Kommentaarid - Eesti Pank hoiatab uue kinnisvarabuumi eest - ärileht.ee\nEesti Pank hoiatab uue kinnisvarabuumi eest - kommentaare 1-20\nEi tea mida kanaarilinnuke Mart Laar ka soovitab? Kas kriis jälle tulemas? vöi tuleb ainult mähkmetesse?\ntehke ikka vahet, eelmine kriis oli raha jagamine ostjatele arutult ning tekkis eluaseme puudus, mis ajas hinnad üles. Nüüd on raha jagamine arendajatele, ostjaid vähe, seega kriis ikka arendajatel tulemas ja hinnad tõusevad arendajate poolt, mitte nõudlusest.\nEt siis ... eelmise kriisiga riisuti ostjad paljaks ... nüüd üritatakse siis ettevötjad paljaks teha.\nEesti pank soovitas\nJuba kaks soovitust neilt tublid. Mina soovita vähendada alguses oma panga kulusid 50% või alustage pangana tööd\nTundub jällegi mingi kohaliku lobistist keeniuse tellitud spordis.Kinnisvara on tohutult ülehinnatud,seepärast selline rutt-lollidelt tuleb ju raha välja petta.\nUskuge mind.. kinnisvara ja ka kõige muud hinnad ei lange.. ainult tõusevad.. kui tekibki "langus" siis maksimaalselt 5% ja seda ajutiselt.. Odavamaks ei lähe meil siin enam midagi.. ainult kallimaks..\nSee kraam jääb ju seisma, nagu need papist peldikud\nPole üldse majandusinimene, ometi ütlen, et buum kui selline vötab paljudel aru peast.Vist usutakse, et see jääbki kestma. Vöetakse arutult laenu. Mullegi helistati sel ajal ja üks inglihääl teatas, et pakume väikelaenu. Tänasin info ja pakkumise eest ning ütlesin, et praegu küll ei vaja. Keegi ütles, et hoidku buumi eest, kriisiga saab hakkama.\nmaailm on veider\nnäete miks rikastesse riikidesse pagulasi vaja on - et pangad saaksid elamuasemete jaoks laenu anda.\nAstu või ekresse (nali).\nSeal on muid tegureid ka mille alusel laenu antakse/ei anta, mitte ainult sissemakse olemasolu.. Hasartmänguritele jne.. vaadatakse ka kuhu on raha kulutatud ja mis harjumused on..\nSinu teooria järgi annab siis pank laenu riigile ehk siis maksumaksjale, selleks, et mustper.setele eluasemeid soetada laenuga....tundub igati kasulik tehing pankadele ja obadus jälle maksumaksja tasku pihta!\njah, tuleb ka kinnisvaramaks. Mis lükkaks osad inimesed kinnisvarast loobuma ja asuma üürikatesse/väiksematele pindadele.\n"Probleem" on selles, et pärijad saavad kinnisvara "tasuta" kätte.\nKui riik on piisavalt jõukas ja iive on nulli lähedane siis elamuehitus jääb soiku. Keegi ei ehita, osta ega müü. Pole kellegile laenu anda.\nKui aga Rootsi 500 000 pagulast tuua, siis oleks vaja vähemalt 60 000 uut elupinda. Mingi ~10 miljardi äri. Lisame 30 aasta peale intressid on juba 20 miljardit. Lisame hoonete haldus ja hoolduskulud... 25 miljardit\npole hullu valitsus maksab kinni\npagulase kulupõhine elamis kulu ,selleks neid on ju vaja\nEhitusbuumi eest oleks pidanud hoiatama. Pealinn ehitab nagu valmistuks rahva arvu kasvuks miljoni võrra. Hiigelhaiglad , sünnitusmajad tohutule sünnitajate tarbeks , meie madala iibe juures, uued elamukvartalid!\nRäägin pealinnast, teiste linnade kinnisvara arendajate kohta ei oska midagi öelda.\nIga sugu jama jaoks jätkub aga paari lihtsat sauna ei suuda ehitada rääkimata vanadekodudest. Ka kirikute toetamiseks jätkub, kas usklikul jumala poole pöördumiseks on vaja luksus hoonet.\n??? just vastupidi, need nõukaaegsed majad on väga tugevad ja peavad kauem vasu, kui buumi aegsed kipsplaadi s.....\nPeaks päris loll olema peast, kui hävitada majanduses varasid, millele on nõudlust, kellegi tobeda ilumeele järgi.\neesti bäng ju ei mõjuta midagi , ei tasu kraaksuda ja ... see on ju tallinna teema , muud kohad meie näkases riigiks nimetatavas moodustises elavad siiski oma elu ning seal pole buumi ega muid muresid kah.\nSelle vinnilise näoga mehe pilt artikli juures rikub ära artikli sisu.\nSee hoiatus on nüüd küll hiljaks jäänud, kuidas neil nii pikad juhtmed on? Praegu peaks juba hoiatama kinnisvarakrahhi eest.\nPalju aastaid on mööda läinud ja noor põlvkond ei tea viimasest midagi. Nemad laulavad jälle tuttavat "osta kohe, läheb veel kallimaks" laulu.\nMajandus on tsükliline.\nHetkel on Tallinnas kinnisvarabuuumi tipp.\nJärgneb 3 aastane langus.Siis jälle tõus 4-5 aastat.Siis jälle langus.\nKinnisvara hinda tuleb võrrelda keskmise palgaga. ühe kuu keskmise palga eest peaks saama osta 1 m2 kinnisvara. Täna on keskmine palk 800 euri NETO.\nTallinna kinnisvara hindades on täna umbes 40% õhku. Vanades korterites rohkem, uutes vähem.\nHoitke kinni kohe sõidame mäest alla!\nKusjuures kinnisvara ruudu hind ongi ostja kuupalgaga kooskõlas. Kui jätta välja mikrokorterid, kus ruut üüratu, siis tuleks asja vaadata segmentide lõikes.\nEesti keskmist ei saa kohaldada võrdselt Tallinnas ja Valgas. Kesklinnas näiteks Rotermannis ostabki kinnisvara inimene, kelle sissetulek 2-3 tonni, nagu ka ruudu hind. Lasnamäel inimene, kelle sissetulek tonn :)\nMingist üldisest keskmisest pole Eesti kontekstis mõtet rääkida.\nMajandusvõhikutelt hakkab varsti kuulma, et ka vorstikilo hind sõltub keskmisest palgast ... hinnad sõltuvad turumajanduses ainult nõudluse-pakkumise suhtest ja ei millestki muust.\nNo ootame huviga\nKinnisvarabuumid pidurdavad mõneks ajaks spekulantide tegevust, see on ju iseenesest positiivne. Lõhkev mull paneb mõtlema, ehk on mõtekam osta kinnisvara selle välja üürimiseks, kui edasimüümiseks. Spekulante ju ei rahulda üüritulu näiteks 5 protsenti aastas.\nMulle buumid pigem meeldivad :)\nKummaline on see kommertspankadele sobiva hindamisakti kujunemine: tundub et reaalse väljaarvutatud m2 pole midagi tegemist vaid pangad jooksevad emotsioonidepeal tekkiva m2 hinnaga kaasa.Teisiti on raske seletada olukorda kus aasta varem näevad nad õiglast m2 hinda kolmandik väiksemana kui hetkel ja tõenäoliselt aasta pärast sobib jälle see peale buumi tühjakssusisenud kolmandik väiksem m2 hinnang.\nLihtsalt tähelepanek...ei ole ostja ega müüja.\nKustkohast pangand seda teavad ?\nKlientide saladuste kuritarvitamise abil nad on ruineerinud Eesti majanduse.\nTuleb kustutada pangakonto ja hakata rahayhistu liikmeks.\nKohutavalt suured palgad eestis? Andke andeks, aga kelle palk on eestis 3000 euri või natuke alla selle?\nMa ei tea kedagi oma sõprade hulgast, kelle palk oleks palju alla 3000.\nEi ole see asi ka nii mustvalge. OK. Buum, hinnad laes, ei tohi osta - üürin 2-3 aastat, et "hinnad langeksid". Seega 312400= ~14000 eurot "eikuhugi". Kui üürimine oleks Eestis normiks ning hinnad vastuvõetavad, siis tõesti pole kinnisvara osta. Kui lähema 5-10 aasta jooksul pole mingit suurt muudatust elukorralduses ette näha, siis on ostmine igal juhul mõistlikum.\nSiin selles kirjatükis on välja jäänud oluline asjaolu, millele keskpank inimeste tähelepanu juhtis:\n"Nõudluse järsk vähenemine\nEesti Pank märgib, et eluasemeturul nõudlust toetanud demograafilised tegurid on muutumas. Viimastel aastatel on nõudlust eluasemeturul suurendanud rahvastiku ümberpaiknemine suurematesse linnadesse ja 25–39-aastaste osakaalu suurenemine rahvastikus.\nKinnisvaraarendajad on sellele vastates toonud turule järjest rohkem uusi eluasemeid. Lähiaastatel aga hakkab selles vanuses rahvastiku osakaal üsna järsult vähenema, mis toob kaasa nõudluse vähenemise ja surve hindade alanemiseks.\nSellega peaksid arvestama nii kinnisvaraarendusettevõtted ja nende rahastajad kui ka majapidamised, kes endale kinnisvara soetavad, märgib keskpank."\nOswald, kas tahaksid võtta riski, et 5-10 aasta pärast oma korterist lihtsalt ei saagi lahti, isegi kui müüd seda kolmandiku odavamalt. Ostjaid lihtsalt ei ole enam füüsiliselt niipalju olemas, kui on turul kortereid. Ja see trend süveneb - korterid ei kao kuskile, aga inimesi on järjest vähem.\nSul on öigus, ... Inimesi jääb vähemaks ..... tulevik on ..... tume :D\nSee aga ei arvesta aga "redeliga" mis kinnisvara ostmine endast kujutab.\nSee kes täna üürib, 5 aasta pärast ostab.\nSee kes ostis 1-2 toalise, 5 aasta pärast ostab 3 toalise.\nKes ostis 3 toalise, 5 aasta pärast vaatab 4-5 toalist või ridaelamut.\nEi kao inimesed kuhugi. Muutuvad ainult soovid ja vajadused. Arvad, et need kes täna ostavad elavad korteris vanaduspõlveni?\nSee et ostjaid pole kehtib ikka tsentrist eemal olevale kinnisvarale...mida kaugemal seda raskem müüa...Pirita teel jääb ikka need miljonikorteritetehingud.\nHiljuti toimunud investeerimiskonverentsil ütles üks tuntud kinnisvarategelane umbes sellise mõtte; "Tundub, et oleme Eestis sisenenud perioodi, kus tänane parim kinnisvarainvesteering on tegemata investeering."\nKui Eesti Politsei taidaks oma ylesandeid siis pangandust ei eksisteeriks Eestimaa pinnal.\nlugege üle, mida kirjutate!\njätkus jätkus, miks ta ei jätku, ikka jätkus\nKuku kokku kuku kokku\nEelmise buumi ajal helistati pangast korra 3 kuu tagant, et VÕTA OMETI LAENU!!\nSaatsin õnneks pikalt.\nTallinn, Korter - 85 000 EUR


