Näitan 30 postitust - vahemik 61 kuni 90 (kokku 448 )\nEriti ei meeldinud see, kuidas ütles üht ja minuti pärast juba oli meelt muutnud. Iseloom ei meeldinud. Oli muidu selline kauni välimusega kunstiinimene.\nSellised naised vist sobivad ainult heteromeestele, kes neid üsna edukalt välja kannatavad.\nSel põhjusel, et ta on lihtsalt naine.\nNojah, sellepärast ütlesingi, et ega ma ju teda ei tunne. See on hetkel fluidum 100%.\nKohtusite see nädal? Juhtus midagi? Ikka tunded?\nMis mõttes? Tunded tunneteks, kui inimese iseloom ja mõttemaailm on kardinaalselt erinev, ei saa ju miskit välja tulla. Jutust juba on aru saada kui erinevad me oleme.\nPole lootagi, et see raha otsa saaks.\nMakstaksegi ainult mõnele, et oleks massiteabevahendeid massiajude väänamiseks. Kui see oma töö on ära teinud, pole vaja enam maksta, lambakari rabab tasuta, sest uskupöördumine on juba toimunud.\nEi, sel nädalal ei kohtunud.\nJa ikka mõtled talle või on nii, et kui ei näe, siis läheb natuke juba meelest?\nEi lähe meelest, esimene mõte hommikul ja viimane õhtul. Alateadvuses istub ka korralikult.\nJäta see vaene heteronaine rahule ja leia endale kuskilt gaylehelt lesbipartner.\nTa on kindlasti lesbi, see on selge 🙂\nKuidas sa seda tead, kui ta sulle eemalt lihtsalt meeldima hakkas? Bi, jah, aga lesbi? Ja ma ei mõtle üldse mehelikku naist või sellist, keda mõni arvab, esindab lesbinaisi, vaid see, kuidas inimene suhtleb jne võib kõik olla petlik.\nSee on sinu soovunelm ja märg fantaasia mis su peas seda räägib.\nKas sa teadsid juba enne “armumist”, et ta on lesbi või hakkasid nüüd googeldama? 😛\nNojah, igal juhul otsustasin, et olen ikka vana, paks, kole, laisk jne ning ei näe endal šanssi selle kauni lesbi juures. Seega teema closed. Minu õnn siinkohal, et dead end suhted minu jaoks koheselt ka oma võlu kaotavad.\nSa ütlesid, et te oleksite nagu Piper ja Alex. Ma ei ütleks, et Piper oleks paks ja kole. Vana? Seda arvad sina. Ei pidanud olema ju dead end? Miks sa ei lähenenud siis nii, nagu lubasid? Või lähenesid ja ta ütles, et on hetero? Okei. Kaotas võlu, ometi oled ikka veel sisse võetud sellest naisest? Midagi ei saa enam aru.\nNo seda ütlesin kohe, et ma ei ole algataja/läheneja tüüp. Seda esiteks. Aga ei, ma ei kohanud teda ka sel nädalal mitte. Lihtsalt hakkasin kuidagi kainemalt analüüsima situatsiooni. Mida oleks mul talle pakkuda? Mitte midagi.\nParem olla mitte läheneja tüüpi kui selline, kes mängib raskesti kättesaadavat või muutub lausa ülbeks. Pärast on ikka väga raske mõistatada, mida naine soovib. Mida sul oleks mehele pakkuda? Mida üldse peab pakkuma, kui oled eluga hakkamasaav täiskasvanu. Ma ei tea, minu meelest kõneleb siin madal enesehinnang. Nojah, võib-olla ta luges seda teemat ja tundis end ära, siis võib-olla ei ilmu sinna kohta, kus te kohtusite. Pealegi ega see ei olnudki kindel ju, et keegi võõras hakkab meeldima ja siis te hakkate iga nädal kokku saama. Tavaliselt ikka on nii, et kui kumbki midagi ei algata, ega siis lõpuks kaob üks ära ja leiab uue trenni/tegevuse. Kahju muidugi, aga ega see paha pole, et hakkad üle saama. Võib-olla tuleb veel teinegi amrumine lähiajal.\nInimesel võis midagi elus ette tulla, miks ei saa praegu kohtuda. Kuid naiivne on koketeerida, et huvitav mida teine naine mult küll ootab. Huvitav, mida mul on talle pakkuda? See on juba ikkagi natuke naiivne kuna mõlemad ju teavad, mida soovivad. Raskesti kättesaadavat mängib ju hoopis teemaalgataja.\nNo äkki jäi haigeks? Või ei julgenud sa ise minna. Või tajus ta sinu tundeid, aga kuna tema neile vastata ei tahtnud, siis eemaldus ja valis teise koha.\nAga nagu ma ennustasin, ei osutu sa muffigi. Kus on nüüd see Kägu, kes lõugas ühes teemas, kuidas naised elavad enda loodud piirides ja lihtsalt ei luba endale lesbiks “hakata”? 🙂 Võib-olla ongi hea, kui hakkad üle saama, aga vähemalt oli hea tunne ennast jälle ELUS olevana tunda, eks? Et pole veel päris tuim ja suudad tunda küll. Aga sina eemaldud sussi sahistades vasakule ära…\nMu tunded on sügaval peidus, mu mötteid keegi ei tea.\nMu muresid keegi ei tunne, mu valusid keegi ei näe.\nMu süda on soojust tulvil, mu hing on habras kui lill.\nMu kirg on kuum kui tuli, mu sisse ent keegi ei näe.\nMu tunded on sügaval peidus, mu möistus püüab neid teiste eest varjata.\nEriti ei saa aru, mis sa selle pakkumise all mõtled. Algatuseks võiks lihtsalt suhelda ja tutvuda, mitte läheneda füüsiliselt, katsuma ja kallistama ei hakka kedagi ilma tema nõusolekuta. Isegi siis, kui väga tahaksid. Kui juba guugeldada said, siis oleks võinud ju sõbralisti lisada. Kui ta on lesbi, siis ta suhtleks ilmselt julgelt naistega, esialgu ja võib-olla hiljemgi tuttavana. See on juba üks asi, aga teine asi on öelda, et oled vana, kole, paks ja laisk, kuigi algul ütlesid, et proovid rohkem suhelda. Negativistlik suhtumine. See olukord selleks, aga paljude asjadega on nii, et kui sa mingitki initsiatiivi ei näita, motivatsiooni ei ürita leida ja rakendada, ega siis jääd niisama passima, unistama, mõtlema. Elasin kaasa, sest armumine on hea tunne ja harva on nii, et kaks bi-d, või lesbit võivad teineteist leida, kasvõi lihtsalt veidi suhelda. Sest tore on suhelda inimesega, kellega tõsiselt tahaks suhelda. Peale selle tunnevad mõnikord mõlemad seda sidet, aga kumbki ei võta midagi ette, sest pole kunagi olnud algataja, läheneja, esimese sammu tegija. Samas ma saan aru, et rahvarohkes kohas on raskem suhtlema hakata, kahekesi ruumis olles on märgatavalt kergem jututeemasid leida.\nNo vot ma ei ole selline, et lisan kellegi endale sõbralisti. Sellest oli juttu ka enne, et ma ei ole esimesena läheneja tüüp. Ning jah, arusaadav, et kui kumbki pool midagi ei tee selleks, et midagi juhtuks, siis ei juhtugi midagi. 🙂\nJa muuseas, kahetsen, et googeldasin.\nMis aga puudutab seda, et midagi võiks juhtuda, siis minu nägemuses see peaks juhtuma ilma selleta, et kumbki pool selleks midagi spetsiaalselt ette võtaks – see kõik peaks toimuma spontaanselt, iseenesest jne, mitte kalkuleeritult ja planeeritult – sellist suhet ega ka mitte algust ma ei taha. Ehk siis põhimõtteliselt jah, ma usun seda, et kui midagi on määratud juhtuma, siis see ka juhtub – nagu välk selgest taevast toimus nn armumine, peaks sellele samal viisil ka midagi muud järgnema, spontaanselt ja ilusalt.\nKohe huvitaks see inimese nimi, kellel tuleb googeldades välja tema seksuaalne orientatsioon.\nEhk siis põhimõtteliselt jah, ma usun seda, et kui midagi on määratud juhtuma, siis see ka juhtub – nagu välk selgest taevast toimus nn armumine, peaks sellele samal viisil ka midagi muud järgnema, spontaanselt ja ilusalt.\nEt mõlemad istuvad teine teises toanurgas oma pepukese peal ja lillegi ei liiguta, siis sünnib nende vahel midagi spontaanset ja ilusat. Eksole… ahh, ma enam ei viitsi.\nEriti, kui teemaalgata on enda arust mingi googeldamise järgi heteronaise oma kiimas unenägude järgi lesbiks fantaseerinud.\nMis siis füüsilisel puudutamisel viga on, et seda teha ei julge kui naine meeldib? Rääkida võid ju sõbrannadega ka.\nNo vot, eks see ongi keeruline teema ja pole teada kust jookseb kellegi piir ja algab space. Igal juhul minu veendumus (mis samas baseerub ka senisele kogemusele, tõsi küll – meestega) siiski on, et kui miski peab juhtuma, siis see juhtub nagunii. Aga ka see on muidugi absoluutselt tõsi, et kui ennast ikka üldse mitte näole anda, siis ei saa ju midagi ka juhtuda 🙂\nNäole andmisest on suhte alustamiseks siiski vähe. Pakun välja, et variant a-lenda füüsiliselt peale. Suudle teda näiteks. Tundub radikaalne, kuid kaua sa ikka käid nagu kass ümber palava pudru? Variant b on talle otse öelda, et meeldib sulle ja oled temast huvitatud.


