Sirje Kuuseorg, Tea Kallaste ja Tiiu Hirv.\nMeeldivate kohtumisteni Lasva käsitööseltsis!


Hepatiit - Hiv\nHepatiit on maksapõletik, mida võivad põhjustada viirused, alkohol, narkootikumid, ravimid ja mitmed muud tegurid. Tuntumad viiruslikud hepatiidid on B- ja C-hepatiit.\nB-hepatiit levib eelkõige kaitsmata seksuaalvahekorra ajal sperma ja tupevedeliku kaudu, aga ka otsesel kontaktil nakatunud verega. B-hepatiidi sümptomid on väsimus, iiveldus, gripitaolised sümptomid ja kõhuvalu. Need ilmnevad kahe kuni kuue kuu möödumisel nakatumisest. Mitu päeva pärast nende sümptomite ilmnemist võivad nahk ja silmad kollakaks muutuda. Uriin muutub tumedaks nagu seisnud tee ja väljaheide muutub väga heledaks. B-hepatiit võib kulgeda ka ilma sümptomiteta, see sõltub maksapõletiku tõsidusest.\nÜheksal inimesel kümnest kaob viirus iseenesest. Ülejäänutel kujuneb välja krooniline B-hepatiit. Need inimesed on nakkusohtlikud.\nB-hepatiiti diagnoositakse vereanalüüside põhjal. Lisaks võib arst teha lisaanalüüse maksahaiguse kindlaks tegemiseks. Kroonilise B-hepatiidi diagnoosi ja raviga tegelevad gastroenteroloogid ja nakkushaiguste arstid. Haiguse ägedas faasis ravitakse ainult sümptomeid. Kroonilise B-hepatiidiga patsientide ravi eesmärk on saavutada püsiv viirusehulga vähenemine veres ja maksapõletiku või -kahjustuse ulatuse vähenemine.\nKuidas saad vältida B-hepatiiti nakatumist?\nB-hepatiidi vastu on võimalik lasta end vaktsineerida\nSeksuaalvahekorra ajal kasuta kondoomi\nVäldi ühiste süstlanõelte ja selliste isiklike tualett-tarvete kasutamist, millel võib esineda verejälgi (hambaharjad, pardlid, maniküürikäärid, juukselõikurid)\nC-hepatiit levib peamiselt nakatunud vere kaudu. Viiruse ülekandeks piisab isegi ühest veretilgast. Seksuaalsel teel levib nakkus harva.\nSümptomiteks on väsimus, naha ja silmade kollasus, seedehäired, tume uriin ja hele väljaheide, kõhuvalud, palavik. Haigusnähtusid esineb ainult umbes ühel kolmandikul nakatunutest ning needki on sageli nii kerged, et inimene ei pruugi taibata, et on nakatunud. Paljudel nakatunud inimestel ei pruugi aastaid sümptomeid ega kaebusi esineda.\nB-hepatiidiga võrreldes on organismi immuunsüsteemil C-hepatiidist tunduvalt raskem vabaneda. Kaheksal nakatunul kümnest tekib kauakestev või krooniline C-hepatiit. Võivad tekkida fibroos, maksatsirroos, maksakoe armistumine, lõppstaadiumis ka maksapuudulikkus, samuti maksavähk. See kõik toimub tavaliselt väga pika aja jooksul. C-hepatiiti põdevate inimeste maksa seisund halveneb väga erineva kiirusega ja seda ei ole võimalik täpselt prognoosida. Mõnel inimesel ilmnevad vähesed muutused 20 või isegi 30 aasta jooksul, samal ajal kui teisel võib tsirroos tekkida juba kümne aastaga või kiiremini.\nC-hepatiidi diagnoosimine ja ravi\nC-hepatiiti saab diagnoosida vereanalüüsi abil, vajaduse korral tehakse lisauuringuid. Kroonilist C-hepatiiti diagnoosivad ja raviga tegelevad gastroenteroloogid ja nakkushaiguste arstid.\nEestis on kasutusel uuemad C-hepatiidi ravimid, mis toimivad otseselt viirusesse, on tõhusamad ja paremini talutavad võrreldes varem kasutatud ravimitega. Neid ravimeid määrab nakkushaiguste arst või gastroenteroloog, ravikindlustatud patsientidele on need ravimid haigekassa soodustusega.\nKuidas saad vältida C-hepatiiti nakatumist?\nVäldi ühiste süstlanõelte ja selliste isiklike tualett-tarvete kasutamist, millel võib esineda verejälgi. Näiteks hambaharjad, pardlid, maniküürikäärid, juukselõikurid.


Mõtte maalida poekotte, sain Pisihaldjalt. Loooomulikult oleksin ma tahtnud joonistada nende peale samasugused "nukud" ja lepatriinud, nagu tema teeb, aga mida ei suuda, seda ei suuda. . Seega mõtlesin kasutada hoopis rahvuslikke mustreid. Ja mulle endale hakkasid need väga meeldima, seega on mul mõtteis neid maalinguid veel teha.\nMinu kodukoha Karja tanukirjaga kott:\nMuhu tikandist inspireeritud mustrid:\nMusrid M.Kaarma "Eesti Rahvarõiva" raamatust.\nMareli kirjutas selle posti - Link - kommentaarid (49)