Vikipeedia fotovõistlus EL 2012/02\nKuhu koguda häid Eesti looduse pilte?\nEelmise aasta lõpus korraldatud teine heade Eesti looduse piltide kogumise aktsioon ehk HELP 2 püüdis saada Vikipeedia tekstiosa kõrvale pilte, et pisutki täita seda tühimikku, mis haigutab mahuka tekstiosa ja tagasihoidliku fotopanga vahel. Ilus mitmekesine Eesti loodus väärib tähelepanu ning kirjatöid. Ühtaegu vajavad tekstiread ilmekaid pilte ja nõnda tuleb ka veebientsüklopeediat rikastada väärt fotomaterjaliga: selleta ei ole terviklik ülevaade mõeldav.\nKõik me kasutame Vikipeediat, kuid enamasti me ei mõtle sellele, kuidas see toimib. Just nagu vabaduste kõrval unustatakse tihti, et nendega kaasnevad kohustused, jäetakse tähelepanuta seegi, et entsüklopeediasse võivad panustada kõik, muu hulgas nende ridade lugejad. Suured asjad saavad sündida ainult juhul, kui leidub piisavalt inimesi, kes nendesse usuvad ja on valmis ise kaasa aitama.\nVikipeedia toimib, sest kümned tuhanded vabatahtlikud üle maailma on aidanud luua veebientsüklopeediat, mis võimaldaks igale inimesele vaba ligipääsu kogu inimkonna teadmistele. Eestikeelse Vikipeedia vabatahtlikke on aga paar-kolmkümmend – kaugelt liiga vähe, et artiklite kirjutamise ning toimetamise kõrvalt veel fotograafiaga tegeleda. Nõnda on kõrgelt hinnatud head fotod, mis aitavad mõista artiklis kirjeldatut.\nEt lugejad saaksid Vikipeedia looduskirjutiste sisust selgema pildi, korraldati mullu 1.–31. detsembril fotokogumisaktsioon HELP 2. Nõnda laekus 31 osavõtjalt kokku 530 fotot, mida kasutatakse paljudes artiklites, seega näevad neid sajad tuhanded inimesed. Mõned neist piltidest on ära toodud siinsamas, nii mõnigi jõuab tänavu Vikipeedia eri keeleversioonide avalehtedele.\nEesti Looduse aastatellimuse ja Photopointi eriauhinnad pälvisid Marko Vainu, Tiit Hunt ja Ilme Parik. Ära märgiti Kaupo Küti, Aime Pae ja Tauri Pärna pildid. Suure tänu on ära teeninud ka kõik teised, kes võtsid vaevaks anda oma panuse vabade teadmiste levikusse ja osalesid fotokogumises.\nOlid need siis suurepärased jäädvustused Eesti metsades kasvavatest seentest, vetes elutsevatest kaladest ja niidul vohavatest taimedest, voolu- ja seisuveekogudest või loodus- ja maastikukaitsealadest, kõigil neil on oma roll looduse tutvustajana. Fotojäädvustusi on vaja laia teemade spektri kohta, näitamaks, mis loodus õigupoolest on. Usutavasti aitavad laekunud fotod seda edukalt teha.\nVikipeedias on veel sadu fotomaterjalita artikleid Eesti loodusest ja iga nädalaga tuleb neid järjest juurde, kuid see on loomulik osa veebientsüklopeedia tööst. Ei ole ühtegi teist kohta, kuhu saaks sedavõrd ulatuslikult koondada eestikeelset teavet. Viimatine pildikogumine võimaldab aga paljusid infokilde hulga värvikamalt esitada. Edaspidigi tuleb tegusalt luua uut sisu ja seetõttu vajame inimesi, kes koostaksid Vikipeediale tekste ja teeksid pilte. Järgmine HELP korraldatakse tänavu sügisel, aga oma panuse võid anda kohe.\nIvo Kruusamägi (1988) on eestikeelse Vikipeedia administraator.


Teisenda nΩ mõõtühikuks TΩ (Nanooom mõõtühikuks Teraoom)\nnΩ to TΩ\nNanooom to Teraoom\nTeisenda Nanooom mõõtühikuks Teraoom (nΩ mõõtühikuks TΩ):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '335 Nanooom'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Nanooom' või 'nΩ'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Elektritakistuse'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '38 nΩ na TΩ' või '58 nΩ to TΩ' või '19 Nanooom -> Teraoom' või '59 nΩ = TΩ' või '3 Nanooom na TΩ' või '90 nΩ na Teraoom' või '61 Nanooom to Teraoom'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(1 * 21) nΩ'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '335 Nanooom + 1005 Teraoom' või '96mm x 21cm x 1dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Teraoom ühes Nanooom?\n1 Nanooom [nΩ] = 0,000 000 000 000 000 000 001 Teraoom [TΩ] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Nanooom mõõtühikuks Teraoom teisendamiseks.


Kodanikuühendused kutsuvad inimesi aktiivsusele\nNäidismeeleavaldus jäi paraku vaid korraldajakeskseks. Foto: Malle Elvet\nEsmakordselt Tartus, kuid juba seitsmendat korda peetud kodanikeühenduste liidu (EMSL) nädalal keskenduti konverentsil headele lugudele, peeti avalikke väitlusdebatte, korraldati mess ja kutsuti näidismeeleavaldusega inimesi rohkem ja julgemini mõjutama ühiskondlikke protsesse.\nKodanikunädal ülikoolilinnas Athena keskuse saalis sai hoo sisse arvukate ettekannete kuulamisega, neis keskenduti senitehtu headele tegudele.\nTÜ Kliinikumi Lastefondi juhataja Küllike Saar meenutas, kuidas fond, kuhu kuulub 26 eraisikut, alustas tegevust 2000. aasta novembris, et olla toeks ja abiks nõrgematele. „Hea ja hooliv peaks olema iga päev. Palju sõltub ka suhtlusest meediaga, reklaamikampaaniatest,“ tõdes Saar. Ta tõi näiteks, kuidas lastefond kogus diabeedihaigetele lastele insuliinipumpade ostmiseks 353 000 krooni.\nKuidas toimis hea valimistava kampaania, mille idee autor on Allar Jõks, lahkas EMSLi juhataja Urmo Kübar. „„Valimiskompass“ eeldas heade jõudude kaasamist. Parim viis vabaühenduste tegevustest teavitamisel on tekitada aktuaalsetel teemadel aus, sisukas diskussioon. „Valimiskompass“ näitas, kuidas valimiste maine käis alla, kuidas seda mõjutas võimulepürgijate allakäik,“ märkis Kübar.\n„Teeme ära!“ projektijuht Eeva Truuverk tõi näiteid, kuidas toimis tõhus riikidevaheline koostöö kampaaniaprojektis „Teeme ära!“ „Sõnum 2008. aasta heakorrakampaaniast Eestis levis kiiresti maailma. Aasta pärast lõid koristustalgutel kaasa juba inimesed üheksas riigis, see on selline omamoodi kummaline energia,“ rääkis Truuverk.\n„Idee Eestist, et ühe päevaga saab tuhandete vabatahtlike abiga koguda kümneid tonne prügi, leidis laialdast vastukaja ja nüüd on kampaania suurejooneline, toimkonnad tegutsevad 20 riigis. Meid on korduvalt kutsutud osalema teiste riikide konverentsidele,“ tõi Truuverk tõhusa koostöö näiteid ja lootis, et tänavune 7. mai toob koristustöödele rohkesti kaasalööjaid nii Eestis kui mujal.\n„Vabaühendused peavad olema sihikindlad, järjepidevad ja pühendunud. Vabaühendused saavad edukalt tegutseda, kui nad koondavad oma tegevusse sarnase mõttemaailmaga inimesi, kel on ühine eesmärk, orienteeritus lisaväärtuse loomisele. Eesti kodanikuühiskonna arenguks on veel rohkesti ruumi, vähene kommunikatsioon on takistav. Unistused paremast maailmast peavad saama konkreetsete tegude näol reaalsed mõõtmed. Tulemusi annavad efektiivsed tegevusmudelid ja koolitused,“ rääkis Haanja volikogu liige, Terve Eesti SA juht Keit Fomotškin, kes ise tegutseb aktiivselt koolinoorte seksuaalkasvatuse alal, et elu oleks turvaline ja HI-viiruse levik väheneks.\nDebatt, mess, meeleavaldus\nKodanikunädalal oli aktiivsetel kodanikel võimalus kaasa rääkida väitlusdebatil, mida peeti Tartu kaubamajas. „Kuidas kaitsta inimest, vältida paanikat halbade sõnumite edastamisel?“ ärgitas Elise Novikov puldi taga osalejaid sõna sekka ülema.\nEesti vabaühendused tutvustasid messil oma tegevust ja innustasid inimesi kodanikeühendustes kaasa lööma.\nDomus Dorpatensises arutleti võimaluste üle, kuidas kas või üks päev olla tegev vabatahtlikuna. Seda vaeti nii tööandja kui vabatahtliku vaatevinklist.\nLinlastel oli kodanikunädalal võimalus veel ühineda näidismeeleavaldusega. Paraku jäi tööpäeva lõpus kaubamaja juurest raeplatsile liikunud rongkäik suhteliselt korraldajakeskseks. Noorte korraldatud meeleavaldus veenis, et inimesed on passiivsed ega kasuta piisaval moel oma põhiseaduslikku õigust avaldada meelt ühiskondlike protsesside mõjutamiseks.\nKodanike aktiivsuse kasvatamiseks moodustatud vabaühenduste liidul on kogu Eestis 110 liiget.\nViimati muudetud: 28/04/2011 10:33:36