Hüpofüüsi adenoom ja alkohol - Tsirroos September\nTuumori arengu etioloogia\nHüpofüüsi nimetatakse keskseks endokriinseks näärmaks, mille peamised ülesanded on tagada kasvuprotsess, keha metaboolsete protsesside reguleerimine ja paljunemine. Hüpofüüsi lokaliseerimine on aju, nimelt Türgi saduli alus. Iga hüpofüüsi osa täidab teatud funktsioone inimese kehas:\nesiosa - hormoonide tootmine, mis stimuleerib kilpnäärme toimimist, munasarjad, keha kasvu;\nneurohüpofüüs - vee-soolasisene ainevahetuse ja oksütotsiini reguleerimine.\nOn juhtumeid, kui hüpofüüsi tekitab hormoonide liigne kogus, suurenemine, mis on hüpofüüsi adenoomide, st kasvaja, arengu alus. Sellel on palju põhjuseid:\nneuroinfektsioonide areng, näiteks meningiit, brutselloos, poliomüeliit, süüfilis jne;\nraseduse mõju kehale erinevate mürgiste ainete, ioniseerimise ning selle aja jooksul keelatud narkootikumide kasutamise kohta;\nkilpnäärmehaiguste inimkeha, mis on autoimmuunse või põletikulise iseloomuga ja millega kaasneb selle toimimise rikkumine;\nnaiste ja munandite kaasasündinud munasarjade haigused meestel;\nsuguelundude omandatud patoloogiad;\nkolju ja aju kahjustus, samuti koljusisene hemorraagia;\nhaiguse geneetiline eelsoodumus (kui ema või isa on diagnoositud paljude endokriinse adenomatoosiga, suureneb hüpofüüsi adenoomi oht sündimata lastel);\nKui naine võtab pikka aega kombineeritud suukaudseid rasestumisvastaseid vahendeid, võib see suurendada ka hüpofüüsi adenoomide riski.\nMeditsiinipraktikas liigitatakse hüpofüüsi kasvaja mitut tüüpi sõltuvalt selle suurusest ja ka sellest, kas adenoom toodab hormoone. Nii on:\nEsimesel juhul peab tuumori diagnoosimine hüpofüüsi mikroadenoomiks olema väiksem kui 1 cm. Makroadenoom on kasvaja, mille väärtus on suurem kui 1 cm.\nKui räägime adenoomi hormoonide tootmise võimalusest, siis võib see olla:\nHüpofüüsi adenoomide hormonaalset aktiivsust silmas pidades tuleb välja tuua:\nadrenokortikotroopne hormooni tootv kortikotropiin;\nkasvuhormooni tootva kasvuhormoon;\nprolaktiini tootvad prolaktiin;\ntüreotropiini tootvad kilpnääret stimuleerivad hormoonid.\nMitteaktiivsed adenoomid on onkotsütoom, see tähendab pahaloomulise kasvajaga kasvaja ja kromofobne etioloogia adenoom, mis koosneb kromofoobilistest rakkudest. Meditsiinistatistika kohaselt on peaaegu kaks kolmandikku ajuripoeetilistest kasvajatest kromofoobsed adenoomid.\nSamuti on tasuline hüpofüüsi kasvaja klassifitseerimine sõltuvalt sellest, mis piirkonnas see hõivab:\nmadala asetusega adenoom;\nVähem harv, kasvaja asub korraga mitmes kohas, see on ulatuslik.\nMillised sümptomid on seotud hüpofüüsi kasvaja arenguga?\nKõik hüpofüüsi kasvaja sümptomid võib jagada kaheks suureks rühmaks:\nHüpofüüsi adenoomide silmahaigused-neuroloogilised sümptomid esinevad närvikiudude, eriti visuaalsete kiudude kasvajaga kokkusurumise taustal. Patoloogia sümptomid - spetsiifiliste hormoonide tekke tagajärg adenoomiga.\nNahaaluste ja neerupealiste silmahaigused võivad naistel ja meestel olla erineva intensiivsusega, mis määratakse adenoma suuruse järgi. Näiteks võib mikroadenoom areneda ilma silma-neuroloogiliste ilminguteta. Seda võib seletada asjaoluga, et kasvaja on lokaalne Türgi sadul sees ega lähe kaugemale tema joonest. Macroadenoom areneb koos raskete sümptomitega:\naeglase iseloomuga sagedased peavalud, mida valuvaigistite abil raske kõrvaldada (valu lokaliseerimine - eesmine, ajutine ja silmapilk);\nvisuaalsüsteemi kahjustus - nägemisväljade muutumine, mis tekib teatud närvide poolt kasvaja tõttu (kui närvide kokkusurumine toimub pikka aega, nägemisteravus võib väheneda, mida kahjuks ei korrigeerita isegi läätsede kandmisega);\ntopeltnägemise välimus, strabismus, mis tekib närvide kokkusurumise tõttu, mis innustuvad lihaseid;\ntäheldatud on nasaalseid ummikuid patoloogiaprotsessi levikuga elundi siinustel (samuti võib täheldada käärsoole väljalangemist nina kaudu);\nHüpata kaliumi kokkusurumise tõttu tekib teadvuse kadu hüpofüüsi adenoomide arengus, mis asub ülemises osas.\nPatoloogia sümptomid, näiteks hüpofüüsi kasvaja endokriinsed tunnused, on järgmised:\nkilpnäärme talitlushäire, mis väljendub inimese üldises halb enesetunne, koe turse esinemine, mis põhjustab kehakaalu suurenemist, naha kuivamise suurenemist;\nseksuaalfunktsiooni rikkumine, mida väljendatakse impotentsuse, viljatuse, naiste menstruatsioonitsükli ebaõnnestumisel;\nneerupealiste närvisüsteemi häired, mis peegeldub vererõhu languses, üldises halb enesetunne, toidu huvi kaotamine, iiveldus ja oksendamine;\nkui lapsel tekib adenoom, võib see olla stunting.\nAju hüpofüüsi adenoom jaguneb kasvaja tekitatud hormooni tüüpidest:\nsomatotropinoom: ebaproportsionaalne osa kehaosade (jalgade, käte) kasvu, liigne kaal, ülemäärane higistamine, ülekaalulised mürad ja tüükad, diabeet;\nkortikotropinoom: ebaõnnestumine vererõhul (selle suurenemine) - juuste kasvu suurenemine organismis, liigne kaal, lihaste nõrkus, metastased muudes kehapiirkondades (harva);\nprolaktinoom: menstruaaltsükli häired, seksuaalfunktsiooni häired, akne nahal, seborrea esinemine;\ntüreotropinoom: suurenenud higistamine, üldine halb enesetunne, kehatemperatuuri tõus, vererõhu tõus (suurenemine), südame rütmihäired (rütmihäired), kõhulahtisus, urineerimishäired, emotsionaalne stress.\nAdenoma diagnoosimine ja ravi\nÕige diagnoosi andmiseks ja piisava ravi määramiseks on vaja läbi viia teatud uuringud, mis aitavad mitte ainult kinnitada adenoomide esinemist, vaid ka eristada seda teistest patoloogilistest osadest selles peaosas. Kõigepealt arst leiab välja, millised sümptomid ilmnevad kavandatud patsiendil ja millistel asjaoludel. Pärast anamneesi kogumist viiakse läbi laboratoorseid ja riistvarauuringuid:\nkasvaja immunohistokeemilise uuringu läbiviimine;\nCT ja MRI (kompuutertomograafia ja magnetresonantstomograafia), mille pildid aitavad tuvastada häireid Türgi sadul.\nUuringu tulemuste põhjal määrab arst hüpofüüsi adenoomravi, mida saab läbi viia kahes vormis:\nHüpofüüsi adenoomide kirurgiline ravi on kasvaja eemaldamine endoskoopilise transsfenoidaalse meetodiga. Operatsiooni ajal ei tehta sisselõikeid ja eemaldamine toimub läbi nasaalse läbipääsu sondi ja minivarustuse abil. Prognoos pärast sellist operatsiooni on üsna soodne:\nkuni 90% mikroadenoomide eemaldamisel;\nkuni makrodenoomide eemaldamisel kuni 70%.\nTeine meetod adenoomist vabanemiseks on kiiritusravi või radiosurgia, mille käigus eemaldatakse tuumor, paisates selle õhukesele kiirgusele. Prognoos pärast radioteraapiat on soodne.\nMillised tüsistused võivad tekkida ja milline on prognoos\nEbaõige või hilinenud ravi kõige levinumad tagajärjed on järgmised:\nnägemisvõimaluse mõju, näiteks nägemise täielik kaotus;\nendokriinsüsteemi toimimise mõjud, näiteks hüpopiituitarismi areng;\nmõjud, mida väljendatakse adenomi ümberkujundamisel, näiteks pahaloomulisest kasvajast.\nTaastumise protsent, see tähendab prognoos, sõltub otseselt sellest, kui suur oli adenoom ravi alustamise ajal. On tõestatud, et prognosis on naissoost haiguse ravimisel soodsam. Visuaalse funktsiooni täielik taastamine on võimalik hüpofüüsi adenoomide avastamisel ja ravimisel, mis ilmnevad arengu esialgsetes etappides, samas kui tähelepanuta jäetud juhtudel on kaasas halb prognoos.\nHüpofüüsi kasvaja - patoloogia, millega võib kaasneda puue, mille määra määrab ekspertkomisjon olemasolevate sümptomite põhjal:\nendokriinsed ja metaboolsed sümptomid;\nIsikuhooldusvõimalus, samuti konkreetse töö tulemuslikkus mõjutab ka puude määra kindlaksmääramist.\nKuidas vältida kasvaja arengut\nHüpofüüsi adenoomide sümptomite raskus ja ravi igal konkreetsel haigusjuhtumil on erinevad, kuid ennetusreeglid on kõik ühesugused. Nii et pärast mõningaid lihtsaid soovitusi saate märkimisväärselt vähendada sellist ohtlikku kasvajat:\naju seisundi jälgimiseks korrapäraselt visiidid spetsialisti arsti juurde;\nnakkusliku etioloogia õigeaegne ravi;\nmittekontrollitav hormonaalse kontratseptiivi kasutamine;\npea vigastuste vältimine.\nHüpofüüsi adenoomide ennetamisel on sama oluline ka inimese toitumise meetod. Te saate valida kasulikke ja ohtlikke hüpofüüsi tooted tervisele. Niisiis on kasutamine kasulik:\npähklid, mis sisaldavad A-vitamiini, B ja C-vitamiine (ka pähklid on rikas raua, joodi, magneesiumi ja tsingiga - need mikroelemendid, mis on seotud kogu organismi vananemisprotsessi aeglustumise ja hüpofüüsi toimimisega);\nlutsiini rikkad kana munad, kasulikud hüpofüüsi jaoks;\nmust šokolaad, millel on positiivne mõju kogu aju toimimisele: see aktiveerib närvirakke, stimuleerib veresooni, parandab hapniku metabolismi;\nporgandid ja merevetikad, mis aitavad parandada aju aktiivsust, sealhulgas hüpofüüsi;\nkanaliha, mis sisaldab valku, seleeni, B-vitamiini - hüpofüüsi jaoks kasulikud elemendid.\nTooted on kahjulikud aju hüpofüüsi toimimisele. Need hõlmavad järgmist:\nalkohol, mis on veresoonte spasmi põhjustajaks, rakkude toitumise protsessi katkestamiseks, nende edasiseks hävitamiseks;\nrasvane liha, kuna see on rikas kolesteroolis ja seda võib omakorda ladestuda kolesterooli naastude kujul olevatel anumatel, vähendades seeläbi selle osakonna juhtivust;\npika säilivusajaga tooted põhjustavad hüpofüüsirakkude keemilist mürgitust;\nsool - toode, mis võib põhjustada hüpofüüsi närvikiude ergutamist, mis mõjutab nende toimimist.\nInimeste toitumine peaks olema tervislik ja terviklik ning see ei tohiks sisaldada mitmesuguseid säilitusaineid ja lõhna- ja maitsetugevdajaid, mis kahjustavad närvikiudude juhtimist.\nKahjuks pole seni leitud meetodeid, mis aitaksid hüpofüüsi adenoomide tekke ohtu täielikult kõrvaldada. Kõige tõenäolisem profülaktiline aine on õigeaegne spetsialisti visiit iseloomulikke kasvaja sümptomeid.\nMis on aju hüpofüüsi adenoom? Mis on ohtlik ja ravimeetodid?\nKõige sagedamini diagnoositud aju haigused on aju hüpofüüsi adenoom. Mis see on? See on healoomuline kasvaja, mis esineb 15% -l kõigist ajukasvajatest.\nHüpofüüsi peamine näär on keha, mis reguleerib peaaegu kõigi süsteemide aktiivsust. Seetõttu on igasugune hälve tema töös ohtlik.\nHüpofüüsi lõikus on endokriinne näär, mis asetseb aju alumises osas Türgi sadulana. Hüpofüüsi eest vastutab kasvuhormoonide, suguhormoonide, ainevahetusega seotud hormoonide tootmine.\nAju hüpofüüsi adenoom on healoomuline kasvaja, mis paikneb näärmete eesmises labajal. Nina eesmine vähk on, et naised toodavad selliseid hormoone nagu TSH, ACTH, LH, FSH, prolaktiin. Hüpofüüsi adenoom tekib 30- kuni 50-aastastel inimestel. Lapsed diagnoositakse väga harva. Enamikul juhtudel on haigus asümptomaatiline, esimesed nähud ilmnevad, kui kasvaja on juba suur ja vajab eemaldamist. ICD 10 kohaselt on haigusel kood D35.2.\nHüpofüüsi adenoomi põhjused ajus pole veel täpselt kindlaks määratud. Selle sekundaarse päritoluga versioon on olemas. Esiteks muutuvad hüpotaalamused, mis hakkavad suurendama hüpofüüsi stimulatsiooni. Selle tulemusena ilmneb hüpofüüsi näärmevähi rakkude hüperplaasia (suurem proliferatsioon).\nAdenoma välimuse provotseerivad tegurid on:\nPeavigastused (eriti kuklakud).\nInfektsioonid (entsefaliit, meningiit).\nKomplitseeritud rasedus ja sünnitus.\nSõltuvalt suurusest jagatakse adenoomid mikroadenoomidesse (alla 1 cm) ja makroadenoomid (rohkem kui 1 cm). Kasvaja võib olla hormonaalselt aktiivne (60%) ja hormonaalselt inaktiivne. Teise tüüpi tuumori mõju kehale on erinev ja sellel on erinev ilming.\nHormonaalselt aktiivsed kasvajad klassifitseeritakse vastavalt nende toodetud hormoonide tüübile:\nTavaliselt ei ilmu mikroadenoom iseenesest, eriti kui see on hormonaalselt inaktiivne. Ekspresseeritud sümptomeid annab suurte suuruste adenoom, mis toodab hormoone. Adenoomi sümptomid on meestel mõnevõrra erinevad naiste sümptomitest, kuna kasvaja tekitab erinevaid hormoone.\nLihtsalt ja keerukalt\nAlkoholi mõju hüpofüüsi ja hüpotaalamuse korral\nHüpotalam-hüpofüüsi süsteem, kõige keerulisem neuroendokriinne kompleks, peetakse endokriinsete näärmete koordinaatoriks. Hüveapõletik toodab erilisi troopilisi hormoone. Ja igaüks neist hormoonidest vastutab ühe või teise endokriinse näärme konkreetse hormooni tootmise aktiveerimise eest ja hüpotalamus toodab neurosekrete ning vähendab või suurendab troopilise hormooni hüpofüüsi produktsiooni. Tuleb märkida, et see peamine endokriinne "eliit" on väga tundlik alkoholimürgistuste negatiivse mõju suhtes. Alkoholismi kodeerimist peetakse üheks kõige populaarsemaks raviks selle haiguse jaoks.\nKõik alkoholisisaldusega joogid muudavad hüpotaalamuse-hüpofüüsi kompleksi ja endokriinsetest sõltuvust. Esiteks on selle kompleksi ja suguelundite vaheline seos katki, mis on muide juba otseselt kannatanud ja alkohoolsete mürgiste tõttu halvemad. Laboratoorsed uuringud näitavad, et alkoholiga mürgitatud hüpofüüsi tase vähendab suguelundude vajadusteks troopilise hormooni sekretsiooni. Antud juhul suureneb vastassuuenduse hormoonide tootmine, mis avaldab negatiivset mõju joogi välimusele.\nEriti on mõjutatud rasedate endokriinsüsteem. Hormonaalsed puudulikkust põhjustavad mitmesuguseid tüsistusi, mis põhjustavad embrüo surma või halvema lapse sündi. Paljude aastate eest oli tõestatud, et kui vähemalt üks sisesekretsiooni näärmed töötavad halvasti, püüab rase naise keha kompenseerida hormoonide puudumist, mille tagajärjel on tema enda endokriinne süsteem liigne ja see võib kahjustada sündimata inimese elu ja tervist. beebi Lisaks sellele on laps juba programmeeritud hormoonide näljahäda, kuna tema vanemad kannatavad alkoholisõltuvuse all.\nHüpofüüsi adenoom - Näidustused, vastunäidustused, sümptomid, ravi, ennetamine\nPostitaja: admin in Adenoma 21.02.2018 Comments Off on hüpofüüsi adenoom - Näidustused, vastunäidustused, sümptomid, ravi, ennetamine on keelatud 275 vaatamist\nHüpofüüsi adenoom on näärme kude, mis paikneb hüpofüüsi esiosas. Haiguse põhjuseid ei ole veel kindlaks määratud. Arstid viitavad sellele, et riskitegurid on: nakkusprotsessid (eriti närvisüsteemis), ajukahjustus või kolju vigastus, negatiivne mõju lootele raseduse ajal. Hiljuti on ilmnenud teine eeldus - suukaudsete rasestumisvastaste vahendite pikaajaline kasutamine.\nHüpofüüsi adenoomide patogenees\nAju hüpofüüsi adenoomide esinemise ja kulgemise mehhanisme ei ole täielikult uuritud. Hüpotalamuse esmaste kahjustuste mõiste on laialt levinud, kus adenohüpofüüsi kuded on protsessi teises etapis kaasatud, hüperplaasia, adenomatoosi ja seejärel adenoomiga läbib. Samuti on olemas hüpofüüsi primaarse kahjustuse mõiste, mis mõjutab otseselt adenoomide arengut.\nHüpofüüsi adenoom võib olla hormonaalselt inaktiivne (rakud, millest see koosneb, ei toodeta hormoone) või hormonaalselt aktiivne. Hüpofüüsi adenoomide suurus on jagatud mikroadenoomideks (läbimõõt 1mm-2cm) ja makroadenoomid (üle 2cm).\nsomatotropiini tootv adenoom, mis toodab kasvuhormooni: somatotroopne adenoom; kasvuhormoon;\nprolaktiini sekreteeriv adenoom: prolaktiini adenoom; prolaktinoom;\nkortikosteroidne adenoom: kortikotroopne adenoom; kortikotropinoomia;\ntüreotropiini tekitav adenoom: türeotroopne adenoom; türetropinoom;\nfoltotropiini tekitav adenoom (lutropiini tekitav, gonadotropiline). Ta toodab gonadotroopseid hormoone.\nÜldiselt on hüpofüüsi adenoma sümptomid ebamäärased. Hormonaalselt aktiivsete adenoomide kliinilised ilmingud on endokriin-metabolismi sündroom, radioloogilised ja oftalmoneuroloogilised sümptomid. Tõenäoline endokriin-metaboolne sündroom näitab hüpofüüsihormooni liigset taset ja kasvaja ümbritseva koe kahjustuse ulatust.\nOftalmoneuroloogilised sümptomid: optilise närvi primaarne atroofia, nägemisvälja muutused ja muud ilmingud. Nende sümptomite intensiivsus sõltub otseselt kasvaja kasvust. Kui protsess paraneb, sümptomidesse lisatakse peavalu, mis on koondunud esiosa, orbitaalsesse, ajaloolistesse piirkondadesse. Valud on igemed, ei kaasne iiveldus, ei muutu keha asendis. Valuvaigistid ei vähenda sageli valu. Kui kasvaja kasv jätkub ülemise piirkonna suunas, on hüpotaalamuse struktuurid kahjustatud. Kasv allapoole provotseerib nõtkunud nina tunne, pidev nina peavalu.\nPeavalu tugevnemine silma neuroloogiliste sümptomitega tekib järsult. Enamikul juhtudel on see seotud kasvaja suurenemise kiirenemisega (näiteks raseduse ajal) või hemorraagiaga kasvajasse. See on keeruline, kuid mitte surmav komplikatsioon. Hüpofüüsi adenoomile on iseloomulikud hemorraagid ja mõnedel juhtudel viivad nad hormoonide aktiivse hüpofüüsi adenoomide spontaanseks raviks.\nRüosiidianalüüsi käigus on hüpofüüsi adenoomi peamised sümptomiteks muutused Türgi saduli suuruses ja kujul, sellest moodustunud luustiku struktuuride hõrenemine ja hävitamine. Arvutontomograafia korral võib kasvajat otse visualiseerida.\nMõnel juhul on hormoon-aktiivse vormi aju prolaktinoomi adenoomil spetsiifilised sümptomid. Naistel võib kasvaja avalduda galaktorrea amenorröa sündroomina. Ühe kolmandiku kasvajaga naiste hulgas on mõõdukas rasvumus, peanaha seborröa, libiido vähenemine, anorgasmia. Meestel on kasvaja peamine endokriinne manifest - impotentsus või libiido langus.\nKasvuhormoon avaldub kliiniliselt laste akromelagia või gigantismi sündroomi korral. Lisaks sellele haigusele iseloomulike skeleti ja pehmete kudede muutustele võib tekkida rasvumine ja diabeedi sümptomid, kilpnääre tihtipeale suureneb (selle funktsioonid ei muutu). Sageli esineb papilloomide, tüükad, naha rasvumise suurenemine, tugev higistamine, efektiivsuse vähenemine.\nKortikotropinoosid on haruldased hüpofüüsi adenoomid. Praegused tõendid viitavad sellele, et korvamürgistoomi leitakse peaaegu alati Hisenko Cushingi tõvest. Kortikotropinoomid on metastaaside suhtes kõige sagedasemad (võrreldes teiste tüüpi hüpofüüsi adenoomidega). Kortikotropinoomide silmaümbruse nähud sageli ei ilmu, kuna nende tuumorite diagnoosimine esineb peaaegu alati varases staadiumis. Üks kasvaja esinemise indikaator on endokriinne vaimne häire.\nThürotropinoosid ja gonadotropinoomid on haruldased hüpofüüsi adenoomid. Nende manifestatsioonid sõltuvad sellest, kas need esinevad primaarsete tuumoritena või on tekkinud sihtmärgi pikaajalise kahjustuse tõttu.\nHüpofüüsi adenoomide diagnoosimise peamine meetod on kliinilised ja biokeemilised uuringud, samuti kraniograafia (röntgenograafia). Lisaks kasutatakse kompuutertomograafiat, radioimmunoloogilist meetodit, NMR-tomograafiat. Kõigepealt viiakse kraniograafia läbi kahes ettepoole, samuti Türgi sadulapiirkonna tomograafia, mis võimaldab esile tuua rakusisese ruumilise protsessi tunnused, mis põhjustavad muutusi luustiku struktuuris (osteoporoos, Türgi saduli tagakülje hävitamine). Tunnustatud tunnus on Türgi sadul kahekordne ümbersõit. Kasvaja esinemine, selle struktuur, suurus ja kasvuprotsent võimaldab määrata kompuutertomograafiat (kontrastsuse suurendamisega). Radioimmunoloogiline uurimine võimaldab määrata hüpofüüsi hormoonide kontsentratsiooni seerumis. See on spetsiifiline ja väga tundlik meetod hüpofüüsi adenoomide määramiseks.\nIgal juhul tuleb hüpofüüsi adenoom diagnoosida põhjalikult. Haiguse esinemise kahtlus peaks põhjustada oftalmoloogilisi neuroloogilisi häireid ja endokriinivahetussooni sündroomi. Hüpofüüsi adenoomiga patsientidel on tõsine emotsionaalsus, seega peab arst neid teadmisi uurimise tulemusi tutvustama nii, et nad teataksid diagnostilise otsingu raskustest, ülekatte tõenäosusest, enamiku adenoomide healoomulisest liikumisest ja nende aeglase kasvu poolest.\nEsmalt peab arst veenduma, et endokriin-metaboolne sündroom ei ole tingitud antidepressantide, neuroleptikumide ja muude ravimite võtmisest, samuti neuro-refleksistest mõjudest (emaka rasestumisvastane vahend, rinnanäärme sagedane palavik jne). Samuti peate määrama hüpofüüsi troopiliste hormoonide veres sisalduva kontsentratsiooni taseme.\nKui kontsentratsioon suureneb olulisel määral ja röntgenuuring näitab hüpofüüsi adenoomide tunnuseid, võib diagnoosi kinnitada. Hüpofüüsi hormoonide madala kontsentratsiooni korral, kuid Türgi sadulapiirkonna röntgenograafias on ruumalade moodustumise tunnused, võib kasutada täiendavaid eksamitehnikaid: kompuutertomograafiat, tserebraalset angiograafiat, NMR-tomograafiat ja teisi.\nAdenomatoorset kude ebanormaalsete reaktsioonide tuvastamiseks farmakoloogiliste toimete puhul kasutatakse tavaliselt farmakoloogilisi stressitestide spetsiifilisi analüüse. Kui on tegemist hüpofüüsi adenoomiga kahtlusega, tuleb patsiendile uurida silmaarst. Visuaalteadete ja ägedate nägemuste uurimine võimaldab teil tuvastada nägemiskahjustust, mõnel juhul - silmamootori närvi kahjustust.\nDiferentsiatiivne diagnoos on iseloomulik hormoon-mitteaktiivsetele tuumoritele, mis asuvad Türgi sadul piirkonnas, mitte-hüpofüüsi lokaliseerimise kasvajad, toodavad peptiidhormoone, hüpotalamuse-hüpofüüsi puudulikkust mittetuumorite tekkega. Erineerige hüpofüüsi adenoom koos tühja Türgi sadula sündroomiga, mille jaoks on iseloomulik ka oftalmoloogiline neuroloogiline sündroom.\nKui hüpofüüsi adenoom on patsiendil kinnitatud, võib ravi olla ravim, radiosurgiline ja neurokirurgiline. Narkootikumide ravi viiakse läbi ravimiga Parlodel (bromokriptiin). Kasutatakse ka kiiritusravi meetodeid: kaug-kiiritusravi, gamma-ravi, prootonteraapia, radiosurgia. Radioloogiastruktuaalne tehnika seisneb radioaktiivsete ainete sissetoomises adenoomile. Hüpofüüsi adenoomiga vähese kasvaja korral eriti efektiivne kiiritusravi.\nNeurokirurgiline ravi viiakse läbi nägemiskahjustusega, samuti keeruliste adenoomidega (koos adenoomiga tekkiva hemorraagiaga, kus tsüsti moodustub adenoomil). Tehke ka operatsioone, kasutades transsphenoidset kirurgilist lähenemist. Väikeste adenoomidega annab selline ravi enamasti häid tulemusi.\nTaastumise üldine prognoos on 85% positiivsetest juhtumitest. Loomulikult sõltub see kõik kasvaja suurusest ja selle varase diagnoosimisest. Selleks, et hüpofüüsi adenoomid ei oleks rasked, on haiguse diagnoosimine aega vajalik ja hüpofüüsi adenoom tuleb eemaldada. Selleks on oluline pöörduda kogenud endokrinoloogi või neurokirurgi poole, kes viib läbi patsiendi tervikliku uurimise ja valib optimaalse ravimeetodi.\nNeeru vähk on neerudes esinev vähk. Neerud on kaks bean-kujulist elundit, millest igaüks on rusikas. Need asuvad kõhuorganite taga, üks neer on selgroo mõlemal küljel.