HAIGETE ARV KASVAB: viirustega nakatumine kogub taas hoogu | Tervis\nHAIGETE ARV KASVAB: viirustega nakatumine kogub taas hoogu\nToimetas Sirje Maasikamäe, 6. november 2020 10:06\nÜldjuhul piirduvad haigusnähud ülemiste hingamisteedega – nohu, köha ja väike palavik.Foto: Mari Luud\nTerviseamet annab teada, et 26. oktoobrist 1. novembrini pöördus ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu arstide poole 2788 inimest, kellest kolmandik olid lapsed.\nEestis ei ole käesoleval hooajal veel ühtegi gripiviirust laboratoorselt kinnitatud, jätkuvalt on domineeriv viirus rinoviirus. Rinoviirustele on iseloomulikud aevastamine, nohu, vahel esineb ka valulik kurk. Lastel võivad lisanduda köha ja palavik. Rinoviirused on umbes 30–40% täiskasvanutel esinevate nn külmetushaiguste põhjuseks.\nKõige rohkem registreeriti ülemiste hingamisteede viirusnakkusi Tallinnas, Tartumaal ja Ida-Virumaal. Hiiumaal ei ole jätkuvalt Terviseameti andmetel registreeritud mitu nädalat ühtegi respiratoorsete viirusnakkuse juhtu.\nEuroopa Liidus on grippi haigestumise intensiivsus madal, püsivat gripiviiruse levikut ei ole veel täheldatud üheski riigis.\nKöhides ja aevastades tuleks nina ja suu salvrätiga katta ning vältida silmade puudutamist. Pea meeles pesta tihti käsi. Ela tervislikult – maga piisavalt, ole füüsiliselt aktiivne, väldi stressi, joo piisavalt vedelikke ja söö täisväärtuslikku toitu.\nSpetsiifilist ravi ei ole\nÜlemiste hingamisteede viirusnakkuse tunnused on üldjuhul nohu, köha, kurguvalu ja palavik. Paljudel juhtudel põetakse haigus läbi kergelt, väikese palaviku ja eriliste sümptomiteta. Kliinilise pildi järgi, millise konkreetse viirusega tegu, on raske eristada. Selle saab täpselt kindlaks määrata vaid viroloogialaboris.\nÜldjuhul piirduvad haigusnähud ülemiste hingamisteedega – nohu, köha ja väike palavik. Kuid nagu gripi puhul, võib ka paragripi, RSV- ja adenoviiruste nakkuse korral tekkida kopsupõletik. Sümptomid võivad ulatuda ülemiste hingamisteede põletikust kuni kopsupõletikuni, eriti lastel. Spetsiifiline ravi puudub, mistõttu kasutatakse haigusnähte leevendavat, toetavat ravi – palaviku alandamine, valuvaigistid, rohke vedeliku joomine, hingamist kergendavad ravimid.\nALANUD ON EPIDEEMILINE LEVIK: lisandus 241 koroonapositiivset. Tanel Kiik: liigume kriisi suunas


Anda üürile korter, 2 tuba, Pikk 12, Kesklinn, Pärnu, Pärnumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nAnda üürile korter, 2 tuba - Pikk 12, Martensi maja, Kesklinn, Pärnu, Pärnumaa\nÜürile anda külaliskorter nõudlikule maitsele loodud elegantses "Martensi majas". Korterisse on paigaldatud uhiuus kvaliteetne Noblessa köök koos tehnikaga ning lükandustega esikumööbel. Hea sisekliima tagavad vesipõrandaküte ja soojustagastusega sundventilatsioon.\nKülaliskorter asub IV korrusel vaatega Martensi väljakule. Korteris paiknevad avar tuba-köök (27,5 m²), tuba (13,5 m²), garderoobinišiga esik (6,8 m²), vannituba (4,4 m²) ja panipaik. Mõlemast toast pääseb rõdule. Majas on 2 lifti, turvalised läbipääsusüsteemid, videovalve, kiire fiiberoptilise kaabliga internet.\n595 € 11 €/m2 Koduraha pakkumine\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Anda üürile korter, 2 tuba - Pikk 12, Martensi maja, Kesklinn, Pärnu, Pärnumaa Vastust ootama jäädes\nTube 1 | 8.2 m²\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3095983 Kommentaar:


Reedel, 20. aprillil kell 11 toimub Tallinna ülikooli Mare hoone ruumis M-213 Krista Loogma avalik loeng teemal „Väljakutsed kutseharidusele: ülikooli roll”. kell 16 peab tänapäeva üks tuntumaid prantsuse antropolooge, professor Marc Augé Tallinna ülikooli Mare hoone ruumis M-134 avaliku loengu teemal „Mittekohad ja arhitektuur”. Loeng toimub inglise keeles. Loengule järgneb prof Augé raamatu „Kohad ja mittekohad: Sissejuhatus ülimodernsuse antropoloogiasse” eestikeelse väljaande esitlus Mare hoone aatriumis. kell 16 toimub Tallinna ülikooli kunstide instituudis (Lai tn 13, ruum 208) muusikaõpetuse metoodika professori ametikohale kandideeriva Tiina Selke venia legendi teemal „Muusikakasvatus XXI sajandi uute metoodiliste suundade mõjuväljas”. Esmaspäeval, 23. aprillil kell 13 toimub Tallinna ülikooli Silva hoone ruumis S-235 eesti kirjanduse dotsendi ametikohale kandideeriva Mirjam Hinrikuse venia legendi teemal „Baudelaire’likust modernsuskogemusest XX saj alguse moderniseeruvas eesti kirjanduses”. kell 13.30 peab emeriitprofessor Jouko Sarvala Tartus Veski tn 4 Baeri majas ettekande „Lake Tanganyika in East Africa – a horn of plenty for fisheries?” kell 14 toimub Tallinna ülikooli Mare hoone ruumis M-659 sotsioloogia dotsendi ametikohale kandideeriva Liis Ojamäe venia legendi „Eluasemeturust ja eluaseme väärtustest: sotsiaalkonstruktivistlik perspektiiv”.\nkell 12.15 peab Tartus Näituse tn 20 ülikooli Iuridicumis aud 114 äriõiguse dotsendi ametikohale kandideeriv Andres Vutt venia legendi „Äriühingute piiriülene liikuvus EL -s”.\nkell 17.15 toimub Tartu ülikooli kunstimuuseumis (Ülikooli tn 18) kunstikolmapäev teemal „Klassikaline joonistus kui mäng”. TÜ joonistamise, plastilise anatoomia ja üldkompositsiooni assistent Rauno Thomas Mossi räägib ja annab ka kohale tulnud publikule võimaluse katsetada, mida tähendas õppida klassikalist joonistamist Tartu ülikoolis XIX sajandi alguses.\nkell 18 peab Tartus Näituse tn 20 ülikooli Iuridicumis aud 217 õiguse ajaloo ja Rooma õiguse dotsendi ametikohale kandideeriv Hesi Siimets-Gross venia legendi teemal „Rooma õigus kaasaja teenistuses”.\nkell 12.15 peab Tartu Ülikoolis (Näituse tn 13a, aud 106) rahvusvahelise õiguse dotsendi ametikohale kandideeriv René Värk venia legendi „Ülema vastutus”.\nkell 14.15 toimub Tallinna Ülikooli Silva hoone ruumis S-416 Provence’i Ülikooli professori M. Stéphane Lojkine’i prantsuskeelne loeng „La notion de dispositif dans Surveiller et punir de Michel Foucault”. Kõik huvilised on oodatud.\nkell 15 peab Tallinna ülikooli Silva hoone ruumis S-219 avaliku ettekande oma teadus- ja arendustegevuse tulemustest kultuuri- ja neuropsühholoogia professori ametikohale kandideeriv prof Aaro Toomela.\nkell 15 peab Tallinna ülikooli Silva hoone ruumis S-219 avaliku ettekande oma viimase valimisperioodi teadus- ja arendustegevuse tulemustest koolipsühholoogia professori ametikohale kandideeriv prof Eve Kikas.\nkell 16 peab Karolinska instituudi dotsent Anna Rising Tallinna ülikooli Mare hoone ruumis M-218 Studia Generalia loengusarja raames avaliku loengu teemal „Ämblikuniit – tootmine ja kasutus”. Loengus räägib Anna Rising ämblikuniidi põnevast maailmast ning oma uurimistööst, mis viis ta kunstliku ämblikuniidi tootmise võimaluse avastamiseni.\nkell 16.15 toimub Tartu ülikooli aulas Euroopa õiguse professori Julia Laffranque’i inauguratsiooniloeng „Kellel on viimane sõna inimõiguste kaitsel Euroopas?”. Professor Julia Laffranque on rahvusvahelise Euroopa Õiguse Ühenduse president. Ta on kirjutanud kaks EL -i õiguse teemalist õpikut, toimetanud kogumikke ja on arvukate, sh rahvusvaheliste publikatsioonide ning Eesti põhiseaduse kommentaaride autor. Kõik huvilised on oodatud.\nkell 9 teevad Tallinna ülikooli ökoloogia instituudi teadusseminaride sarja raames ettekande „Esmased tulemused järvesetete kladotseeride analüüsidest” vanemteadur Tiiu Koff ja magistrant Egle Puusepp. Seminar toimub Mare hoone ruumis M-523.\nkell 12 toimub Tallinna ülikooli Mare hoone ruumis M-659 sotsioloogia dotsendi ametikohale kandideeriva Kadri Tähe venia legendi „Ebatüüpilise tööaja mõju perekonna sidususele: kvantitatiivse ja kvalitatiivse uurimuse tulemused”.\nkell 11.15 algavad Tartus Jakobi tn 2 TÜ Philosophicumi ringauditooriumis (end „keemia ring”) XXIV orientalistikapäevad. Konverents on pühendatud ida mõtteloo tekstide eesti keelde tõlkimise probleemidele.


Minu Kairo – Petrone Print\nMinu Kairo Saale Fischer\nKakofoonia Niiluse kallastel\nPeale esimest suurt ehmatust ning otse silme ees terendavat igavusesurma osutus Kairo kokkuvõttes heldeks võõrustajaks: huvitavate sündmuste jadal ei paistnud lõppu tulevat, neist kõige põrutavam oli kahtlemata sattumine araabia kevade keskmesse. Kahe ja poole aastasele ajateljele mahtus veel kõvasti action’it alates meie kolmanda lapse sünnist Niiluses asuval Manyali saarel, lõpetades Saksa kiriku kolihunnikust leitud klavessiini elustamise või eesti laste laulu- ja mänguringi vedamisega.\nMinu esimese Egiptuse-visiidi kohalejõudmise õhtul, kui meid lennujaamast toonud takso Christiani tollasesse kodutänavasse keerab, on juba kottpime. Astun autost välja ja kui ümber pööran, näen taarudes lähenemas umbes kahe meetri pikkust kogu. Kogul on peas üks silm ja tema galabeya’t\nkatavad suured tumedad laigud, mis võib vabalt olla veri. Et mitte siinsamas hiidkükloobi poolt ka ise veristatud saada, keeran ringi ning üritan sundimatult eemale jalutada, teadmata veel täpselt sedagi, missuguse kortermaja ukse juurde ma tüürima peaks.\n„Eei, mister! Welcome! Welcome!” manab plekiline monstrum takso juurde jõudes oma näole egiptlastele iseloomuliku avala naeratuse.\n„Hei, mister Chowi. Meet my wife!” annab juhiga arveldamise lõpetanud Christian minu üllatuseks Koljatile terekäe.\nNii saan ma tuttavaks oma elu esimese bowab’iga, kelle vammus on lilli kastes lihtsalt natuke märjaks saanud. Auväärses eas mister Chowi on elus ka paremaid päevi näinud – elukutselise poksija ja võlgade sissenõudjana. „Kunn” pole mister Chowit vanuigi siiski maha kandnud ja nii tohib mister Chowi elada kunni kinnisvaraimpeeriumisse kuuluva korrusmaja garaažis, koguda üüri, teha pisiremonttöid, kanda trepist üles elanike kotte ja kompse ning hoolitseda maja juurde kuuluva haljastuse eest.\nIgapäevaselt taksoga sõites kogunes nende juhtidest lõpuks üsna kirju anekdootide kogum. Paar korda osutus taksojuht kurdiks, paar korda jäi roolis magama (tüüpiline ramadaani kõrvalnäht), korra läks must takso meie sõidu ajal viimsele hingusele, korra oli musta takso põhja vahelt näha asfalti, korra istusin mustas taksos, mille tagaiste vajus käiku vahetades kümmekond sentimeetrit allapoole.\nKahe aasta peale kristalliseerus välja ka kaks usaldusväärset meest, Sherif ja Mustafa, kes rääkisid inglise keelt, omasid valget taksot, sõitsid viisakalt ja tulid alati kokkulepitud ajal ukse ette. Sherif oli meie esimene „ihutaksojuht”, kui elasime veel esimeses kodus New Cairos. Et pidin Gretaga igal hommikul kaheksaks Maadisse lasteaeda tööle jõudma, tuli Sherif punkt 7.20 meie ukse ette. Ontliku naisterahvana istusin koos lapsega Sherifi valges Chevys alati tagapingile, nagu Christian oli õpetanud. Tõepoolest – taksot peatades istuvad meeskunded iseenesestmõistetavalt ette juhi kõrvale ja naiskunded taha. Ükskord, olles mind juba mitu-setu korda vedanud, küsis Sherif:\n„Ee, kindel ikka või?” kahtlustasin lõunamaise mehe külalislahkust. „No muidugi kindel. Kui ma su töölt tagasi toon, siis istud ette. Diil?”\nTagasiteel säras Sherif õnnest: „Nüüd kõik näevad mind ja mõtlevad, et mul on välismaa naine ja blond laps!” Sellest hoolimata jäin Sherifi uhkuseks ette istuma ja need lugematud sõidutunnid kulusid tõesti huvitavalt, rääkides Egiptuse toitudest, kodudest, palkadest, isegi jumalast ja religioonist ja sellest, kuidas Sherifi kodune abikaasa vinguviiulit kääksutama kippus.\nMuusikapoe pidaja George suitsetab teise korruse poodide vahelise passaaži avatud rõdul, kui käe tema kaupluse ukselingile asetan. „Vabandust, meil pole elektrit,” teatab ta mind märgates loiult ja puhub pahvaku sinist tossu diagonaalis üle õla. „Ma ei soovigi elektrit, ma tahaksin klaverit üürida,” vastan lootusrikkalt.\nGeorge kargab toolilt kui herilasest nõelatud, cool’i olekut kaotamata, rammib poe kiiluva klaasukse lahti ning juhatab mu käeviipega hämarusest irduvate elektrikitarride, basside, süntide, statiivide ja muu kama stalagmiidikoopasse. Ilma sissejuhatuseta tulistab ta prestissimo järgmise sõnarahe: „Kuuüür on 350 naela ja kohaletoomine 300 naela esimene häälestamine on tasuta minimaalne üüriperiood on kuus kuud siin on minu kolleegi Magedi telefon klaverid on tema juures kodus leppige aeg kokku mina olen George siin on minu telefon kui midagi on siis helista.”\nRuigan rõõmust, sest downtown’i kõrilõikajad küsisid oma vanade pianiinode eest kolossaalse 650 naela kuus, mille peale polnud midagi muud öelda kui au revoir. Paar päeva hiljem hääletan tänavalt valge takso ning kiman poe teise omaniku Magedi Mirage Citys asuvasse koju. Ilmselt on muusikatarvete müük tasuv äri, sest Maged elab kortervillas, mille sadade ruutmeetrite suurust elutuba ehivad draperiid ja barokne mööbel, piltilus abikaasa ning kaks imearmsat lokkispäist jõnglast. Kolme klaveri vahel valiku teinud, kinnitame kaupa Nescafé lahustuva kohviga, mida minu kui kohvigurmaani õuduseks peetakse egiptlaste seas täieõiguslikuks kohvijoogiks. Aga see selleks. Nädalapäevad hiljem saabub „härra Rubinstein” meie elutuppa ning varjab oma pruunispoonise koguga ilusti ära seinalt peatselt allapudeneva krohvitüki.\nKui publik oli lahkunud, asjad koos ning meie minekuvalmis, lubasid head sõbrad Rony ja Liisi meid nagu tulleski oma autoga koju viia. Alles tänavale astudes jõudis mulle esimest korda kohale, et midagi oli juhtunud, kuna Al-Galaa tänav oli endiselt täiesti tühi mis tühi. Hakkasime kõndima Ramsese tänava poole, kuhu oli Rony auto pargitud, kui meile jooksid vastu ähmi täis meesterahvad: „Ärge minge edasi, seal lastakse inimeste pihta. On haavatuid!”\nSee oli päris suur ja kiire hüpe just nüüdsama kõlanud Händeli viiulisonaadist Kairo reaalsusesse, millest mind kuulama tulnud sõbrad kontserdi eel targu olid säästnud. Ja nagu kontserdile saabudes, hakkasime oma väikese delegatsiooniga jälle jooksma. Kuigi „edasi” tulistati inimeste pihta, oli seal meie auto ja tagasi kirikusse minna polnud mõtet – olime südalinnas, ja kiire lahkumine tundus kõige parema plaanina. Mulle tundus, et annan kohe otsad ning et Rony, kelle pikkade koibade tuules me silkasime, on ehk midagi segamini ajanud – autot ei paistnud ega paistnud. Kuni lõpuks, peale poolmaratoni kesk teadmata põhjusel puhkenud tapatalguid, räntsatasime lõõtsutades ning higistena, kuid elusate ja tervetena istmetele ning tõmbasime uksed mürtsuga kinni.\nKesklinnast läbi sõites nägime pimeduses maas lebavaid veriseid kannatanuid, rahvasumma nende ümber, kogunemiskoldeid ja üle nende paistvaid riste. Nagu selgus, läksid segadused, mille epitsentrisse me sattunud olime, ajalukku Maspero konflikti nime all, kui samanimelise telekanali hoone ette kogunesid koptid, et rahumeelselt meelt avaldada Assuani kirikurüüstamise vastu. Kirik hävitati väidetavalt põhjusel, et kopti vaimulikud ei andnud järele salafistide nõudmisele eemaldada kiriku küljest kristlikud sümbolid, teisisõnu ristid.