Näohoolitsus THALION merevetikatega\nHoolitsus alustatakse õrna näonaha puhastusega, selle järgneb sügav massaaž näole ja dekolteele. Massaaži järgselt kantakse näole niisutav ja toitev merevitikatega mask. Lõpetatakse hoolitsus käte massaažiga. Protseduuri ajal tunnete sügavat lõõgastust. Teie näonahk saab rikastatud väärtuslike vitamiinide ja mineraalidega.


Töötukassa peatas mitu koolitust - Eesti Päevaleht\nEesti 2. aprill 2011\nTöötukassa peatas mitu koolitust\nRohkem kui 800 töötule tellitud arvutikoolitus taheti läbi viia sobimatutes ruumides.\nIT Koolituskeskuse OÜ kliendihaldur Gerly Kiidli (seisab) ja koolitaja Henn Sarv arvutikoolituse asendusruumides õppust läbi viimas. Rauno Volmar\nLiiga väike lauapind, kodukasutajale mõeldud tarkvara, õhutamata ning liiga väike ruum – need on olnud põhjused, miks Eesti töötukassal on tulnud lõpetada töötutele tellitud arvutikoolitusi. Viimase kahe nädalaga on üles öeldud 874 töötule tellitud koolitus ning osa kaupa lõpetas töötukassa 236 töötule tellitud tööharjutuse lepingud.\nMöödunud teisipäeval saatis töötukassa haridus- ja teadusministeeriumile kirja, milles toob välja OÜ-ga Sotsiaalne Õppekeskus seotud kahtlused.\n„Kuna OÜ-l Sotsiaalne Õppekeskus on lepingute täitmisel korduvalt probleeme ressurssidega (ruumid ja lektorid) ning oleme tuvastanud ka tegelikkusele mittevastavate andmete esitamist, on meil tekkinud kahtlus tema poolt osutavate koolitusteenuste vastavuses talle väljastatud koolituslubadele,” seisab töötukassa kirjas.\nKoolitus viidi üle\nTöötukassa teenuste osakonna juhataja Kadri Lühiste kinnitusel on praeguseks 13 maakonda hõlmanud kahe arvutikoolituse lepingud üles öeldud. Kuna Tallinnas Pallasti tänaval asuvad ruumid töötukassa tellitud arvutikoolitusel kasutamiseks ei sobinud, saavad ära jäänud koolitusel osalema pidanud teha seda IT Koolituskeskus OÜ-s.\nNarvas paiknevale OÜ-le Sotsiaalne Õppekeskus on haridus- ja teadusministeerium väljastanud koolitusload 54 tööalase koolituse läbiviimiseks. Nii võib osaühing pakkuda töötutele võimalust omandada teadmisi elektriku ja krohvija erialal, aga näiteks ka arvutigraafiku ja lapsehoidja ametis vaja mineva kohta.\n„Hetkel on meil OÜ-ga vaid üks koolitusleping, keskkonnatehnika lukksepa koolituse läbiviimiseks Ida-Virumaal ja Tallinnas. Koolitused ei ole veel alanud aga enne koolituse algust tutvume kindlasti koolituse toimumise tingimustega,” kinnitas Lühiste.\nJuba möödunud aasta novembris saatis töötukassa ministeeriumile e-kirja, milles juhib tähelepanu pottsepa-kaminameistri koolituse läbiviimisele. Seda koolitust soovis osaühing korraldada presenttelgis. See aga ei vasta omakorda töötervishoiu ja tööohutuse nõuetele.\nLühiste sõnul kontrollitakse koolitajaid alati, kui osalejad ei ole teenusega rahul ja annavad sellest teada või kui koolitajal on varem olnud probleeme lepingutingimuste täitmisega.\nHaridus- ja teadusministeerium aga ruumide sobivust koolitusloa väljaandmisel üldsegi ei kontrolli.\n„Kui tasemeharidust võimaldavatele õppeasutustele on kehtestatud vastava valdkonna seaduse ja erakooliseaduse alusel ranged nõuded kooli pidaja kapitalile, õppekavale, siis täiskasvanute koolitusasutusele täiskasvanute koolituse seadusest ning erakooliseadusest nii põhjalikke nõudeid ei tulene,” selgitas haridus- ja teadusministeeriumi kommunikatsioonibüroo konsultant Greete Kempel.\nSiiski on OÜ Sotsiaalne Õppekeskus võimes töötutele koolitust pakkuda ka varem kaheldud. Ettevõte on kinnitanud, et tal on olemas vajalikud lektorid ja õppekoht, kuid pärast mitme hanke võitmist kubisevad veebilehed firma töökuulutustest. OÜ juhatuse liige Deniss Tsõro põhjendas märtsi alguses „Aktuaalsele kaamerale” seda lektorite haigestumisega ning vajadusega leida aeg-ajalt lisalektoreid.\nProbleeme on olnud ka varem\n•• OÜ Sotsiaalne Õppekeskus juhatuse liikme Deniss Tsõro nimi seostub ka MTÜ-ga Sotsiaalse Adaptsiooni Keskus, mis pakkus tööharjutusi, kuid märtsi viimastel päevadel lõpetas töötukassa lepingud üheksas paigas üle Eesti: Maardus, Paldiskis, Loksal, Lasnamäel, Kehtnas, Raplas, Kohilas, Pühalepas ja Emmastes.\n•• Narva linn esitas möödunud kuul Sotsiaalse Õppekeskuse OÜ-le rendilepingu osas võlanõude ning riigihanke „Tõstukijuhi koolitus” kohta infopäringu, sest pakkumises toodud koolitusloas nimetatud õppekava ei vastanud otseselt hankes määratud koolituse nimetusele.\n•• Deniss Tsõro, kelle nime leiab mitmetes võlanõuetes, on aga ka varem ametnikele silma jäänud. 2006. aastal Narvas Puškini 33 asuvas hoones sotsiaalse adaptatsiooni keskuse avanud endise sõltlase Deniss Tsõro vastu algatati kriminaalasi juba samal aastal, kuna ametnikud leidsid Narva linnavalitsuse rahanduskomisjonile esitatud ruumide remondiraha taotlusest ebatäpsusi. Kaks aastat hiljem kriminaalasi lõpetati asitõendite puudumise tõttu.


Esmaspäevast, 11. jaanuarist jätkub tavapärane õppetöö\n8 jaan., 2021\nRidala Põhikoolis jätkub alates esmaspäevast, 11. jaanuarist tavapärane õppetöö.\nTunniplaani leiate e-koolist!\nKontaktõppe korraldamisel järgime Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Terviseameti juhiseid võimalikult ohutuks õppetöö korraldamiseks.\nSoovituslikult alates 12. eluaastast kanname maski.\nPeseme korralikult käsi.\nJälgime pidevalt oma tervist.\nTäpsem info uute piirangute kohta pärast valitsuse e-istungil heaks kiidetud korralduse ja seletuskirja avaldamist.\n24 dets., 2020\nIlusat jõuluvaheaega, rahulikke jõulupühi ja head uut aastat!\n"Fit for School – Fit for Life" projektimeeskonna pühadesoovid\n21 dets., 2020\nRidala Põhikooli Erasmus+ projekti „Fit for School – Fit for Life“ meeskonna poolt kõigile kaunist pühadeaega ja head uut aastat!\nÕpilaste toidupakid ja tunnistused\nOotame teid hajutatult koolitoidu pakkidele ja tunnistustele järele järgmistel aegadel:\nEsmaspäeval, 21. detsembril – kell 12.00 – 14.00 klassides – kell 15.00 – 18.00 kooli sööklas\nTeisipäeval, 22. detsembril – kell 8.00 – 11.00 kooli sööklas\nKes pole märgitud aegadel oma paki järel käinud ega järeletuleku võimaluse puudumisel paki teemal (klassijuhatajaga) ühendust võtnud, nende pakid saadetakse toidupanka!\nRIDALA PÕHIKOOLI TÖÖKORRALDUS 14.12.2020 – 22.12.2020\n11 dets., 2020\nVastavalt Vabariigi Valitsuse otsusele kehtestada 14.12.2020 – 31.12.2020 täiendavad piirangud üldhariduskoolidele toimub Ridala Põhikoolis 14. detsembrist kuni 22. detsembrini distantsõpe.\nKontaktõpe toimub õpilastele, kes vajavad hariduslikke tugiteenuseid ja õpilastele, kes vajavad õpetaja hinnangul konsultatsioone õpitulemuste saavutamiseks. Klassijuhatajad teavitavad õpilasi, keda kontaktõppele ootame ja nende vanemaid! Tunniplaan on neile õpilastele e-koolis kättesaadav.\nHommikune buss, mis väljub Haapsalu Kutsehariduskeskuse eest, sõidab tavapärase graafiku alusel (E, K, R).\nKoolist tagasi koju viib buss alljärgnevalt:\nE – 12.50\nK – 13.45\nR – 11.50\nAsukülast tuleva bussi sõidugraafiku paneme välja esimesel võimalusel (kodulehele ja e-kooli)! Asukülast väljuv buss sõidab kõikidel koolipäevadel 14.-22.12.2020.\nKontaktõppel olevatele õpilastele on tagatud soe lõunasöök! Linnavalitsus on mõelnud kõikide õpilaste peale. Aga sellest järgmisel nädalal.\nDistantsõppe perioodil jagatakse informatsiooni kodulehel, e-koolis ja kooli Facebooki lehel.\nInfo õppetöö ja koduste ülesannete kohta pannakse kirja e-kooli koduste ülesannete alla kõigis õppeainetes.\nÕpetaja annab õpilastele regulaarselt tagasisidet. Tagasiside vormi valib õpetaja (motiveeriv hinne, sõnaline hinnang, hinne + kommentaar, Opiqu ülesande kommentaar, vastus meilile, sõnaline tagasiside Zoomi kohtumises jne)\nHindamine toimub Ridala Põhikooli hindamisjuhendi alusel. 17. detsembril pannakse välja II veerandi hinded!\nSoovime teile tegusat veerandilõppu ja meeldivat koostööd õpetajatega!\nEelkooli neljas kokkusaamine\n7 dets., 2020\nEelkooli kokkusaamine jääb ära/lükkub edasi seoses COVID-19 leviku tõttu kehtestatud piirangutega!\nEelkooli neljas, jõulukuine kokkusaamine toimub 14. detsembril kell 11.00\nHaapsalu Linnavalitsuse pressiteade haridusteenuste haldussüsteemi ARNO rakendamisest\nHaapsalu linn on võtnud kasutusele haridusteenuste haldamise süsteemi ARNO. Hetkel kannavad laste andmeid süsteemi Haapsalu linna üldharidus- ja huvikoolid.\nARNO on tarkvarasüsteem haridusteenuste haldamiseks, millele on tagatud turvaline juurdepääs haridusasutustel ja lastevanematel. Süsteem lihtsustab haridusasutuse tööd andmete haldamisel. Suureneb läbipaistvus lastevanematele.\nEelkooli kolmas kokkusaamine\nPildi allikas: clipart.email\nEelkooli kolmas kokkusaamine toimub 30. novembril kell 11.00\nPlayback üritus edasi lükatud\nSeoses COVID-19 haigestumise juurdekasvuga vanusegrupis 10 - 19 a (45-ndal nädalal 305 % ja 46-ndal nädalal 101 %) ning Terviseameti pöördumisega huvikoolide ja koolide poole palvega jätta ära või lükata edasi huviharidusega seotud kontserdid, kohtumised jne,\njääb 27. novembrile planeeritud PLAYBACK ära!\nOlukorra paranedes toimub PLAYBACK kevadel.


KG staadioni ehitus algab suvel - Saarte Hääl\n– 01/03/2019Rubriik: Maakond\nSaaremaa vallavalitsus plaanib Kuressaare gümnaasiumi staadioni ehitushanke välja kuulutada märtsis ja tööd peaksid algama juba sel suvel.\nValla ehitusinsener Urmas Sepp (fotol) ütles, et projekt valmib lähipäevil ning ehitusloa saamisel kuulutatakse välja ka riigihange ja seda eeldatavalt märtsis. “Tegu on olemasoleva staadioni rekonstrueerimisega ja see jääb praegustesse mõõtmetesse,” sõnas ta.\nProjekti kohaselt tuleb staadionile nelja rajaga 300-meetrine tartaankattega jooksuring, 74x 46 meetri suurune muruala, kaugus- ja kolmikhüppe sektor ning odaviske-, kettaheite- ja kuulitõukesektor. Lisaks ehitatakse staadioni juurde uus olmehoone riietus-, treenerite ja personaliruumidega ning koht inventari jaoks. Hoones saavad edaspidi riietuda ja pesta lähedal asuval kunstmuruplatsil mängivad jalgpallurid. Staadioni juurde rajatakse ka parkla.\nKG 40-aastase staadioni rekonstrueerimise vajadus tekkis seoses kavandatava riigigümnaasiumi ehitamisega, mille tulemusena kaob praegune Kaitseliidu hoone kõrval paiknev kesklinna staadion.\nPlaneeringuga soovitakse koolihoonele praeguse staadioni poole saada esinduslikku vaadet ja paremat logistilist lahendust, sest ümbritsevad tänavad on kitsad ja normaalse liikluse korraldamine keeruline. Sellele probleemile juhtisid vallavalitsuse tähelepanu ka naabrusse jäävate tänavate elanikud.\nValla plaanidele vastu olnud spordirahvale andis vallavanem Madis Kallas lubaduse, et uus staadion KG juures valmib enne, kui kesklinna staadion kaob.\nLisatud: 01.03.2019 / 06:41\nGümnasistid käivad tulevikus koolis kesklinnas, keka tundi jooksevad äärelinna? Tublid, otsuste tegijad.\nLisatud: 01.03.2019 / 09:20\nüks paremaid uudiseid viimasel ajal. See, et gümnaasiumi osa ära läheb ei oma tähtsust. Juba ca 30 aastat tagasi oli olukord halb, aga ka siis sai hädavajaliku ära teha. Praegu on lastel puudu kohtadest, kus joosta ja trenni teha. Laste seisukohalt on asukoht palju parem kui linna-, SÜGi- või riigigümnaasiumi staadion. Lähedal asuvad tervisepark, ujula, ja jalkastaadion mitmekesistavad võimalusi. Oleks vaid treenered, kes peale kooliaega ka treeningut vedada tahaksid.\nLisatud: 01.03.2019 / 10:29\nKui valid sotsid edasi, siis on edaspidi gümnasisti eas olevad noorukid nii jämedad, et keka tundi pole üldse vajagi. Piisav koormus on trepist üles minemine.\nLisatud: 01.03.2019 / 11:11\nLas põleb! RAHA TULEB:ütles üks kaval tegelane Tammsaare teoses. Siin aitab aint see et Raekoja tuuakse giljotiin…\nLisatud: 01.03.2019 / 13:40\nRiigigümnaasiumi planeeringu peal nagu oli staadion ja nüüd järsku nagu ikka ei ole?\nLisatud: 01.03.2019 / 14:40\nJu näeb kuhu see parkla siis tuleb,ehk saavad kunstmuru tittede emmed ka siis väljakule sõita.Praegu jääb paar meetrit puudu.\nLisatud: 01.03.2019 / 15:50\nstaadionid on sellise planeeringuga, et emmed – issid saavad oma võsukese autoga viia korvpallirõnga alla ja sealt edasi jooksuraja äärde ning siis omakorda liivakasti manu. Lapsi ei tohi sundida staadionile kõndima.\nLisatud: 01.03.2019 / 19:39\nKG õpilased käivad ju praegugi “äärelinnast” spordihoonesse kehalise tundi. Mis seal siis probleemi on?\nLisatud: 01.03.2019 / 21:57\nstaadioni ju seal pole\nLisatud: 01.03.2019 / 23:17\nkg staadioni remondivajadus ei tulene mitte sellest, et kesklinna staadion ära kaob (seda pole ka keegi ametlikult varem julgenud tunnistada) – vaid seepärast, et koolipidaja (e kov) pole seda staadionit kunagi välja ehitanudki – see on olnud tavaline muruplats, liivaugu ja aukliku asfaldiga kooli algusest peale\nLisatud: 01.03.2019 / 23:50\nSee koolipapa on kogu aeg osanud kõik omakasuks pöörata.Kõik,mis on vaja selle kooli juures teha.Nyyd leidis,et staadion veel tegemata.Ujulad ja talveaiad valmis.


Spordiprogrammi jagub veele ja maale, õhku ja mäele - Paberleht - Tasuline - Sakala\nSpordiprogrammi jagub veele ja maale, õhku ja mäele\n7. juuni 2019, 0:01 3 min lugemist\nHansapäevade spordiprogrammi oodatuim võistlus peetakse Trepimäel: juubelimaigulisele Trepimäe jooksule on oodatud astmeid mõõtma nii noored kui vanad. FOTO: Marko Saarm\nTäna Viljandis algav hansamelu toob rahva peale linnatänavate spordiväljakutelegi: peetakse traditsioonilisi sõpruslinnade ja ööjalgpalliturniiri, pall visatakse lahti ka korvpalliväljakul, oma võimed saab proovile panna Trepimäe jooksul ning sporti jagub nii Viljandi järvele kui selle äärde.\nHansapäevade spordiprogramm lükatakse käima kell 15 linnastaadionil sõpruslinnade juubelihõngulise jalgpalliturniiriga «Hansa Cup 2019», millel osalevad lisaks kodusatsile külalised Gruusiast, Soomest, Leedust, Lätist ja Pärnust.\n«Turniiri peetakse tänavu 20. korda. Ma arvan, et see on ainulaadne kogu Euroopas,» ütles jalgpalliturniiri peakorraldaja Jaak Luhakooder. Lisaks tänavusele juubeli tähistamisele muudavad selle turniiri eriliseks ka külalised Gruusiast. «Grusiinid Telavist on tänavu turniiril esimest korda,» selgitas Luhakooder.


Helikoptervanematest ja kvaliteetlastest\nPäris hullud, need helikoptervanemad: auahned, kartlikud ja rasedusest kuni ülikoolini alati kohal.\nKuidas eestkostjad oma laste ja ülejäänud maailma elu põrguks teevad, räägivad raamatusse kogutud anekdootlikud lood: lõbus reaalsatiir sellest, kuidas vanemad lapsi kuni täiskasvanuikka jõudmiseni valvavad.\nRaamat ei ole mõeldud andma kasvatusalast nõu ega ole see ka pedagoogiline seisukohavõtt taganttorkimismaania vastu, vaid halastamatu rindeteade perekonnaelust. Lapsed, ämmaemandad, kasvatajad, õpetajad, treenerid, professorid, advokaadid, arstid ja akadeemilised nõustajad toovad viimaks avalikkuse ette, millised on nende kogemused ülemotiveeritud vanematega. Jaburad, grotesksed lood – ja vastavad kahjuks tõele.\nFormaat: 324 lk, 130 x 180 mm, pehmed kaaned


Ametiühingud peavad seminari Mehhikos - Logistikauudised\nAmetiühingud peavad seminari Mehhikos\nMeremeeste ametiühingud ja Transporditöötajate Ametiühing esindavad Eestit Mehhikos toimuval transporditöötajate esindajate konkressil.\nEestist võtavad kongressist osa Meremeeste Sõltumatu Ametiühingu esimees Kaia Vask, Transpordi Ametiühingu juht Peep Peterson ja Meremeeste Ametiühingu esimees Valentin Kivistik. Kokku on Eestist esindatud ligi 7000 ametiühingute liiget merenduses, sadamates, maismaatranspordis ja lennunduses.\nMaailma transporditöötajate esindajad kohtuvad Mehhikos ITF-i kongressil RahvusvahelineTransporditöötajate Föderatsioon (ITF) peab 5.-12. augustini Mexico Citys oma 42. kongressi, kus 112 riigi 368 ametiühingu 1378 esindajat üle maailma kinnitavad ülemaailmse organisatsiooni tegevussuunad ja valivad oma esindusorganite liikmed järgmiseks neljaks aastaks.\nITF ühendab 4,6 miljonit transporditöölist 155 riigist 770 ametiühingust.


DKL | UUDISED\nTäna on 28 June 2022, kohalik kellaaeg on 01:51\nPalun võtke arvesse, et Ukrainas valitseva olukorra tõttu jõustub koheselt ekspordi- ja imporditeenused peatatakse kuni edasise teatamiseni. Meie operatiivmeeskond hoiab teid muudatuste korral kursis. ...\nDear DKL Customer, Following the developments related to COVID-19, we would like to inform you that we are working around the clock to ensure that there are minimal delays and interruptions of our services. We are closely monitoring the new regulations and policies set by government and transportation authorities which may ...\nTöötame endiselt - COVID-19 värskendus\nLugupeetud äripartner! Eesti valitsus on võtnud spetsiaalsed ettevaatusabinõud Covid-19 edasise leviku tõkestamiseks. Sellega seoses pange tähele, et DKL töötab endiselt tava töö režiimis. Olukord Covid-19 viirusega areneb väga kiiresti, tekitades probleeme kullerpakkide ja muude kaupade veol. DKL-is jälgime olukorda hoolikalt ja oleme alati valmis teid aitama ning anname endast parima, et vältida ...\nTeade: Katkestus Maksu- ja Tolliameti infosüsteemides\nHea ettevõtja Anname teada, et 3. maist (kell 14.00) kuni 8. maini toimub Maksu- ja Tolliameti infosüsteemides laiaulatuslik katkestus, mille tõttu ei ole võimalik kasutada tolliinfosüsteeme. Katkestuse ajal pole deklaratsioonide vormistamine ja esitamine peatatud. DKL on valmis asendustegevustega deklaratsioone vormistama, kuid arvestada tuleb võimalike viivitustega deklaratsioonide vabastamisel. Palume kõik kauba deklareerimiseks vajalikud dokumendid ...


Ventspilsi Muusikakeskkool ja kontserdisaal „Latvija“ anti Tellijale üle — Merko Group\nVentspilsi Muusikakeskkool ja kontserdisaal „Latvija“ anti Tellijale üle\n5. juunil 2019.a. vaatas Riiklik ehituskontrolli büroo läbi akti uue Ventspilsi Muusikakeskkooli ja kontserdisaali „Latvija“ kasutusele võtmise kohta. Hoone projekti töötas välja saksa arhitekti David Kuki poolt esindatud arhitektibüroo Haascookzemmrich Studio 2050, kuid ehitustöid teostas ühendus “Merks – Ostas celtnieks”, mis võitis hankekonkursi käesoleva ekstravagantse ja energiatõhusa objekti teostamiseks.\nVentspilsi Muusikakeskkooli ja kontserdisaali „Latvija“ hoone on unikaalne tänu selles kasutatud innovaatilistele lahendustele, mis tagavad madala energiakulu minimaalse kasvuhoonegaaside emissiooniga. Näiteks on ehitatud välja meetrite pikkused kanalid õhu soojendamiseks ja jahutamiseks maasoojuse abil. On paigaldatud ventilatsioonisüsteem, mille töö intensiivsus sõltub CO2 tasemest ruumis. On valitud erilised aknad, mille avamisel lülitub välja ventilatsioon. Hoones on paigaldatud uuemad kliima- ja ajateabesüsteemid ning valgustuse, ribikardinate jm juhtimissüsteemid.\nUue hoone suures saalis, kus on ruumi 600 vaatajale, on paigaldatud kaks unikaalset muusikainstrumenti. Üks neist on manuaalne akustiline kontsertorel, mis on valminud Saksamaal ettevõttes Johannes Klais Orgelbau GmbH & Co. KG, ning teine on praegu maailmas kõige suurem vertikaalne kontsertklaver, mis on valmistatud Ungaris Läti päritolu klaveriehitusmeistri Dāvids Kļaviņši ettevõttes Klavins Piano Manufaktura Kft. Väike saal on aga huvitav selle poolest, et seal on ehitatud transformeeritav sein, mille avamisel saab saali kasutada vabaõhulavana.\nVentspilsi Muusikakeskkooli ehitamist alustati 2017.aasta veebruaris ning selle kogupindala on 6883 ruutmeetrit. 76% ruumidest on ettenähtud kooli tarbeks ning uude hoonesse kolib pea 500 muusikakooli õpilast ja 100 õpetajat.\nObjekti tellijaks oli Ventspilsi linna omavalitsuse asutus “Komunālā pārvalde”.