\nEhk pool tundi pärast seda, kui olen koduukse oma selja taga sulgenud, hakkab tänavalt kostma laskmist ja demonstrantide skandeerimist. Paneme kõik puidust aknaluugid kinni, kardinad ette ja lapsed voodisse. Karoliina kardab magama jääda ja pärib, millal õues küll paugutamine lõpeb, suure õe hirm nakatab väiksematki. Vastu ööd laske ja kahuripauke kuuldes muutub infovaegus väljakannatamatuks. Keelitan meest üles doktor Mohammedi juurde briifingule minema, aga Christian peab paremaks oodata hommikuni. Siis turgatab pähe geniaalne idee! Helistame lauatelefonilt Eestisse ja Saksamaale sugulastele ning palume infot. Saksamaal on Christiani vanemad asjaga üdini kursis, ühtlasi televisiooni vahendatud märulipiltide ja otsereportaažide vahtimise tagajärjel hirmust ja muretsemisest hullumas. Varustatud meie kodunumbriga, hakkavad Fischer-seeniorid seda lähipäevil ohtralt kasutama.\nEestis ei ole sündmused Egiptuse revolutsiooni neljandal päeval ikka veel teema, aga sugulased Viljandimaalt saavad CNNi kaudu televiisorist vajaliku teabe kiirelt kätte – ei tea, kas asi on Eesti ajakirjanike kehvas keeleoskuses? Ka Eestiga jääme lauatelefonide kaudu kontakti.\nOtsustame järgmist päeva alustada varahommikuse tormijooksuga toidukauplustesse ja juurviljamüüjate juurde ning pärast seda infovahetuseks Katri-Pauli juurest läbi minna. Osturüsinas tabab mind telefonitsi Karoliina klassi lastevanemate hoolekogust ema Rania. Küsin ta käest uudiste kohta kohalikes meediakanalites. „Olukord on väga-väga halb,” manitseb egiptlanna heas saksa keeles meid ettevaatlik olema ja võimalikult kiiresti koju naasma, sest tänavatel lastakse ka päevasel ajal. Saan teada kasuliku info, et tänaõhtune komandanditund algab juba kell neli pärastlõunal. Nõmedad!\nJõuame veidi peale kahte koju, et tõesti ka oma kõrvaga juba kõmmutamist kuulda. Kes keda laseb, ei tea, kust see täpselt tuleb, ei saa aru. Arvame, et politseijaoskonna poolt. Asume oma kantsi võimalust mööda kindlustama. Juba tuduvalmis lastele tõmban selga riideid põhimõttel, et ühtki suurt paljast kehaosa ei jääks. Karoliina saab retuusid jalga, Greta sokid, mõlemale jakid peale. Paneme välisuksed riividesse ja ketti. Rubinsteini-nimelise klaveri kohaks saab elutoa asemel valvepost (jumal tänatud, et tal rattad all on!) kõige ohtlikumal ehk trepikotta avaneval uksel. Selle ukse pärast ei pruugi me muretseda! Teise puitukse, mida ise sissepääsuna kasutame, varustame kirjutuslauast ja sohvast tekitatud konstruktsiooniga, mis mind päris ei veena. Meie magamistoast tänavapoolsesse eesaeda avanevale verandauksele lükkame ette massiivse peegliga buduaarilaua, mille peegliosa järeleandlikult kõigub ega veena mind turvalisuses enam üldse. Ja Greta toast tagaverandale avaneva ukse ette… jääb ainult lootus, et see pimedas märkamata jääb, sest riidekapp on lohistamiseks liiga suur, voodil puudub barrikadeerimise seisukohast lähtudes mõte ja muud meil enam pole. Probleem number kaks: kas kustutada kõik tuled või vastupidi, näidata, et oleme kohal? Instinkt käsib varjuda pimedusse, mõistus ütleb, et inimestega korterit nii lihtsalt ei rünnata. Teeme kompromissi, korteri keskele, läbikäidava söögitoa põrandale paneme maha väikese lambi.\nKuuleme, kuidas maja ees võtavad positsioonid sisse rahva omakaitse mehed järgmises koosseisus: meie vana hädine ülevalt-naaber doktor Mohammed, kes teadupärast vaevalt kõndida suudab (ja lastelastemere Kairost ohutus kauguses asuvasse maakoju on saatnud), naabervilla kaks paksu (loe: halvas vormis) kutti, kellega me päev varem olime tutvunud, meie kärbeskaalus lillekastjapoiss Youssef ja veel paar kurba kuju… Panused on visuaalsel efektil, mitte tegelikul löögijõul.\nPaneme lapsed enda voodisse magama. Karoliina kardab. Mina ka. Greta uinub. Christiani mantra on moslemite „insha Allah” – kui asjade seisus ei saa midagi enam parata ega muuta, pole mõtet üle muretsedes vaimujõudu raisata –, ning ta käsib ka minul silmad kinni panna. Kuulan enne magamaminekut omakaitsemeeste rahustavat kõnekõminat. Kella 22.30 paiku jään magama. Ärkan sügavast unest, mehed maja ees on vaiki. Vaatan kella, pagan, alles 23.30! Arvasin kella olevat üle südaöö, tundus, nagu oleksin maganud väga kaua.\nÄkki puhutakse läbilõikavalt vilet. See on vahimees – kaugemalt on kosta valju vilistamist, auto rütmilist tuututamist, karjumist, laske. Tulevadki! Püha jumal… Kõik omakaitse-mehed on jalgel, räägivad rutakalt ja närviliselt midagi araabia keeles, millest ma aru ei saa. On positsioonidel, annavad käske. Vaen meie võimalusi, kui matšeetedega ja püssidega relvastatud röövlibande siiski tuppa peaks tungima. Valik on teie: a) rivistada kogu perekond elutuppa ja lasta end kohe maha lüüa; b) joosta tagaveranda ukse kaudu end lukustatud tagahoovis kotti; c) lasta end tänaval automaadist maha lasta.\nPeale tunnist ootamist siseneb Meeskond. Mul kästakse ümber riietuda minu enda kaasavõetud riietesse ja kamandatakse voodisse pikali. Üks valge vormipearätiga neiu pusib KTGd ümber kõhu, teine asetab kanüüli veeni. Küsin kanüülineiult, mida siis tilguti kaudu ka antakse, aga vastuse asemel saan naeratuse. Ei oska inglise keelt. Ja läinud nad ongi. Tunne ongi juba päris haiglane, ühtäkki niimoodi voodi külge aheldatuna.\nLahusekotikest üleval hoidva statiivi rattad ei tööta, toas ringi jalutamiseks pean selle maast lahti tõstma. Ka tilk lakkab järgnevate tundide jooksul aeg-ajalt tilkumast. Aga selle vastu pole meil midagi – tilkumiskiirust jälgides ning esialgsesse temposse tagasi reguleerides mööduvad teadmatusega magestatud ootetunnid pisutki sisukamalt. Emakatööd ja loote südametegevust jälgivast KTG-aparaadist ei välju printi ja keegi muu peale minu enda ei jälgi ka selle displeid. Keeran heli maha, et tunde kestva kappamise peale mitte hulluks minna.\nSiis saabub lõunasöök – kuhil külma hautatud juurvilja, kanafilee, mehine kogus riisi, Juhayna pakimahl ja magus sai. Seda kõike kahele. Söömine toob vaheldust tapvale igavusele. Keset söögiorgiat kõlab koputus: „Palun lõpetage söömine, arst tuleb kohe,” teatab noor neiu, assistent, meditsiiniõde, jumal seda teab. Ja ratastega voodikandik veeretatakse poole suutäie pealt minu käeulatusest toa teise seina äärde.\nEl Nada „sünnituspaketti” kuulub ka imikute viivitamatu deporteerimine Ameerika kombe kohaselt ühte suurde beebituppa. Kui abivalmis meditsiiniõed tahavad lapse harjunult kaasa haarata, peavad nad doktor Cherifi ja Ingridi nõudmisel ning oma suureks imestuseks meid rahule jätma. Ka tohter kaob diskreetselt ning äkki tekkinud kõrvulukustavas vaikuses palub Ingrid meie luba tänupalve lugemiseks. See on kogu pika proosalise päeva liigutavaim hetk.\nJärgmisel hommikul külastab meid lastearst, teatab, et öösel võetud analüüsid olnud korras ning, ulatades visiitkaardi, et neli esimest visiiti tema praksises kuuluvat juuniorsviidi hinna sisse. Raha kui maast leitud!\nHommikul astub sisse veel mingi nolk paberi ja pliiatsiga ning soovib oma blankettidesse kanda vastuse järgmisele küsimusele:\n„Dju urnat afte pjidjuurl?”\n„Excuse me?” ei teki meil vastastikust mõistmist. Tundmatu noormees kordab küsimust veel\nkaks korda ja peale mõttepausi jõuab mulle pärale: „Did you urinate after epidural?”