Kõne katkeb, kui kandja ajalõpu lüüsi pool Office Communications Server 2007 R2, Vahendusserver\nMeedia ajalõpp tekib Microsoft Office Communications Server 2007 R2, Vahendusserver kui ühtegi Real-Time Transport Protocol (RTP) paketid Real-Time Control Protocol (RTCP) paketid on saanud 30 sekundit. Kui Office Communications Server 2007 R2, Vahendusserver suhtleb otse koos Cisco kõne Manager (CCM) kaudu seansi algatamiseks protokolli (SIP), esineda järgmistel juhtudel.\nMärkus. Neil juhtudel vastu RTCP pakette RTP paketid ega helistada.\nKõne on ootel, suunas atribuut on passiivne Vahendusserver ja CCM. Sellisel juhul ei saada CCM RTP paketid või RTCP pakette. Vahendusserver kood ignoreerida media ajalõpp. Seetõttu kõne läheb kaduma.\nCCM kasutaja liitub Office Communications Server 2007 R2 konverentsi ja seejärel vaigistab telefoni teel. Lisaks on Vahendusserver CCM suhtluse suunas atribuudi sendonly. Samuti on telefoni suunas atribuudi recvonly. Sel juhul CCM ei saada RTP paketid või RTCP pakette telefoni on vaigistatud. Seetõttu katkeb kõne pärast 30 sekundit.\nOffice Communicatori kasutaja helistab CCM kasutaja, kes on konfigureeritud kasutama Cisco ühtsuse kõneposti. Kõne ühendamisel Cisco ühtsuse hangib kõne Cisco ühtsuse algse kandja paketid. Seejärel palutakse Office Communicatori kasutaja e-posti häälsõnum jätta. Siiski Cisco ühtsuse saada RTP paketid või RTCP pakette Office Communicatori kasutajale kuvataks teade. Seetõttu media ajalõpu 30 sekundi pärast ja kõne katkestatakse. Pärast seda, kui nii juhtub, ei saa Office Communicatori kasutaja kõneposti jätta.\n977937 Office Communications Server 2007 R2, Vahendusserver kumulatiivse värskenduse kirjeldus: aprill 2010\nPärast selle värskenduse rakendamist on Vahendusserver on konfigureeritud ignoreerida media ajalõpud, kui server ei toeta RTCP gateway millelt suhtleb.\nVeendumaks, et on Vahendusserver toimib ootuspäraselt ei toeta RTCP gateway millelt koos, see parandus lisab uue konfiguratsiooni säte on Vahendusserver. Säte konfiguratsiooni fail nimega GatewayIgnoreMediaTimeout. See säte sisaldab üht kahest võimalusest: õige või vale. Konfiguratsiooni fail on MediationServerSvc.exe.config faili. See fail tuleb panna kataloogi, kuhu on installitud on Vahendusserver. Selle kausta leidmiseks otsige fail Microsoft.RTC.MediationServerCore.dll.\nMärkus. Vaikimisi installitakse järgmises asukohas C: draivil on Vahendusserver\nC:\_Program Files\_Microsoft Office Communications Server 2007\_Mediation ServerKui see fail on seatud media ajalõpud ignoreerida on Vahendusserver gateway side, kuvatakse järgmine selle sisu.\nKui faili ei ole olemas, GatewayIgnoreMediaTimeout jaoks on vaikeväärtus on seatud FALSE. Kui on Vahendusserver on seatud media ajalõpud oma gateway pool eirata, võimaldab see automaatselt seansi loendurid oma suhtlust oma gateway pool partneri jaoks. Kui loendurid seanss aegub kõne automaatselt tühjendatud. Kui on Vahendusserver on ignoreerida media ajalõpud jaoks oma gateway pool korda, kuid seansi loendurid ei pea olema lubatud, kasutatakse konfiguratsiooni faili säte. Selle konfiguratsiooni faili sätte nimetatakse GatewaySessionTimer. See säte sisaldab üht kahest võimalusest: õige või vale. Väär keelab seansi loendurid jaoks lüüsi pool korda.


Eesti toidul kesine võime konkureerida - Põllumajandusuudised\nEesti toidul kesine võime konkureerida\nKuigi tööstuslikult toodetud toidu päritolu tundub anonüümne, on selle hind talutoodangust soodsam, mis määrabki tarbija eelistuste vaekausi kaldumise esimese kasuks.\nSamas on Eestimaal kasvanud ja lähikonnas, mõnes meiereis või pagarikojas, valmistatud toidul suurtööstuses tehtu ees n-ö emotsionaalsed eelised – lisaainetest vaba, mahedalt toodetud, kodu lähedal kasvanud, ühesõnaga usaldusväärne ja kindel. Eestimaalane on harjunud tegelikult sellist toitu eelistama, paraku teeb väiketootmise paradoksaalsel moel kalliks just selle väiksus – väike toorainevajadus, väikesed partiid, palju käsitööd.\nNii tõdevad kohaliku toidu tootjad, et kuni tarbija eesmärk on vaid kõhu täitmine, on kohaliku toidu konkurentsivõime madal. Teiste seas ka Nopri talumeierei juht Tiit Niilo, märkides Tartus peetud kohaliku toidu tootjate arutelul, et kohaliku toidu müügieeldused on kvaliteet ja kättesaadavus ning tarbijate ostuhuvi. Tema hinnangul on selles veel palju arenguruumi.\nOstudega maaelu toetama\n“Tark tarbija tahab toidust ja toidutootjast teada kõike, aga ta peaks ka teadma, milliseid väärtusi hind sisaldab. Oleme tunnistajaks kilomeetripikkustele kaubalettidele ja valiku suurenemisele,” tõdes Niilo. “Seda raskem on kohaliku toidu pakkujal olla nähtav. Vajalik on arendada ka teisi toidu kättesaamise viise – osalemine võrgustikes, talus käimine, kastikaubandus.”\nTa rõhutas toidukultuuri olulisust iga piirkonna kultuuris ning avaldas usku, et palju on tarku tarbijaid, kes pole kampaania orjad ja oskavad toitu teadlikult valida. “2020 on rohkem vabadust rahakotis, seega ka valikutes,” rääkis Niilo. “Tarbija oskab ja soovib oma ostudega toetada maaelu.”\nKohalik toit lasteasutusse ja sõjaväkke\nLaulasmaa Spa peakokk Angelica Udeküll tunnistas, et kõik restorani külalised ei ole valmis roogade eest rohkem maksma ja hulgiladudest ostes on peakokad restoranide omanike silmis paremas valguses.\n“Kui tahta hea kokana pakkuda hinnatundlikule kliendile kohalikku toitu, peab vaatama 20 kilomeetri raadiuses oma restoranist,” nentis Udeküll. “Eesti toitu peaks aga rohkem pakutama ka meie koolides, lasteaedades, kaitseväes.”\nMTÜ Liivimaa Lihaveis juhatuse liige ja TÜ Taluturg juhatuse esimees Katrin Noorkõiv ütles, et tööstuslikul tootmisel on palju eeliseid.\n“Tootmine annab paljudele tööd, pakub võimaluse ekspordiks ning toob riigile raha sisse,” selgitas ta. “Paraku tähendab see, et aina vähem kasutatakse kohalikku põhitoorainet ehk puhast toitu.”\nNoorkõiv kinnitas, et hinnasurve tootjatele on suur ning müüma peab aina odavamalt – seetõttu väheneb tooraine osakaal ning tooted muutuvad anonüümseks. “Hinnaerinevus tööstusliku ja kohaliku toidu vahel sellest tulebki,” ütles ta. “Kui maht suur, siis ka hind madalam,” tõdes ta. “Kui aga köögiviljakasvataja kasutab võimalikult vähe kemikaale, teeb see ka hinna kõrgemaks.”\nNoorkõivu sõnul puhutakse hindade teemal mulli üles, kuid tegelikult toidutootmine ongi kallis. “Võrreldakse hindu ning leitakse, et tootja teenib liiga palju,” ütles ta. “Paraku on jaekaubanduses 100–200% suurused juurdehindlused. Seega ei saa “palju” teenimisest juttugi olla.”\nKa suurtootmises annab keskenduda kodumaisele toormele\nASi Põltsamaa Felix turundus- ja müügidirektori Marek Viiloli sõnul peavad tarbijad toidukauba valikul kõige olulisemaks toidu head, harjumuspärast maitset.\n“Alles seejärel hinnatakse toidu naturaalsust, värskust, kvaliteeti ja hinda,” kinnitas ta. “Igas riigis ja piirkonnas maitseb toit erinevalt ning seetõttu on kindlasti eelis toiduvalmistajal, kes töötab iga päev oma koduturul, teades ja tundes tarbija vajadusi ning arvestades kohalike maitse-eelistustega.”\nViilol märkis, et tootearenduses peab firma oluliseks ülemaailmseid toidutrende, nagu naturaalsus ja tervislikkus, oluline on ka kohaliku näo ja maitsega toit, kodus isevalmistamise rõõm, kiirus ja mugavus ning kindlasti tuleb toiduvalmistajal arvestada orgaaniliselt puhta toidu osakaalu kasvuga.\n“Kohaliku nn näoga toidu eelis on lühem tarneahel, harjumuspärane maitse ja arusaadav pakend,” selgitas Viilol. “Ka Põltsamaa Felix valmistab toitu tööstuslikult ja kõiki tööstuslikult toodetud tooteid ei saa võtta sarnaselt.” Tema sõnul on anonüümsus ja ebamäärasus tulnud sisse omamärgitoodetega ning osalt ka erinevate maaletoojate tarnitavate toodetega.\n“Kurgid Vietnamist või Indiast ei tundu nii usaldusväärsed kui Eestimaal kasvanud kurkidest valmistatud toode,” on Viilol veendunud. “Felixi kurkide puhul saame rääkida tõesti näoga kurgist – jagame kevadel kurgiseemned oma kasvatajatele, suvel ostame kurgi ja valmistame enda retsepti järgi konservkurki.”\nViilol leiab, et kuna tarbija usaldab harjumuspäraseid maitseid ja tuntud kaubamärke, siis pigem tulekski töötada suurema lisandväärtuse saavutamise nimel, et konkureerida odavast tööjõust ja kohati paremast saagikusest tuleneva soodsama omahinnaga toodetega.\nSupermarketi ostukorv talupoe omast odavam\nPõllumajandusministeeriumi kaubanduse ja töötleva tööstuse osakonna juhataja Taavi Kand märkis toitumistrende iseloomustedes, et 82% inimestest ostab toitu suurtest toidukauplustest. Samal ajal räägitakse üha enam kohalikest toiduvõrgustikest, otseturustusest, mahetootjatest ning võimalikult lühikestest tarneahelatest.\n“See on ka üldine maailmas levinud muster, kuna ÜRO prognoosi kohaselt elab 2050. aastaks maailmas üle 9 miljardi inimese, kelle nõudmised toidule, selle omadustele, kvaliteedile ja päritolule on väga erinevad,” kinnitas Kand. Ta märkis, et kasvavast nõudlusest tuleneb ka hind, mis omakorda sõltub sellest, kui efektiivselt, mastaabisäästlikult ja automatiseeritult on korraldatud tootmine.\n“Siinkohal ei peaks me väike- ja suurtootmist vastandama, vaid pigem mõtlema sellele, kuidas kõige paremini tarbijate vajadusi katta ja samas tõsta ka tarbijate n-ö toidualast lugemisoskust,” rääkis ta.\nKand peab positiivseks, et ELis tegeletakse praegu mitmete mõjuhinnangutega, mille eesmärk on välja selgitada, kuidas muuta toidu või selle peamiste koostisosade päritolu nähtavamaks ja kuidas päritolu märgistusel esitada – kas “EL”, “ELi-väline riik”, liikmesriigi või väiksema piirkonna nimi.\n“Kui mõelda, kelle positsioon või mõjuvõim toidutarneahela osaliste – tootja-töötleja-jaekaubandus – seas on võrreldes teistega kasvanud, siis vastus on jaesektor,” ütles Kand. “Jaekaubandus on tarbijale kõige lähemal ja pakub kahele esimesele osapoolele väljundit turule.”\nVäljundi saamiseks tuleb jõuda kokkuleppeni paljudes detailides, nagu kogused, hind, logistika, kampaaniad, omamärgitoodete tootmine jne.\n“Kuna tahtjate nimekiri on pikk, kolme suurima jaeketi turuosa aga ligi 60%, siis on jaekettidel parem positsioon astuda lepingulistesse läbirääkimistesse ja saada soodsamad kokkulepped,” märkis Kand. “Hinnasurvet tekitab ka leibkondade toidukulude osakaal, mis eelmisel aastal oli 27,3% eelarvest.”\nKohalik on toit, mis tuleb lühikese tarneahela kaudu tarbijale tema kodulähedaselt tootjalt või kasvatajalt.Tarbija tunneb ja usaldab hästi seda tootjat.Lühike tarneahel ei kergita kohaliku toidu hinda, see on poetoidust niigi kallim.\nAllikad: Katrin Noorkõiv, TÜ Taluturg\nPäritolu küsimus ajab üha enam segadusse\nTaavi Kand, põllumajandusministeeriumi kaubanduse ja töötleva tööstuse osakonna juhataja\nKui rääkida toidu päritolust või selle süvenevast anonüümsusest, siis see on üks peamisi murekohti, mida tarbijad on uuringutes välja toonud.\n2012. aastal korraldatud EMORi uuringus vastas 42% küsitletutest, et nende jaoks ei selgu pakendiinfolt toidu tootjamaa ega tootja, 41% jaoks ei selgunud kasutatud tooraine päritolu ning 22% ütles, et ka müüjatel on vähesed teadmised toidu päritolumaast.\nToidumärgistamise regulatsiooni järgi peab toote märgistusel esitama valmistaja, pakendaja või müüja nime ja aadressi, mistõttu alati ei pruugigi valmistaja andmed selguda. Päritolumaa tuleb esitada juhul, kui selle puudumine võib tarbijat oluliselt eksitada.\nKuna meie jaekaubandusse tuleb järjest enam juurde jaekettide omamärgitooteid, millele kehtivad samad märgistamise nõuded, siis on ka see üks põhjus, miks toidu päritolu kindlakstegemisega tekib tarbijatel raskusi.\nAutor: Ain Alvela, Ketlin Rauk


Surfiblogi" Tuulest viidud": "Võimalik ja võimatu Topu!" 14.06.14\n"Võimalik ja võimatu Topu!" 14.06.14\nKui meie seda imekaunist suve vaadata, siis kaob igasugune soov vette ronimiseks. Ei tea kas see tunne tuleb vanusega, aga no minu meelest on ikka täitsa jubedalt külm. No kirde tuul pole teab mis hea tuulesuund ka muidugi. Et Urki oli ennast Toppu sisse seadnud ja kiitis, kui hea soe seal on, siis otsustasime kõigele vaatamata seada sammud just sinna. Kl 12 päeval olime kohal. Jah, puhus, aga kuna tuli kenasti puhkemaja pealt, siis ei saanud kaldal arugi, kas ja kuidas puhub. Aga millised vee tingimused, ma polegi vist Topus nii siledat vett näinud. Täiesti perfekto!\nPanin siis sellel aastal esimest korda oma asjad kokku ja siirdusin vette. Vesi oli imetabaselt soe. Soojem, kui õhk ja see muidugi andis indu juurde. Milline siis see tänane Topu oli- selleks, et kaldale samasse kohta tagasi saada, tuli alguses päris kõvasti loovida. Seda ma oskan, nii, et see polnud probleemiks.\nEsimesel korral on nagu esimest korda alustamine, kõik on kuidagi valesti ja vajab sättimist. Ega ma päris heaks ei saanudki, aga nii palju siiski, et sõidumõnu tunda. Tuuleolud olid nii keerulised, et ausalt öeldes andis ikka pusida. Kord oli mu viiene täiesti vähe, nii, et vaata ise, kuidas seistes purje püsti hoida, siis jälle oli see nii rajult üle, et ma sõitsin täiesti uks lahti. Siis jälle auk ja jälle üle. Pole nii segastel asjaoludel seal sõitmas käinud. Iga otsa peal korra puhkasin, sest üle olemise hetkel ma trapetsis olla ei julenud, sest puri lihtsalt rapsis nii jubedalt. Ma ei nurise, sest esimese korra kohta sain siiski sõidetud ja glissatud ja ma olen rahul. Mille üle ma imestasin, oli see, et ma ei saa enam kinnastega sõidetud. Olen siiani ainult kinnastega sõitnud ja vot, enam ei saa. Ei ole mõnus poomist hoida ega midagi. Ühesõnaga viskasin need ära nurka! Kalipso on hea, soe ja mõnus ja 2 tunni jooksul ei hakanud kordagi külm, isegi peale seda, kui sisse käisin ja krae vahelt vesi sisse lahmas.\nAga jutud käivad, et meil on ka juba suvi, nii, et ei saagi külm hakata!\nKoht: Topu Puhkemaja\nVarustus: 100l Firemove/ 5,0m2 Gaastra Pilot


29. september - www.virumaa.ee\n29. september – MIHKLIPÄEV, Jõhvi kiriku nimepäev.\n29.09.1869.a-l oli Iisakus laulupäev.\n29.09.1892.a-l sündis Püssi vallas tulevane leitnant Adolf JOHANNES, kes üldhariduse oli saanud Taanis põllumajandust õppides. Sõjaline haridus on pärit Gatshina lipnike koolist. 28.03.1917.a-l kutsus ta Tallinnas kokku Eesti Sõjaväelaste koosoleku ja oli ka selle juhatajaks. Muuseas arutati sellel koosolekul ka Eesti rahvusväeosade loomise küsimusi, kuna paljudki Venemaal ja sõjarindel asunud eestlastest sõjamehed otsisid teed kodumaale. Eesti Vabariigi väljakuulutamise järel oli A. Johannes Tudulinna Kaitseliidu juht. Kui algas Eesti Vabadussõda, siis sai A.Johannesest 4. jalaväerügemendi kuulipildujate komando ülem ja oli sellel kohal kuni haavatasaamiseni 18.12.1919.a-l. ema teeneid hinnati II liigi 3. ärgu Vabadusristiga. 14.06.1941.a-l küüditati A. Johannes Kiviõlist ja saadeti sunnitöölaagrisse Aleksandrovskisse, kus hukati 25.09.1942.a-l.\n29.09.1899.a-l sündis Pihkbas Hans GUTMAN, kes pärast Tartu Ülikooli lõpetamist töötas aastatel 1925-1931 Eestimaa Õlikonsortsiumi vabriku ja Narva Ühishaigekassa arstina.\n29.09.1925.a-l kirjuttai ajalehes “Postimees” vangide põgenemiskatsest Kohtlas. Pühapäeva õhtul olid Kohtlas tööl (selle all tuleb mõelda Kohtla-Järve kaevandust Pavandus ja Kävas- A.R.) olevad vangid kasarmus joomingu korraldanud, millest 42 vangi osa võtnud. Öösel läks vangide seas lärmitsemine lahti. Keegi vangide seast tuli mõttele kasarmus tulesid kustutada ja see mõte teostatigi. Pimeduses hakkasid vangid vahtidele, keda arvu poolest 4 oli, kallale tungima. Üldise lärmitsemise seas kargas vang Aleksander Blahvard aknast välja. Mõne sammu kaugusel aknast seisis vangivaht väljas, kellele Blahvard hoiatuse peale vaatamata kallale tungis. Vangivaht oli enese kaitseks sunnitud revolvrit tarvitama, mille tagajärjel Blahvard surnult maha langes. Teised märatsejad rahustati peagi. Kui vangivahtidele politseinikud ja kaitseliitlased appi jõudsid, toimetati märatsejad Kohtla-Järve vallamajasse, kus nad veel õhtul kõvema valve all kinni peeti.\nÜhtlasi toimetatakse juurdlust sündinud vahejuhtumi üle.”\n29.09.1942.a-l sündis Tartus arhitekt ja sisustuskunstnik Aarne KANN,kes on koostanud Pühtitsa kloostri restaureerimisprojekti\n1979-1992.a-l ja selle projekti elluviijateks olid Peterburi Res-\n29.09.1989.a-l avati ja õnnistati Jõhvi kirikusse paigutatud mäles\ntustahvlid märtritena hukkunud Karl Immanuel Hessele ,kes oli õpe\ntajaks alates 14.06.1907.a-l,tapeti Maidlas 18.12.1918.a-l ja mae\nti Jõhvi 14.02.1919.a-l ja õpetaja Jaak Varikule ( oli õpetajaks\n22.01.1922 – 09.07.1941.a-l) Jaak Varik maeti koos pojaga Rakvere Kolmainu kalmistule 22.08.1941.a-l. Samal päeval oli pärastlõunal Kukrusel tuuleveski avamine ja siin esines ka meeskoor “Kaevur”.Muuseumi materjalide ja L. Kiisma materjalide alusel Arthur RUUSMAA.


Turundus. Ehitusettevõtjate tulus laadakoostöö\nJuba 13 aastat käigus olev tervikmaja koostööturunduse projekt jõuab aastas 200 000 potentsiaalse kliendini. Projektis osalejate suvised nädalavahetused on küll täidetud tööga, kuid kõik see käib meeldivas õhkkonnas ja heade partnerite seltsis.\n2000. aastal hakkas mööda Eestimaad reisima maja. Täpsemalt küll üks ettevõtjate meeskond, kes ehitustoodete turundamiseks otsustas minna sinna, kus on palju rahvast koos.\nProjekt algas sellest, kui üks ehitusmaterjalide müügikett korraldas oma kaupluse juures tootetutvustusürituse. “Osavõtjad said päeva lõpuks aru, et selline lähenemine ei tööta,” meenutas Maja Nagu Vaja eestvedaja, Paroc ASi turundusjuht Tõnu Pilvik, kuidas sündis otsus ise liikuma hakata. “Kõige rohkem on inimesi korraga koos laadal ning sinna me läksimegi,” lisas ta. Esimesel suvel oli koostööturundusprojektis neli partnerit ning koos käidi neljal laadal.\nStendiga piirdumise asemel aga ehitati iga kord kohale jõudes üles päris maja, mille materjale saab külastaja ise näha ja katsuda. “Algusest peale leppisime kokku, et ei lähe laadale lihtsalt kohale, vaid oleme eelkõige nähtavad,” ütles Pilvik. “Ja mis väga oluline – et meil endil seal hea olla oleks.”\nHuvilised tulevad ise. ABC Kliima on osalenud projektis neli aastat. Soojuspumpade ja kliimaseadmete müügiga tegeleva ettevõtte juht ja üks omanikest Priit Pärn on selle suve Maja Nagu Vaja tulemustega rahul. “Aasta pole veel lõppenud, kuid võib eeldada, et see aasta tuleb parim,” ütles ta.\n“Maja, kõikide ettevõtete logod ja kujundusse integreeritud märksõnad tõmbavad meie boksi just õiged inimesed,” kinnitas Pärn. “Inimestega suhtleme vabas vormis, anname nõu ja saame väärtuslikku tagasisidet,” lisas ta. Kui jõuatakse koos järeldusele, et kliendile võiks mõni toode sobida, siis võetakse tema kontakt ja saadetakse täpne pakkumine.\n“On üsna selge, et laadaõhkkonnas saavutatud kontakt on kvaliteetsem kui internetipäring,” ütles Pärn.\nG4Si turundusjuht Tarmo Pärjala lisas, et üldiselt võib kindel olla, et kui inimene on nendeni juba jõudnud, siis on tal tõesti küsimus ja huvi. “Kui meie müügitaktika oleks iga kolmanda inimesega rääkida, kulutaksime ehk liiga palju ressurssi,” lisas Pärjala. Tema sõnul ei ole neil seda muret veel olnud, et poleks kellegagi rääkida.\nMaja Nagu Vaja eestvedaja Tõnu Pilviku sõnul on neil iga aasta 13–15 partnerit ning majaga käiakse kevadest sügiseni seitsmel suuremal laadal. Kui alguses olid partnerid enamasti ehitusettevõtted, siis viimastel aastatel on liitunud ka kodunduse ja muude toodete-teenuste pakkujaid. “See on meie ühisprojekti palju rikastanud,” rääkis Pilvik. “Välja on kujunenud nagu omamoodi klubi,” lisas ta.\nVõrdsed panused. “Rahakulu on just nii suur, nagu projekti läbiviimiseks kulub, ja kõik partnerid panustavad võrdselt,” selgitas Pilvik. Kuna enne hooaja algust tuleb ära tellida nii laadaosalused, majutus, reklaam, ühtse kujundusega riided kui ka kõik muu, siis teevad partnerid koostööd kogu hooaja vältel.\nTalveperioodil kohtuvad partnerid regulaarselt traditsiooniks saanud supiõhtutel, kus arutatakse tööasju, kohtutakse huvitavate inimestega ning planeeritakse eesseisvat laadahooaega.\n“Kogu tehnilise poole läbiviimiseks on meil palgatud üks väikeettevõte, kelle töömehi kõik tunneme ja usaldame,” tutvustas Pilvik. “Kui näiteks töömehele öelda, et paneme mu tootenäidise järgmisel korral veidi mujale ja teise nurga alt vaadeldavaks, siis võime kindlad olla, et see täpselt nii just ongi. Partneritel on vaja ainult kohale tulla ja rõõmsalt tööd teha,” täpsustas ta.\nRahalise poole pealt ajab projekti kalliks väljaspool laata toimuv: korralik majutus, söögid-joogid, head töömehed, viisakad tingimused inventari säilitamiseks jne. “Ei saa salata, et ka laadaplatsi hinnad on müstiliselt kõrgeks läinud ning meie kasutame alati umbes 250–400 m2 paraadpinda,” tunnistas Pilvik.\n“Majanduslikus mõttes on see ühisprojekt ABC Kliimale tasuv,” ütles ettevõtte juht Priit Pärn. Laatadelt leiab tema sõnul alati kliente, kelle kontaktid nad sisestavad kohapeal ettevõtte müügitarkvarasse. “Selle järgi ongi hiljem lihtne analüüsida laatadel osalemise tasuvust,” tunnistas ta.\n“Kui rääkida turundusele kulutatud summadest, siis eelmisel aastal läks meil projektile 15% kogu turunduseelarvest,” võttis ABC Kliima juht teema kokku.\nG4Si turundusjuhi Tarmo Pärjala hinnangul on sellise projekti puhul kõige suurem kulu aeg, mis läheb meeskonna ettevalmistusele ja osalemisele. “Kui on seitse üritust, kus igal väljas kaks inimest ja iga üritus kestab kaks päeva, tähendab see 14 tööpäeva,” arvutas Pärjala. “Kui siia lisada ettevalmistused, siis teeb see iga osaleva inimese peale kokku oma kuu jagu töötunde.” Aastase osalemistasu kohta ütleb ta, et ettevõttele, kes natukenegi meediakanalites kampaaniaid korraldab, ei tohiks see ületamatu olla.\nKuigi projektis osalejad väljaminekuid just väikseks ei pea, leiavad nad siiski, et asi on seda väärt. “Kui käia nendel laatadel ainult oma tiimiga, oleks eelarve kindlasti mitmekordne,” arvas Pärjala.\nABC Kliima juht Priit Pärn lisas, et igal juhul on üks asi selge: Maja Nagu Vaja projekti investeeritud turundusraha pole nad kunagi korstnasse kirjutanud. “Kui sellest kasu poleks, siis me kindlasti oma suviseid nädalavahetusi sellele raiskaks,” kinnitas Pilvik. “Raha me ikka oskame lugeda!”\nLaada eesmärk selgitustöö\nMõni aasta tagasi tegi G4S uuringu, millest selgus, et sageli jätavad inimesed kodu turvamiseks ka väga elementaarsed asjad tegemata. “Näiteks uues kodus ei osata selle peale tulla, et lukud ära vahetada või plastakendele paigaldada spetsiaalne turvasulus,” selgitas G4Si turundusjuht Tarmo Pärjala. Turvasuluseta aken ei ole aga eksperdi sõnul varga jaoks väljastpoolt sisenemiseks mingi takistus ja juhendeid selle kaudu sissemurdmiseks leidub isegi internetis.“Kui Tõnu Pilvik meie juurde koostööpakkumisega tuli, leidsime, et see on ideaalne koht ja lahendus meie eesmärgi täitmiseks,” lisas ta.“Eraldi eesmärki me kohapealsele müügile ei kehtesta, pigem on see lisaboonus.”\nMüüginumbrid tegid hüppe\n“Laadamelu keskel on lihtne märkamatuks jääda,” rääkis uksetootja JELD-WEN Eesti ASi piirkonnajuht Kaja Laan. “Samas ei tohi end esile tuues lämmatada partnereid – me kõik osaleme selleks, et oma tooteid võimalikult hästi eksponeerida,” lisas ta.JELD-WEN Eesti saab Maja Nagu Vaja mõju hinnata kaudselt: näiteks tänavu suvel näidismajal eksponeeritud välisukse tooteseeria erilahenduste müüginumbrid on juba teinud korraliku tõusu.Aknatootja Velux turunduskoordinaator Helen Saul leidis, et Maja Nagu Vaja teeb ettevõtte nähtavaks ja loob võimaluse jõuda klientideni, kelleni nad teiste kampaaniate kaudu ei pruugi jõuda.“Projektist on saanud aastatega tugev kaubamärk, mida inimesed teavad ja usaldavad,” lisas ta.\nKes mida pakub?\nABC Kliima: kliimatehnika ja soojuspumbadG4S: koduvalveVelux: katuseaknadJeld-Wen: uksedFenestra: uksed ja aknadWienerberger: katuse- ja sillutuskivid ning tellisedKnauf: ehitussegudSungate: piirdeaiad ja tõkkepuudHörmann: garaažiuksed ja ajamidHammerjack: rauakaubad ja tööriistadElion: telekommunikatsioonParoc: soojustusmaterjalidVivacolor: värvid\nSünergia koostööst ja üksteise aitamisest.Olla üritustel väljas suurelt, nähtavalt ja kesksel kohal.Jagada partneritega samu väärtusi, neil on laitmatu maine.Mitte keskenduda ainult müügile, vaid anda ka hüva nõu.Tööks ja olmeks on loodud tingimused, mis lubavad keskenduda ürituse õnnestumisele.Koostöövorm tasub ennast ka rahaliselt ära.\nVõlusõna on paindlikkus\nProjektis peavad väga täpselt paigas olema ettevõtete huvid, ootused ja mängureeglid. Samuti peab olema valmidus teha ürituste käigus järeleandmisi ja muudatusi.– Kõik projektis osalejad valivad laatasid koos ja peamiselt sisetunde ajel.– Peavad arvestust klientide kohta – tulemused on tähelepanuväärsed.– Septembrist maini, väljaspool laadahooaega, on partnerid üksteisele kasulikud.– Negatiivset tagasisidet praktiliselt ei ole olnud tänu otsesuhtlusele.– Tehniliselt teostab projekti väikeettevõte, kelle töömehi kõik tunnevad ja usaldavad.\nAllikas: Tõnu Pilvik\nLaadale tuleb saata asjalikud spetsialistid\nPriit Pärn, ABC Kliima direktorProjekti taga on Tõnu Pilvik. Tema kutsub meid alati õigel ajal õigesse kohta.Peab ütlema, et Tõnu ei unusta kunagi midagi ära ja temaga asjaajamine = kõik sujub tunne! Kõige tähtsam on saata laadale oma ettevõtet esindama paar asjalikku spetsialisti, kes oskavad kõikidele kliendi küsimustele vastata.\nTähtis on ka ristturundus\nAlar Sutt, ukse- ja aknatootja ASi Fenestra müügijuhtLiitusime projektiga 2009. aastal, kui madalseis Eesti ehitussektoris ei jätnud mingit võimalust jätkata Fenestra turundustegevust endisel viisil ja mahus.Kuulsin eriala inimestelt, et Maja Nagu Vaja projektis vabanes aknafirma koht ja võtsin ühendust Tõnu Pilvikuga. Tingimused sobisid meie “säästuprogrammiga” ja jõudsimegi kokkuleppele.Tehes Fenestra turundusplaani aastaks 2008, kaalusime ka iseseisvat “laadaturundust”, kuid õnneks see plaan käiku ei läinud: suurematel suvelaatadel omal käel osalemise kulu olnuks Fenestra jaoks suurusjärgu võrra kallim.Tänu projektis osalemisele oleme kinnistanud Fenestra kui juhtiva puit-alumiiniumakende ja rõduuste tarnija kuvandit, mille loomine traditsioonilistes meediakanalites oleks praeguse turunduseelarve puhul mission impossible. Tähtis roll on ka ristturundusel, mis toimib kõigi osalevate firmade mitmekümne müügiprofessionaali vahel.