\n„Not urinate?” tekib noormehe kulmude vahele murekorts.\n„No! No epidural,” vastan.\nNolk vahib mind ümmarguste silmadega. „No epidural”- lahtrit tema paberites ilmselt ei sisaldu ja ta jätab meid edasiste küsimusteta rahule.\nLõunaks tuleb Ingrid ning aitab meid väljakirjutamisel, püüab meile takso ja… au revoir, haigla!\nPaar päeva hiljem küsib doktor Cherifi praksise Fatima oma kõrge retseptsioonileti taga istudes, täitmist ootavatelt blankettidelt pilku tõstmata: „Cesarean or epidural?”\n„Neither nor. Natural,” vastan.\nFatima tõstab pilgu ja vaatab mulle otsa: „Natural? Na-tu-ral? Aga valuvaigistid?” Uskmatu Fatima lahtrid jäävad tühjaks.\nKell 12.00–13.00 on suures Cheopsi püramiidis lõuna ning see on külastajatele suletud. Kell näitab 11.45. Kui enne kahteteist sisse lipsata, ei tohiks iseenesest probleemi olla, kuid… Püramiidi sissepääsu juures sagivad ärimehed järjekorranumbritega 3–999. Esimene mees lubab meid kõiki lahkelt sisse, teine tahab mingeid pileteid näha, kolmas mingeid pileteid müüa ja segadust on rohkem kui rubla eest. Taavi pigem maksaks, saaks neist ainult lahti, hoiab juba sajanaelast pihus. Lükkame ta enda ees koos rahaga püramiidi sisse.\nÕhk on püramiidi sees isegi novembrikuus umbne ja meelitab liigutamise peale higipisara välja. Hauakambrini viib 45kraadise kaldega valgustatud käik, mis on esialgu nii kitsas, et seda läbides peab hoidma kummargile. Ronimise lihtsustamiseks on maas horisontaallippidega laudtee, mida praktikas tuntakse eelkõige kanalatrepina.\nRonime mööda kitsukest käiku ikka ülespoole. Ehk peale 20meetrist etappi muutub käik laiemaks ja eesmärgile viiv trepp jätkub kaheosalisena mööda paremat ja vasakut seinaäärt, hõlbustades oluliselt ajaloohuviliste samaaegset vastassuunalist ronimist. Horisontaalselt viib püramiidi sisemusse samuti üks valgustatud käik, kuid see on traatvõrguga suletud. Sinna horisontaalkäigu suudmesse jäämegi, Greta ja mina, teiste tagasitulemist ootama.\nKui meie delegatsiooni vaprama osa hääled on kusagil kõrgemal kuuldeulatusest väljunud, saabub täiesti ettearvamatult miljoni dollari vääriline akustiline elamus. Vaikus! Tõeline hauavaikus. Hauakambrivaikus. Kairos! Ainult Greta hüüab aeg-ajalt käigu sisemusse: „Lõõõ-viii, ärka üüü-lees!” ja me kuulame kiviseintelt peegelduva kaja pikkust.\nVäljumisega oleme totaalselt hilja peale jäänud, sest lõunapaus ju ametlikult käib. Jääme Gretaga teistest kaugele maha, sest laps kardab alla minnes kanalatreppi veel rohkem kui üles tulles. Kuid kus häda, seal abi! Altpoolt ilmub välja tuhandendas ärimees, haarab Greta sõna lausumata vasakule õlale ja alustab kiiret laskumist. Et mees teed hästi tunneb, on näha sellest, millise graatsiaga ta lapse pea laes ette tulevatest mügarikest intuitiivselt mööda juhib. Kollane dressikas ootab meid truult püramiidi ees ja tema ind pole kahjuks põrmugi raugenud. Ta jalutab meil järel, kõrval ja ees, ja kui me seisatame, saame giiditeenust, tahame või mitte: „Niisiis. See on püramiid. Püramiid, nagu te näete, on väga vana. Mitu tuhat aastat.”\nSergei Stadnikov Eesti Päevalehes Saale Fischeri "Minu Kairost"\nBlogija Nele Saale Fischeri "Minu Kairost"\nEesti Päevalehes on katkend Saale Fischeri "Minu Kairost"\nDelfi Naistekas on katkend Saale Fischeri "Minu Kairost"\nAutoriõigus: Saale Fischer ja Petrone Print OÜ, 2014\nPildialbum: perekond Teesalu, Ingrid Richter, Kompass, iStockphoto\nISBN 978–9949–511–49–5 (trükis)\nISBN 978–9949–511–50–1 (epub)\nMind igatahes küll kaasa ei haaranud. Pigem kuiv, igav, autor on selline.. nina püsti, nagu oleks maailma naba ja teaks kõigest kõike kõige paremini. Tema hinge ma sellest teosest ei leidnud, pigem on siin lihtsalt sõnu ritta seatud, et oleks raamat.\nVäga armastusväärne lugemine. Fakt, et autor mängib klavessiini, sümpatiseeris kohe. Intelligentne, irooniline ja igasugu õudusi väga peenelt kirjeldav. Aitäh! Eriti põnev oli muidugi see osa, “mille meeslugejad võivad julgelt vahele jätta” 🙂\nMeeldis:). Mõnus lugemine. Kaasahaarav stiil ja huvitav jutt. Eriti tore on, et tegemist on kultuurihuvilise inimesega, kes oskab kohalikku elu vaadata kõrvaltseisjana, tuues välja just mittekohalikule lugejale huvitava. Egiptuse-raamatutest üks muhedamaid elamusi koos Jane Viidik-Faridi raamatuga 🙂 Aitäh mõnusa lugemiselamuse eest!


Helista tasuta massaaži soovitusega Mis see on see, kes seda teeb ja miks Itaktiline. U. 2022\n74992166120 Kes kutsus seda probleemi ülevaateid, reitinguid, kommentaare\n"PE Veliky Novgorodness" hoiatab:\nKommentaarid Novgorodi elanikud:\nKontsernis "CHP 53 Veliky Novgorod. Ovations "elanikud hoiatavad petturite kohta, kes pakuvad tasuta massaaži, mis lõpeb laenuga 200 tuhande rubla.\nNovgorodi elanikud kinnitasid, et nad olid juba hakanud massaaži jaoks olema nõudlikud. Ja mõned teatasid, et sel juhul olid eelmistel aastatel.\n- Ma helistasin ka täna))) Ma ütlesin, ma lähen) Päevana saadab SMS-i, kus see kõik on. On vaja olla üürnik, kes annab neile ruumi kohe teavitada.\n- Ma hoian end alati oma kätes. Umbes Eile tiibade nende telefonid on ausad ja kinga matt. Ta ütles operaatorile, et kogu internet oli nende pettuse skeem. Ma olen vastuses. Oled sa kindel, et see on meist? Ja siis ma kannatasin mind :) Ma kahetsen, ma ei suutnud piirata :) Mäletasin paljud mitte väga korralikke sõnu.\n- pool tundi tagasi, viimase nelja numbriga on erinevad. Dmitriy. Ta ütles, et see oli parem tulla tema teise poolega, nii et ilmselt sukelduda nii kohe perega. Ja kui kingitus annab super kellad - ja kaloreid peetakse ja samme ja midagi muud ei mäleta.\n- Sellise lahutuse korral, kui see oli! Ärge suruge! Laen viie aastani 5000 tuhandeni on lahutatud ja see massaaž on väga kahjulik.\n- 2019. aastal uudishimu jaoks läksime koos oma abikaasaga, see teatri tegevus kestis rohkem kui 2,5 tundi, lahutus oli betoon, müüs Cape Massaaž 190T-le. , Voodipesu tüüp - Merinos, on ka umbes 100 tonni. koobas koobas 100r).\n- olid tema abikaasaga sel üritusel ja olid äärmiselt üllatunud, kuidas eakad inimesed kergesti vastu võtta ja täidavad ümmarguse summaga laenu dokumendid.\n- Ma helistasin mulle teist korda teisest numbrist. Vastuseks nende "vapustavale" ettepanekule vastasin ma ettepanekut konsulteerida palju koeratõug, korrektne toitmine, haridus, aga esialgne vabatahtlik panus koerte vajadustele. Kaardi number "Collade" ei salvestanud.\n- just nn Dmitri number + 7977007512, kutsus massaaži, kui ta ütles, et ma töötan SC-s ja ma tahaksin rõõmuga tulla oma sündmuse juurde, pane telefoni. See on häbi, kuradi ja nii tahtis!\nPenza piirkonna piirkondlik uudisteagentuur on ehk ainus uudisteallikas, mis avaldab märkmeid, mis hõlmavad mitte ainult Penza, vaid ka valdkondi. Seega esitame piirkonna täieliku pildi.\nOnline RIA tarkvara avaldab mitte ainult Penza piirkonna uudiseid, vaid ka analüütilisi artikleid, intervjuusid aktuaalsete teemade, ülevaatuste ja fotoaruannete kohta.\nIgapäevane tööpäeviti pakume lugejaid seemitegur, mis toimusid pindaktiivsetes piirkondades viimase päeva jooksul.\nPenza piirkonna uudiste lint näitab piirkonna elu majanduses, ühiskonnas, spordis, kultuuris, haridus-, põllumajanduses, eluaseme- ja kommunaalteenustes, tervishoius ja meditsiinis. Lisaks avaldatakse meie lehekülgedel esitatud teave eelseisvate sündmuste, kontsertide ja spordiürituste kohta.\nSamal ajal asetab RIA Penza piirkond uudised piirkonna investeerimispoliitika, intsidentide, kuritegevuse, õnnetuste ja õnnetuste investeerimispoliitika uudised.\nPenza ja Penza piirkonna uudised - siin on siin uusimad ja kõige olulisemad väljaanded, mis toimub linnas: kultuurilised, spordiüritused, praegused uuendused eluaseme- ja kommunaalteenuste valdkonnas ning ehitus, intsidentide, Hädaolukorrad, õnnetused, õnnetused, kriminaalse kroonika.\nMe eirata ka kaasmaalaste saavutusi: sportlased, kultuuri esindajad, teaduse ja hariduse esindajad.\nRIA Penzza piirkonna lehekülgedel avaldatakse viivitamata mitte ainult fotosid varasematest sündmustest, vaid ka video, samuti infograafiat.\nPenza uudised ja Penza piirkond on täna umbes sada päevas väljaanded, mis hetkel on piirkondliku keskuse ja piirkonna elanike jaoks asjakohane.\nRIA lehekülgede kohta igakuiselt avaldatakse materjalid meie piirkonna elanike mõjutavatest seadustest.\nMeie uudisteagentuur pakub lugejatele Penza ja Penza piirkonna praeguse ilmaprognoosi nädalas ja iga päev, näidates õhutemperatuuri, tuule suunda ja sademeid. Prognoosi kaasneb piirkondlike CGMSi spetsialist kommentaar.\nRiapo. U on Penza uudised, peamised sündmused, faktid ja arvamused aktuaalsete ja kiireloomuliste probleemide ja probleemide kohta piirkonnas.\nBioenergeetiline massaaž Kiievis räägib spetsialistiga\nBioenergeetika massaaž. Kasu. Bioenergia massagers on kõrgtehnoloogiline seade, mis on välja töötatud traditsioonilise Hiina meditsiini õpetuste põhimõtetele energiakanalitel ja siseorganitel. See seade ühendab iseenesest


Turismiettevõtted - Astri Kaubanduskeskus\nAstri Keskus Narvas on Euroopa ja Venemaa piiril asuv esimene, suurim ja kaasaegseim kaubandus- ja meelelahutuskeskus Ida-Virumaal.\n19. juunil 2014.a. avas uuendatud ja laiendatud Astri Keskus oma uksed vanadele ja uutele klientidele.\nJuba olemasolevatele parkimiskohtadele lisandus 580 sõidukit mahutav parkla pindalaga 41 tuhat ruutmeetrit.\nKeskuses ootavad kliente uued kauplused ja teeninduskohad. Narvas avati esmakordselt sellised kauplused nagu Lindex, Seppälä, New Yorker, House, Cropp, Mohito, Koduekstra, Tommy Hilfiger, Monton, Expressions, suur olmetehnika kauplus Euronics XXL, raamatupood Rahva Raamat, pankade esindused ning lisandus ka palju teisi huvitavaid ja kasulikke uuendusi.\nAstri Keskus pakub oma klientidele palju meelelahutusvõimalusi. Isegi kõige nõudlikum ostja leiab endale Astri Keskusest vajaliku toote või teenuse.\nKeskuse kolmandal korrusel asub Ida-Viru piirkonna kaasaegne kinokeskus APOLLO KINO ASTRI. Kinos on kokku 383 ülimugavat istekohta. Kinokeskuse kolm saali on saanud kõik uhiuued ekraanid, värske saaliakustika ja moodsad kinotoolid. Uues kinos saavad värskemad filmid nii eesti kui vene keeles.\nSamuti leiate keskusest 8 rajaga bowlingusaali „Bombay“, piljardisaali, solaariumi ja SPA salongi. Lapsi ootab mängutuba, kuhu vanemad võivad jätta oma lapse lapsehoidja hoolde, et keskuses rahumeeli oste teha.\nIga keskuse pood rakendab maksutagastuse süsteemi Tax Free.\nTulge Astri kaubandus- ja meelelahutuskeskusesse ning nautige ostlemist!\nInternetis koondab kõiki Astri Grupi keskuseid e-keskus Astri.ee, mille vahendusel saad mugavalt ning aega ja raha säästes tellida erinevatest poodidest oma lemmiktooteid ühe ostukorviga.


Liikme pikkus soltub kingade suurusest. Posts navigation\nLiikme pikkus soltub kingade suurusest, e-õpik : Füüsikalise looduskäsitluse alused\nInfo toimunud sündmuse kohta läheb retseptorist närvirakkude erilise elektrilise seisundi levimise teel ajuni, kus tekib sündmust peegeldav aisting. Kas vaatleja olemasolu mõjutab vaatluse tulemust või mitte? Gubami poolt Lihtne viis, mis võimaldab teil teada saada peenise suurust - huulte paksus. Lamejalgade tüübid Esialgu rõhutame asjaolu, et lamedad jalad võivad olla kaasasündinud või omandatud.\nLaeval kogupikkusega alla 24 rakendatakse §-de 6—10 nõudeid Liikme pikkus soltub kingade suurusest mahus, kuid igal juhul peab laevas olema ohutuse juhend.\nVäljaõpe tegutsemiseks hädaolukorras 1 Laevapere liikmed peavad olema saanud väljaõppe tegutsemiseks hädaolukorras.\nFunktsionaalsed nõuded 1 Laeval peab olema tagatud: 1 hädahäire edastamine suunal «laev—kallas» vähemalt kahe erineva ja üksteisest sõltumatu seadmega, millest kumbki kasutab erinevat raadiosideviisi v.\nRaadioseadmete paigaldus 1 Laev peab olema varustatud raadioseadmetega, mis tagavad kogu reisi vältel §-s 12 loetletud funktsionaalsete nõuete täitmise sõltuvalt kalastuspiirkonnast merealad A1—A2. Kui see on hädavajalik, tuleb ette näha võimalus raadiosideks navigatsioonisilla tiibadelt.\nRaadiosideks navigatsioonisilla tiibadelt võib kasutada kantavaid Moodustab mootmed liikme foto raadioseadmeid. Üldnõuded raadioseadmetega varustatuse kohta 1 Laev peab olema varustatud: 1 VHF raadioseadmega, mis tagab teadete edastamise ja vastuvõtu DSC-ga sageduselMHz Samuti peab olema võimalus edastada kohast, kust tavaliselt toimub laeva juhtimine, hädateadet Seadet võib asendada lühilaine HF sagedusriba —27 kHz tähttrükkimise telegraafiga, kui sellega on võimalik vastu võtta Liikme pikkus soltub kingade suurusest informatsiooni ja kui laev töötab ainult taolise teenuse piirkonnas; 7 satelliit-EPIRB-iga, millega saab edastada hädahäiret polaarorbiidil asuva satelliitsüsteemi kaudu sagedusribas MHz või kui laev kalastab ainult piirkonnas, mida hõlmab geostatsionaarne INMARSAT satelliitsüsteem, siis geostatsionaarse INMARSAT satelliitsüsteemi kaudu sagedusribas 1,6 GHz.\nKäesolevas punktis nimetatud satelliit-EPIRB peab olema selline, mida üks inimene saab käsitsi maha võtta ja kanda päästepaati või -parve ja mis on paigaldatud kergesti ligipääsetavasse kohta, mis laeva uppumise korral tõuseb vabalt veepinnale ja automaatselt aktiviseerub ning mida saab käsitsi aktiviseerida.\nRaadioseadmed — mereala A1 1 Lisaks §-s 14 loetletud raadioseadmetele peab laev, mis kalastab ainult merealal A1, olema varustatud ühega alljärgnevatest raadioseadmetest, millega saab kohast, kust tavaliselt toimub laeva juhtimine, edastada hädateadet suunal «laev—kallas»: 1 VHF raadioseadmega, kasutades DSC-d.\nSeda nõuet võib täita käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud EPIRB-iga, paigaldades selle kas koha lähedale, kust tavaliselt toimub laeva juhtimine või sealt seda distantsjuhtimisega aktiviseerides; 2 polaarorbiidil asuva satelliitsüsteemi kaudu sagedusel MHz.\nRaadiovahti võib pidada skaneeriva vastuvõtja abil; 4 Liikme pikkus soltub kingade suurusest «kallas—laev» satelliithädahäire vastuvõtuks, kui laev on varustatud INMARSAT maapealse laevajaamaga. Energiaallikad 1 Laeva mereloleku ajaks peab olema tagatud küllaldane elektrienergia raadioseadmete toiteks ja akupatareide, mida kasutatakse kas reservtoiteallikana või raadioseadmete energiaallikana, laadimiseks.