Valitsus lubas COVID piirangute erandit kolmele ühiskondlikult olulisele üritusele - Delfi\nValitsus andis loa COVID piirangute erandiks peatselt toimuvale Lennart Meri konverentsile; Euroopa meistrivõistluste võrkpalli alagrupi turniirile ja rahvusvahelistele jalgpalli A-koondiste mängudele.\nRahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse poolt korraldatav Lennart Meri Konverents toimub tänavu 3.-5. septembrini ja leiab aset 14. korda. Möödunud aastal jäeti üritus koroonaviiruse epideemilise leviku tõttu ära. Tegemist on iga-aastase rahvusvahelise välis-, kaitse- ja julgeolekupoliitika tähtsündmusega.\nKonverentsile on kõnelejate ja kuulajatena oodata mitmeid välisriikide valitsuse liikmeid, julgeolekueksperte, suursaadikuid, parlamendisaadikuid, poliitikakujundajaid, ajakirjanikke ja tuntud mõttekodalasi üle maailma. Kokku osaleb konverentsil koos väliskülalistega ligi 500 inimest. 4. augusti seisuga on vaktsineeritute hulk registreerunud külaliste hulgas 97 protsenti.\nSelleks, et konverentsist saaksid osa võtta ka nendest riikidest tulevad esinejad, kel pole vaktsineerimise või COVID-19 haiguse läbipõdemise kohta tõendit, andis valitsus eriloa, et nad ei pea jääma Eesti riigipiiri ületamisel eneseisolatsiooni. Nende konverentsikülaliste nakkusohutus tagatakse COVID antigeeni kiirtestidega. Koroonaviiruse positiivse testitulemusega inimene konverentsil osaleda ei saa.\nKonverents on kinnine üritus, kuhu pääsevad vaid kutsutud ja eelregistreeritud inimesed. Konverentsialale sisenemise õiguse annab rahvusvaheliselt aktsepteeritud vaktsineerimist tõendav dokument (immuniseerimispass, selle koopia või vastav sertifikaat), COVID-19 haiguse läbipõdemist tõendav dokument või konverentsi hotellis läbi viidud kiirtest ja selle negatiivne tulemus.\nVõrkpalli meeste Euroopa meistrivõistluste finaalturniiri alagrupi turniir\nAlagrupi turniiri korraldab Eesti Võrkpalli Liit ja sellel osalevad Eesti, Läti, Saksamaa, Prantsusmaa, Slovakkia ja Horvaatia koondised. Mängud toimuvad 1.–9. septembrini Saku Suurhallis. Võistkonnad viibivad Eestis 30. augustist kuni 10. septembrini. Võistluste kõrgel tasemel korraldamine aitab kaasa järgmiste rahvusvaheliste võistluste korraldusõiguste saamisele; võistlustel on positiivne majanduslik mõju ning võistluste toimumine populariseerib spordialana võrkpalli.\nValitsus otsustas anda spordisündmusele erandi, mis võimaldab positiivse testitulemuse saanud isiku teistel delegatsiooniliikmetel, kes ei ole vaktsineeritud või COVID-19 haigust põdenud, pärast täiendavat testimist ja negatiivset testitulemust jätkata treeningutel osalemist ja võistlemist Eestis viibimise jooksul (30.8-10.9.21). Vastasel juhul oleks turniiri korraldamine takistatud, sest praegu kehtivate COVID-19 piirangute alusel peaks nad sõltumata oma testi tulemusest viibima lähikontaktsena eneseisolatsioonis.\nErandi tegemine võistkondade delegatsioonidele lühikeseks ajaks on põhjendatud, sest nende liikmed on teistest isikutest rangema arstliku kontrolli all nii enne Eestisse saabumist kui ka Eestis viibides.\nSpordivõistlusele on müüdud tänaseks üle 2500 pileti. Kõigil pealtvaatajatel on tulenevalt rahvusvahelise spordialaliidu juhistest kohustus kanda maski.\nRahvusvahelised jalgpalli meeste ja naiste A-koondiste mängud\nSeptembrist kuni novembrini toimuvad Eestis rahvusvahelised jalgpalli meeste ja naiste A-koondiste mängud. Eesti Jalgpalli Liit korraldab meeste koondiste mänge tänavu sügisel A. Le Coq Arenal, mille staadionil ja selle tribüünidel on arvestatud kokku 12 000 inimesega. Selle hulka on arvatud nii osalejad, korraldajad kui pealtvaatajad. Mängul jaotatakse osalejad nelja tsooni, kus igas tsoonis liikumiseks on kehtestatud oma nõuded ja erinevates tsoonides liikuvad inimesed omavahel lähikontaktis ei ole. Kõigil külastajatel tuleb ürituse territooriumile sisenedes esitada COVID-i tervisetõend, isikut tõendav dokument ja ürituse pilet. Vajadusel saab kohapeal teha antigeeni kiirtesti.\nValitsus otsustas anda ka jalgpalli mängudele analoogse spordisündmuse erandi, nagu on kirjeldatud võrkpalli turniiri juures. Ehk koondise liikmetele kehtestatakse erand, mis võimaldab positiivse testitulemuse saanud isiku teistel delegatsiooni liikmetel, kes ei ole vaktsineeritud ega põdenud COVID-19 haigust, jätkata treeningutel osalemist ja võistlemist.\nNaiste koondiste mängud toimuvad Pärnu Rannastaadionil, kus publikuhuvi on väiksem. Ka Pärnu Rannastaadionil toimuvatel mängudel lähtutakse samadest turvalisust tagavatest põhimõtetest nagu A. Le Coq Arenal.\nEesti meeste A-koondise mängud toimuvad A. Le Coq Arenal 2. septembril Belgiaga, 5. septembril Põhja-Iirimaaga, 8. oktoobril Valgevenega, 11. oktoobril Walesiga. Mängude toimumiskohad Belgia (13. novembril) ja Tšehhiga (16. novembril) on veel täpsustamisel. Eesti naiste A-koondise mängud Pärnu Rannastaadionil leiavad aset 17. septembril Sloveeniaga ja 21. septembril Walesi koondisega.


Eesti keskastmejuhid on muutustele küllalt altid\nRuth Alas • 27 mai 2001\nTänapäeva kiiresti muutuvas keskkonnas sõltub firmade äriedu eelkõige muudatuste läbiviimise kiirusest. Seetõttu on organisatsioonide uurijad pööranud palju tähelepanu muudatuste läbiviimisele organisatsioonides ja sellele, kuidas juht saab muudatuste läbiviimist kiirendada.\nJuba 1950. aastatel pandi maailmamajanduse lipulaevas, Ameerika Ühendriikides, alus teadusharule, mida hakati nimetama organisatsioonide arendamiseks. Keskne küsimus oli, kuidas saavutada muudatustesse haaratud inimeste aktiivne osalemine ja toetus muudatustele.\nMuudatuste läbiviimise protsessis võib eristada kolme gruppi olulisi tegelasi:\nmuudatuste initsiaatorid ning strateegid, kes jälgivad hoolega keskkonnas toimuvaid muudatusi ja loovad visiooni sellest, milline peaks organisatsioon olema pärast muudatusi;muudatuste elluviijad ehk muudatuste läbiviimise agendid on vastutavad muudatuste elluviimise eest. See sisaldab tavaliselt struktuurimuudatuste läbiviimist ja teisi strateegide poolt ettenähtud muudatusi. Nende ülesanne on ka jälgida ja suunata muudatuste protsessi käiku ning olla sidepidajaks tippjuhtide ja nende töötajate vahel, keda muudatused otseselt puudutavad;muudatuste vastuvõtjad ? need on töötajad, kelle tööd muudatused kõige enam mõjutavad. Enamasti ei ole neid kaasatud muudatuste plaanide väljatöötamisse ning neil ei ole piisavalt informatsiooni selle kohta, mida muudatused nende jaoks kaasa toovad. Samas sõltub just nende reaktsioonist muudatuste elluviimise edukus ja seega kogu firma tulevik.\nEBSi juhtimise õppetool viis läbi uurimuse Eesti ettevõtetes eesmärgiga selgitada välja töötajate muudatustega seotud hoiakud ja saada teada, millised töötajad tulevad muudatustega paremini kaasa.\nTöötajaid võrreldi positsiooni järgi firmas, haridustaseme, vanuse, firmas töötatud aja, soo ja kindlate kutsehuvide olemasolu alusel.\nOotuspäraselt hindasid enda osalemist muudatustes kõige kõrgemalt tippjuhid, kes on tavaliselt ka muudatuste algatajad ja strateegid. Kõige madalama hinnangu enda osalemisele andsid muudatuste vastuvõtjad, kes leidsid, et juhtkond ei ole neid muudatuste elluviimisesse kaasanud, vaid jätnud pigem otsustusõiguseta käsutäitjate rolli.\nOma osalemise suurendamiseks vajaksid nad rohkem infot nii muudatuste eesmärkide, sisu ja protsessi kui ka firma eesmärkide ja arengukavade kohta. Loomulikult on tulemused firmade kaupa väga erinevad ja piisavalt leidus ettevõtteid, kus strateegiate ja plaanide väljatöötamisse on kaasatud võimalikult palju töötajaid.\nVäiksemates ettevõtetes (kuni 12 inimest) on planeerimisse kaasatud kõik töötajad, suuremates on töötajad osa võtnud oma allüksuse töö kavandamisest. Sellel on olnud ilmne efekt töötajate muudatustega seotud hoiakute kujundamisel paremuse suunas.\nHuvitav oli tulemus keskastme juhtide osas. Kui stabiilse majandusega lääneriikides takerduvad muudatused kõige enam keskastmejuhtide vastuseisu, kes peaksid neid töötajatele propageerima, siis meil olid keskastmejuhtide hoiakud tunduvalt paremad kui nende alluvatel.\nSeega võib oletada, et Eesti tippjuhid kaasavad keskastmejuhte muudatuste planeerimisse ja on andnud neile vastutusrikka muudatuste agendi rolli. Selline lähenemine loob keskastmejuhtidele väljakutse, mis mõjub motiveerivalt ja innustavalt. Võib-olla on tegemist ka sellega, et meie ettevõtted on väiksemad ja juhid nooremad. Ettevõtte väike töötajate arv võimaldab juhtidel saada isiklikku kontakti suurema hulga töötajatega ja vähendab hierarhiast tulenevat eraldatust.\nJärgmine oluline järeldus uuringu tulemustest oli, et haridustaseme tõustes suurenes ka muudatustes osalemine. Ühest küljest peaks olema tegemist sellega, et juhtivatele kohtadele edutatakse eelkõige kõrgema haridustasemega töötajaid. Paraku meie uuringu puhul sellist seost hariduse ja positsiooni vahel ei täheldatud. Tundub, et Eesti ettevõtetes edutatakse eelkõige tänapäeval vajalike teadmiste, mitte minevikus omandatud paberite põhjal ja seega on eelistatud inimesed, kes alles omandavad ärialast kõrgharidust, seega kõige värskemat teavet. Ankeedis aga kajastub nende haridus kõigest keskharidusena.\nVanusegruppide järgi hindasid oma osalemist muudatustes kõige kõrgemalt alla 45aastased töötajad, vanemate töötajate osalemismäär on juba statistiliselt oluliselt madalam.\nFirmas töötatud aja põhjal hindasid enda osalemist kõige kõrgemalt neli-viis aastat töötanud inimesed. Teistest madalamaid tulemusi näitasid üle kahekümne aasta samas ettevõttes töötanud inimesed.\nSeega leiab kinnitust Ameerikast alguse saanud seisukoht, et aeg-ajalt töökohta vahetada tuleb kasuks nii firmale kui ka inimesele. Tuleb ainult välja selgitada, mis on optimaalne aeg ühes ja samas ettevõttes töötamiseks ja kuidas seda mõjutab ametite vahetus firma sees.\nHuvitavaid tulemusi andis võrdlus vastajate soo järgi. Rahulolu skaalal statistiliselt olulisi erinevusi ei leitud. Erinevus oli osalemises: meeste tulemus (3,0125) osutus kõrgemaks kui naistel (2,9136). Mehed hindasid kõrgemalt oma võimalusi saada edutatud. Mehi informeeriti muudatustest varem kui naisi, neile anti suurem vabadus otsuste vastuvõtmisel ning nende algatusi arvestati organisatsioonis rohkem. Rohkem lootusi oli meestel samuti töötingimuste paranemise osas.\nSamas, võrreldes mehi ja naisi hariduse ja positsiooni lõikes, selgus, et erinevused eksisteerisid ainult tehniliste täitjate tasemel, kõrgematel tasanditel hakkasid need kaduma. Küll aga pidasid mehed enda edutamisvõimalusi naiste omadest tunduvalt paremateks.\nKuna küsitlus oli põhiliselt suunatud madalamate tasemete töötajatele, siis analüüsime tehnilisi täitjaid eraldi. Kuigi töötajate hinnang enda muudatustes osalemisele oli naistel ja meestel sarnane ja naised hindasid muudatuste vajalikkust isegi pisut kõrgemalt kui mehed, kaasas juhtkond naisi vähem kui mehi ning naised pidasid oma karjäärivõimalusi väiksemateks kui mehed. Meestel oli ka rohkem lootust töötingimuste paranemisele. Samas hindasid naised enda informeeritust firma eesmärkidest kõrgemaks kui mehed, mis näitab ilmselt naiste suuremat huvi firma tuleviku suhtes.\nVõib teha järelduse, et juhtkond pöörab meestele tunduvalt enam tähelepanu kui naistele ja selleks, et edutatud saada, peab naiskandidaat tegema meeskandidaadiga võrreldes tunduvalt tõsisemaid pingutusi.\nUuringu kõige olulisemaks tulemuseks võib pidada selle selgumist, et kõige paremini tulevad muudatustega kaasa kindlate kutsehuvidega töötajad. Pean seda oluliseks, sest olukorraga meie kutsehariduses ei ole ettevõtjad ja juhid eriti rahul ja samas osutub muudatuste elluviimise seisukohalt kõige olulisemaks just see, et oleks inimesi, kes seostavad ennast mingi kindla erialaga.\nSee, et tänapäeval ja tulevikus tuleb elu jooksul korduvalt ametit vahetada, ei tähenda veel kutse puudumist. Töötaja saab ennast oma karjääri eri etappidel seostada eri ametitega. Ka juht on amet ja kuigi ta võib elu jooksul juhtida väga erinevaid tootmis-, teenindus- või valitsusasutusi, ei tähenda see sugugi kutsehuvide puudumist.\nSiit üleskutse riigile ning suuremate ressurssidega ettevõtetele: tagada korraliku koolituse abil ennast mõne kindla kutsega seostavate töötajate arvu suurendamine. Seeläbi suureneb muudatuste elluviimise kiirus, mis viib firma tulemuste paranemiseni. Vähenema peaks ka toimetulekuraskustega inimeste hulk ühiskonnas tervikuna.


Rallimaailma must nädalavahetus: teinegi kaardilugeja kaotas avariis elu - Autosport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nRallimaailma must nädalavahetus: teinegi kaardilugeja kaotas avariis elu\n12. oktoober 2020, 17:35\nLeinaküünal. Pilt on illustratiivne.\nKui laupäeval raputas rallimaailma teade 21-aastase kaardilugeja Laura Salvo surmast, siis pühapäeval lahkus järgmise karmi õnnetuse tagajärjel siit ilmast teinegi kaassõitja Salvatore Coniglio.\n54-aastane Coniglio ja tema sohver Vito Parisi olid parajasti oma Renault Clio Williamsiga testimas Valle del Sosio võidukihutamiseks, kui karmi avarii tegid. Ekipaaž kaldus mõni minut pärast starti teelt välja ning põrkus vastu puud, mis saigi Conigliole saatuslikuks.


Välibassein 'Wood' 540 x 250cm karkassi, veefiltri ja redeliga, pruun - manguvaljakud.eu\nVälibassein ‘Wood’ 540 x 250cm karkassi, veefiltri ja redeliga, pruun\nmanguvaljakud.eu > E-pood > Tooted > Basseinid > Välibasseinid > Välibassein ‘Wood’ 540 x 250cm karkassi, veefiltri ja redeliga, pruun\nSaatmine (kulleriga) 19,90€.\nTootekood: 30.00.53.10 Kategooriad: Basseinid, Välibasseinid Sildid: 540x250cm, bassein redeliga, basseini redel, hall bassein, ristkülikukujuline bassein, suur välibassein, välibassein, välibassein koduaias\nVälibassein 'Wood' 540 x 250cm karkassi, veefiltri ja redeliga\nSoovid leida tugevat ja kvaliteetset ning ilusa väljanägemisega basseini, kuhu mahuks korraga terve pere ja sõbrad ka veel pealekauba? Exit ‘Wood’ välibassein on justkui selleks loodud, et ennast soojal suvepäeval oma koduaias mõnusalt värskendada ja mõnusas seltskonnas basseinivees sulistada. Basseini mahub korraga kuni 9 inimest.\nBassein ‘Wood’ on unikaalse välimusega ja kvaliteetne ristkülikukujuline välibassein, mis sobib suurepäraselt igasse koduaeda. Bassein on tugeva ja ilusat puiduvärvi raamiga. Bassein on varustatud veefiltripumbaga ja basseiniredeliga, millega saab basseini turvaliselt siseneda ja sealt väljuda. Redeli saab basseinist lahkudes turvaliselt üles tõsta, mis annab kindlustunde igale lapsevanemale.\nKomplekti kuulub bassein, redel, veefilter.\nBasseini mõõdud (P) 600cm, (K) 100cm, (L) 290cm. Kaal 104kg.\nBasseini sisemised mõõdud: 540 x 250 x 100cm.\nVeemaht 12 600 liitrit.\nRaamil on 14 tugijalga, läbimõõduga 38mm.\nKasseti mõõtmed: 10.6 x 20.03cm. Kassetti tuleks vahetada iga 7 päeva järel.\nMaksimaalne lubatud inimeste arv 9.\nKaup saadetakse soovitud aadressile 5-10 tööpäeva jooksul kulleriga. Tootele lisandub kullerteenuse hind 19,90€.\nKatusega välibassein ‘Stone’ ø300x76cm filterpumbaga, hall\nVälibassein ‘Stone’ ø360x76cm filterpumbaga, pruun\n5-10 tööpäeva Saatmine kulleriga 24,90€\nKatusega välibassein ‘Wood’ 540 x 250cm karkassi, veefiltri ja redeliga, pruun\nSildid: 540x250cm, bassein redeliga, basseini redel, hall bassein, ristkülikukujuline bassein, suur välibassein, välibassein, välibassein koduaias


Ainuke lootus on see, et kõvamates liigades mängivad klubid on enamuses ikkagi komplekteeritud ja cramole annab eelise VTB Ühisliigas osalemine. Euroliiga klubide vastu enamus Euroopa satse ikkagi mängida ei saa.\nLoodan ka. Aga juba esimesed NBA klubide poolt lahti lastud mängijad juba uue klubi leidnud ka. Näiteks tsenter Greg Stiemsma kes alles paar päeva tagasi lasti Cavside poolt vabaks on saanud juba Türgis lepingu (Turk Telekom).\nEhk käib mäng natuke just rahalises mõttes üle meie peade. Aga Kalevisse tulekul oleks hea koht näidata ennast, head liigad ja suhteline stabiilsus.\nNoh neid release'i juba tuleb. Näiteks peaks selline mees olema saadaval:\nhttp://www.usbasket.com/player.asp?Cntr ... erID=60708\nLoodetavasti keegi ikkagi tegeleb sellega.\n07 Okt 2010, 23:12\n07 Okt 2010, 23:26\nHea leht vaadata neid NBA vabaks laskmisi on http://www.nba.com/transactions/index.html\nKui mehi vaadata, siis vabaks on praeguse hetkega saanud PF/C-dest (ja veel klubita on):\nPF Keith Gallon (H: 6' 8" ehk nii 203cm W: 320 lbs NCAA: 10.3pts 7.9reb)\nPF Chris Richard (H: 6' 9" ehk nii 205cm W: 252 lbs NBADL: 8.9pts, 8.1reb)\nC Russell Hicks (7' 0" ehk nii 213cm W: 230 lbs)\n07 Okt 2010, 23:34\nNo mina olen foorumit lugedes aru saanud, et Prokomi ja Co vastu pole muud rohtu kui tuleb Jones tagasi tuua.\n07 Okt 2010, 23:51\nJonesi tagasitoomine on sama naeruväärne kui tema minemalaskmine.\nAga nimetatud kolmest võiks Richard olla kõige asjalikum, mängis kevadel kolm kuud Bullsi eest, kuigi midagi korda ei saatnud, jäi vahetusmeheks. Huvitav, mis selline maksta võiks? Galloni sünniaasta on 1991 ja Hicksi eelmise hooaja D-liiga statistika on lausa kurb.\n07 Okt 2010, 23:57\nSee oli lihtsalt iroonia selle kummalise Jonesi-lembuse vastu.\n08 Okt 2010, 00:08\nAga nimetatud kolmest võiks Richard olla kõige asjalikum, mängis kevadel kolm kuud Bullsi eest, kuigi midagi korda ei saatnud, jäi vahetusmeheks. Huvitav, mis selline maksta võiks?\nMulle ka ta neist kõige sümpaatsem. Usun et mitte kallim kui Parahouski, pigem odavam. Aga pigem on tema puhul küsimus see kas ta tahaks üldse tulla siia - kui juba NBA on päris reaalne talle olnud, siis pigem valib ta tugevama liiga.\n08 Okt 2010, 00:15\nKüsimus pole Jonesi-lembuses, vaid Kalevi kummalises komplekteerimispoliitikas, mida pole vist pikemat aega kaine peaga tehtud.\nTuuakse tüüp siia, hoitakse teda kuu aega ja siis lastakse lahti, ilma et oleks isegi mõeldud, mis edasi saab. Kui oli näha, et ei sobi ja asja ei saa ning vormi pole ollagi, siis oleks selle otsuse võinud kohe teha ning hakata uut meest otsima. Kui oli lootust, et temast saab tulevikus asja, siis oleks võinud pikendada katseaega või mida iganes, aga praegu on välja tulnud, et hoolimata kõikidest tema väidetavalt kehvadest omadustest, mis tagantjärele on välja tulnud, sest kuidagi peab ju õigustama, siis on tema lahkumine toonud välja hoopis mõned puudujäägid meeskonna komplekteerituses, millele lahendust polegi leitud.\n08 Okt 2010, 00:16\nMulle tundub, et siiski oli Jonesi-lembus fenomen omaette. Sell polnud siia jõudnudki kui mingil kummalisel põhjusel ennustati ette, et ilmselt väga kõva mehega tegemist. Ehkki sell toksis mingis teisejärgulises ülikoolis ja polnud profikorvpalliga kunagi kokku puutunud. Näiteks Lomersi suhtes oldi algusest peale pigem skeptilised, ehkki kumbagi meest ju keegi mängimas näinud polnud. Mitte, et ma ühte kiidaks ja teist laidaks - lihtsalt jääb arusaamatuks, mille põhjal nii erinevaid järeldusi tehti?\nJa isegi siis kui sell kohale saabus, olles lennureisil tublisti kokku kuivanud, ning kontrollmängudes suht kahvatu oli, nähti katastroofi selles, et ta minema saadeti. Vaatamata sellele, et mees oli suvel ainult mune süganud ja polnud füüsiliselt elementaarseski konditsioonis.\nMa poleks muidu Jonesist rääkima hakanudki aga tänasegi mängugi põhjal ei näe ma, et taolist kahemeetrist number nelja, kes "võib mängida ka tsentrit" niiväga vaja oleks. Pigem ikka puhast pukki on tarvis. Keerlese näol on suur äär olemas, Toome suudab praeguse sastaavi juures asendada nii teda kui hädapärast tsentrit mängida. Lisaks hollandlasele oleks aga veel ühte sajaprotsendilist keskmängijat vaja. Siis võiks öelda, et selle eelarve juures on kõik positsioonid täidetud. Väga võimalik, et kui Jones jäänuks, mänginuks ta täna 10-15 minutit.\n08 Okt 2010, 00:35\nKüsimus ei ole absoluutselt Jonesi isikus vaid pigem ta oli lihtsalt näide Kalevi olematust komplekteerimispoliitikast ehk sellest, et ei osata mõelda mitu käiku ette ja tegutsetakse liiga emotsionaalselt. Ei viitsi vaim564 juttu üle korrata aga jah natukene naljakas oli see kõik eriti selle kõrval, et kohe pärast ära saatmis hakati kurtma, kuidas ei ole võimalik olemasoleva raha eest kedagi leida...\nUmbes nagu vana hea ütlus, et ei tasu enne vanasse kaevu sülitada, kui .....\nJa teine asi on see, et kui mees kohe lennukilt tulles oli tublisti kokku kuivanud, mis tast siis üldse see kuu aega siin hoiti. Saatnud kohe minema ja hakanud uut meest otsima - sellist, nagu vaja. Praegune uus mees tuleb juba olemasolevasse meeskonda, kes on ettevalmistuse läbinud ja peab uusi asju õppima hakkama. Ja see, et Jones mingi marukõva mees on, selle jutu lasid suve keskel ikka Kalevi enda juhid ja treenerid liikvele.\n08 Okt 2010, 00:43\nKui ta jõudis isegi NCAA-2 All-Stars mängudele, see näitab, et päris muidumehega ka tegu polnud, aga ootused olid võib-olla tõesti liiga kõrgeks aetud. Aga NCAA-meestega seotud ohtudest olen ma siin ka juba pikalt jahunud, kuidas nad siin üldse kohanevad jne, kindlasti ei saa oodata neist liidrit. Et PF-positsioon on Keerlese ja Toome näol suurepäraselt esindatud, siin jään ma ka pigem eriarvamusele. Kas meile on vaja puhast tsentrit või PF/C, kes on jõuline ja on lauas tugev, siis mina arvan, et pigem seda teist umbes Osby tüüpi mängijat. Kui Jonesi tugevustest üldse midagi rääkida võiks, siis oli ta kahtlemata hea lauavõitleja. Kui meil on tsentris suur koll, aga ründeliin tervikuna nõrk ja arvestades, et meie tagamehed ei oska niikuinii palli tsentrile toimetada, siis pole sellest suurt abi. Eelmine hooaeg tõi seda muide päris hästi esile. Jälle kordan - arvestades eeltoodut, kaldun ma arvama, et ka Parahhovski tegevus poleks Kalevis olnud pooltki nii efektiivne kui Vefis, seda eeltoodud põhjustel.\n08 Okt 2010, 00:49\nMis Jonesi endasse puutub, siis minu arust ta jättis sümpaatse mulje oma püüdlikusega ja tundus olevat aus töömees. Selles mõttes on natukene kahju, et selliselt ära saadeti, hoiti terve ettavalmistus siin ja pikendati katseaega jne...\nPigem oleks võinud temast olla abi näiteks BBL Cupil või TTÜ vastu mängus vms. Tänase mängu puhul ei väidagi, et temaga koos oleks nüüd kindlasti võit tulnud. Ehk oleks ta jah veidi lauavõitlust tugevdanud või korvi all abiks olnud, kui pikkadel kõigil 4 viga oli aga noh samas ei ole kindel, et Kalev sellises rütmis üldse oleks lõpuni püsinud koos temaga. Oleks-poleks.\nNagu ma ütlesin küsimus ei olnud üldse selles, et Jones mingi supermees oleks vms, vaid lihtsalt Kalevi komplekteerimispoliitikas. Aga olgu, aitab, ma üritan siin foorumis mitte enam sellest mehest rääkida edaspidi. On juba piisavalt jahutud.\n08 Okt 2010, 01:13\nSelle mehe laskis Denver juba augustis vabaks\n08 Okt 2010, 01:28\nEt PF-positsioon on Keerlese ja Toome näol suurepäraselt esindatud, siin jään ma ka pigem eriarvamusele. Kas meile on vaja puhast tsentrit või PF/C, kes on jõuline ja on lauas tugev, siis mina arvan, et pigem seda teist umbes Osby tüüpi mängijat.\nMina jään omakorda eriarvamusele. Minu arvates on eeskätt vaja puhast pukki, kes suudaks korvi all oma koha välja võidelda ja kellele saaks siis palli alla toimetada. Nagu viimati oli Lyde. Osby taolise venna korral jääks lihtsalt Toome pingile nagu Kitsing praegu (kui ma kuu aja eest imestasin, miks selle Kitsingu teema üle lõputult vaielda sest Keerlest ja Toomet ta üle ei mängi, tsenter ta ka pole ja jääb nagunii pingile, siis vaieldi pikalt kui tähtis mängija tast kujuneb). Puhas tsenter oleks aga ikkagi vaid Krabbendam kes seda rolli ilmselgelt üksinda välja ei kanna - teen meelega sest teemast juttu just praegu kui hollandlane tegi hea mängu.\nKui meil on tsentris suur koll, aga ründeliin tervikuna nõrk ja arvestades, et meie tagamehed ei oska niikuinii palli tsentrile toimetada, siis pole sellest suurt abi\nKui meil oleks üks tasemel tsenter juures (nt. Parahhovski), siis poleks ju eesliin kuigi nõrk? Ja vaidlen ka vastu seisukohale, et me tagamängijad ei suuda üldse palli pikkadele toimetada. Suudeti omal ajal Reedile ja Lydele, suudetaks ka nüüd kui oleks kuhu toimetada.\nEhk oleks ta jah veidi lauavõitlust tugevdanud või korvi all abiks olnud, kui pikkadel kõigil 4 viga oli aga noh samas ei ole kindel, et Kalev sellises rütmis üldse oleks lõpuni püsinud koos temaga. Oleks-poleks\nNo umbes seda minagi mõtlen: sellisel tasemel pole surt mõtet hoida tiimis mingit rollimängijat. Pigem las lammutavad omad poisid. Kui hakkame ühel päeval VEF-iga sarnase eelarvega mängima, siis võiks ehk ka pingile mõne välismängija muretseda. Aga praegu tuleks kohalike kõrvale tuua mehi kes on hädavajalikud, mitte rollimängijad.\n08 Okt 2010, 01:45\nPILDIGALERII: Kalev/Cramo alustas Ühisliigat napi kaotusega - http://sport.err.ee/index.php?06115072\n08 Okt 2010, 09:10