Kolumn: haldusreformist eesti keeles • Objektiiv\nArvamus » Kolumn: haldusreformist eesti keeles\nKolumn: haldusreformist eesti keeles\n11. apr. 2016 Malle Pärn\nRiigikogu alustas tööd. Foto: Liis Treimann, Postimees/Scanpix\nKolumnist Malle Pärn kirjutab riigikogu pressiteate põhjal sellest, mida kujutab endast haldusreform ja millised on selle tagajärjed.\nTsitaat riigikogu pressiteatest:\n“Riigikogus läbis esimese lugemise haldusreformi seaduse eelnõu, mis seab omavalitsuse minimaalseks suuruseks 5 000 elanikku ning näeb ette väikeste omavalitsuste ühinemist. Valitsuse algatatud haldusreformi seaduse eelnõu (200 SE) sisaldab endas haldusreformi läbiviimise aluseid ja korda, määrab ära kohaliku omavalitsuse miinimumsuuruse ja sellega seotud erandid ning omavalitsuste ühinemisel kaasnevad õigused ja kohustused. Haldusreformi eesmärgiks on selliste omavalitsuste moodustumine, mis suudavad pakkuda inimestele paremaid avalikke teenuseid, tagada piirkondade konkurentsivõime kasvu ning täita iseseisvalt neile seadusega pandud ülesandeid.”\nPüüdke seda lugeda mõttega. Objektiivselt. Kes ise ka kantseliidis elab, see muidugi ei märka midagi imelikku. Ent sellele, kelle emakeeleks on endiselt eesti kirjakeel, näib see tekst väga veidrana. Kuidas on võimalik niisugust imelikku keelendust tõsiselt võtta? Selle poolt hääletada?\nPüüan seda analüüsida, et natukegi aru saada.\nSeadus “seab” omavalitsuse minimaalseks suuruseks 5000 elanikku. Kas omavalitsus koosneb kõigist elanikest? Mina arvasin, et omavalitsus on valla valitsus, mitte terve vald.\n“Näeb ette ühinemist”. Kas seadus on selgeltnägija? Kas ta seal “ees” veel midagi näeb? Näiteks sundühendamise valusaid tagajärgi?\n“Sisaldab endas” on muidugi lihtsalt küündimatus, nagu “võileib või ja vorstiga”. Ei saa ju “sisaldada” kelleski teises? “Kruus sisaldab endas piima?”\n“Reformi läbiviimise alused ja kord”. Vundament, ideoloogia ja karmid käsud ülevaltpoolt? Või tuleb enne kraavid kaevata ja torud sisse panna? Kuhu jäi õhuke riik? Korraga on riik tohutult paks ja omavalitsustel valusasti nelja jalaga seljas? Jagab riiki ümber?\nSeadus “määrab ära omavalitsuste” suuruse: minimaalselt 5000, aga soovitav oleks 11000. See pole enam vald, vaid oblast, samahea oleks külade rahvastikuarv seadusega paika panna. Lõika ja kleebi, on selline lastemäng. Tulemus on see, et inimeste elus tekitatakse tohutu segadus, sest ELU ei ole mäng.\nKa nimed tuleks siis ära muuta: mis kohalik omavalitsus see ikka enam on, kui ta on 50 kilomeetri kaugusel? Eemalasetsev tõmbevalitsus? Lähima tõmbekeskuse reformikomitee?\n“Ühinemisel kaasnevad õigused ja kohustused”. Kui miski kaasneb, siis ikka millega, mitte millel. Ühinemisega. Ühinemisel võivad TEKKIDA – näiteks komplikatsioonid, probleemid, tõrked, kriisiolukorrad, konfliktid, ja nii edasi.\n“Miinimumsuurus”. Hm. Kõlab kuidagi kummaliselt. See on siis kõige väiksem lubatud valla suurus. Nojah, kui uus vald “sisaldab endas” tervelt 5000 maksumaksjat ja tarbijat ja jäätmevaldajat, siis ei saa ju öelda, et väiksus, ikka suurus… Ja natuke suurem suurus on 11000. Minivald, midivald ja maksivald? Rajoon?\n“Sellega seotud erandid”. Millega seotud? Suurusega? Ja miks erandid seotud on? Kes nad kinni sidus? Toompeal soovitakse ju avatust?\n“Haldusreformi eesmärk”. Ülo Vooglaid on öelnud: inimesel võib olla eesmärk, reformil ei saa olla eesmärki. See on järelikult pealekleebitud silt. Et oleks kergem teadmatuid ära petta. Tegelikust eesmärgist ju niikuinii ei räägita. Ka mitte tagajärgedest.\n“Selliste omavalitsuste moodustumine”. Neid siis ei moodustata, nad peavad ISE moodustuma? Nagu kaubanduskeskused laienevad ja it-vidinad uuenevad? ISE? Aga kui vallad ei taha ühineda, kuidas need uued oblastid siis moodustuvad – reformierakonna pressingu abiga? Tuntud poliitilise teerulliga lükatakse lihtsalt kokku? Kuidagi ei saa sundliitmist nimetada uute valdade moodustumiseks.\nVallad hakkavad “pakkuma AVALIKKE teenuseid”. Siiani korraldasid nad kohalike inimeste elu, nüüd hakkavad teenuseid pakkuma. Muidugi, kuidas sa korraldad inimeste elu, kes elavad suure territooriumi peal laiali. Ikka pakud teenuseid, kui on kedagi, kes jaksab tulla neid teenuseid nõutama. Tervishoiuteenus, postiteenus, meelelahutusteenus, haridusteenus, hambaraviteenus, ravimite levitamise teenus… Kas innovaatilise uuendusena ka mitmekesine ja avatud intiimteenus?\n“Tagavad piirkondade konkurentsivõime kasvu”. Kes selle udutermini lahti seletaks? Kuidas saab piirkonna “konkurentsivõime” kasvada? Jälle ise, imekombel? Või on selleks ikka mingit konkreetset tegevust ja plaani vaja? Ja kellega see piirkond konkureerima või võistlema läheb? Kas see on uus sotsialistlik võistlus? Stahhanovlased, punanurgad, agitbrigaadid… Hurraa! Meilt nõutakse, et me oleksime avatud ja sallivad, aga ometi ka võimelised esikoha pärast omavahel kaklema?\nJa lõpuks: “täita neile PANDUD ülesandeid” – ISESEISVALT. Paks riik sunnib vallad üheks oblastiks kokku, ja siis muutub nagu niuhti õhukeseks tagasi ega sega enam vahele, kui suurvallal näpud põhjas on… Nüüd saage ise hakkama, meie töö on tehtud. Nii seisab igatahes tekstis.\nRiik on halb peremees, tõepoolest. Seda tõestavad meie Brüsseli vahendusagendid järjest selgemini ja selgemini. Mina ei saa aru, miks tahab riik olla halb peremees, ja isegi kuulutab seda avalikult? Ilma häbenemata?\nNojah, Lenin ütles veel hullemini, et riik on aparaat rahva rõhumiseks.\nNiisugused mõtted, ainult kahe lõigu põhjal. Mis saaks veel siis, kui loeks terve eelnõu läbi? Vaene armas emakeel. Külmetab kuskil tuulekoja nurgas…\n“Regionaalpoliitiliselt oleks meil vaja peatada või ümber pöörata ääremaastumine, aga see haldusreform forsseerib ääremaastumist. Väiksemates valdades, mis nüüd ära kaovad, kaovad ära koolid, kaovad ära raamatukogud, kaovad ära kultuurimajad, teehooldus muutub hõredamaks,” hoiatas Martin Helme.\n“Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tegi ettepaneku eelnõu tagasi lükata. Ettepaneku poolt hääletas 9 saadikut ja vastu 48, erapooletuid oli 7. Ettepanek ei leidnud Riigikogu toetust.”\nEi leidnud toetust? Otsis, aga ei leidnud… Vaeseke.\nSildid Eesti haldusreform oblast omavalitsus Riigikogu vald


“Vaim masinas. G. F. Parroti” uue hooaja etendused nüüd müügil - Teatriuudised - Piletilevi.ee\n“Vaim masinas. G. F. Parroti” uue hooaja etendused nüüd müügil\nSuure publikuhuvi tõttu on alates tänasest müügil lavastuse “Vaim masinas. G. F. Parrot” uue hooaja etenduste piletid. Etendused toimuvad Toomemäel vanas anatoomikumis alates 5. septembrist algusega kell 19.\nKel on soov sellel hooajal etendus ära näha, siis hooaja viimased etendused toimuvad täna, 19. mail ja homme 20. mail algusega kell 20. Kohti on saada veel 20. mai etendusele.\nPileteid saab osta Piletilevist, Vanemuise kodulehelt ja Vanemuise teatri kassadest.\nGeorg Friedrich Parrot (1767-1852) oli Tartu Ülikooli esimene taastamisjärgne rektor. Ta oli valgustusaja nõuetele vastavalt laia huvideringiga füüsik, kelle sõprussidemed tsaar Aleksander I-ga aitasid kaasa ülikooli avamisele ja õitsengule. Tema valgustuslik optimism, julgus suurelt mõelda ning soov oma tegudes pürgida inimkonna hüvangu poole mõjuvad inspireerivalt tänapäevani. 2017. aastal on G. F. Parroti 250. sünniaastapäev.Näidend Parrotist on Meelis Friedenthali debüüt näitekirjanikuna. Näidendis kohtume Parrotiga vanas anatoomikumis – uurivale vaimule ideaalses keskkonnas, kus ei puudu ei laip ega elekter.\nLavastus valmis Vanemuise teatri ja Tartu Ülikooli muuseumi koostöös.\nEsietendus 5. mail 2017 Tartu Ülikooli muuseumi vanas anatoomikumis.


Kaks materjali, mida remonti tehes kipsplaadile eelistama peaksid - Ehitus ja viimistlus - Kodustiil\nKaks materjali, mida remonti tehes kipsplaadile eelistama peaksid\n30. september 2018, 22:15\nKipsplaadi miinuseid teavad tänaseks ilmselt kõik: see puruneb küllalt kergesti, pole looduslik ja, mis kõige hullem, on vastuvõtlik hallitusele. Sellele on aga paar väga asjalikku alternatiivi, mida kindlasti eelistada tasuks.\nPortaal TreeHugger toob parimad alternatiivid välja. Mõlemad neist on üsna lihtsad ja hulga loodussõbralikumad.\nInimesed on lihtsa laudseina justkui täiesti ära unustanud. See on ohutu, loodussõbralik, lihtne paigaldada ja lihtne viimistleda. Lauda võib paigaldada vertikaalselt, horisontaalselt või, kui eriti palju viitsimist mässata, ka diagonaalis või kalasabamustris. Väga mitmekesine valik.\nEriti öko lahendus on krohviga kaetud roomatt. Väga hingav, juhib kenasti niiskust sinnapoole, kuhu vaja: kas majast välja või vastupidi, tuppa sisse. Nõuab küll pisut rohkem osavust kui laudise paigaldamine, aga üldiselt siiski jõukohane ka algajale.