Oma programmi ta tööd suurepäraselt. - Tarkvara Outlook e-posti import, tulemus, ekspordi ja PST taastamise.\nTe olete siin: Kodu / Oma programmi ta tööd suurepäraselt.\nOstsin Outlook Import Wizard sest ma olen täiendamine ning vihkas Windows Vista 7 mis toetab e-posti programmi. Ma olin Outlook Expressiga harjunud, nii et ma kasutasin selle järeltulijat Vistas, mis on Windows Mail, ja kuna ma olin oma e-kirjad korraldanud kaustadesse erinevatele komiteedele, kus ma istun, vajasin väga seda, mis mul juba oli ja Windows Mail näis olevat puudub mõistlik eksportimise süsteem. Mul oli juba Microsoft Outlooki ja avastasime oma programm, mis suunatud email probleem ja ta tööd suurepäraselt.


Kommentaarid - „Donetski rahvavabariik“ teatas, et ei kavatse enam Ukrainaga kaubelda - DELFI\n„Donetski rahvavabariik“ teatas, et ei kavatse enam Ukrainaga kaubelda - kommentaare 1-5\nSee esiterristist võiks juba maha kärvata.\nUkraina kehtestas iseendale majandusblokaadi . Porošenko on oma võimul püsimise nimel valmis terve ukraina majanduslikult põhja laskma.\nKuule stalinist, kas loll olla on ka valus?\nAsi on siis mõlemalt poolt otsustatud ning selle läbi tunnustatakse nii Donetskit kui Lughanskit juba iseseisvate riigile iseloomulike omadustega...\nKle kui ma varastan su kinnisvara, kuulutan enda omaks ning hakkan seda mujale müüma. Kas sa siis samamoodi tunnustaksid mind kinnisvara omanikuna?\nKuidas on võimalik nii ebaloogilist juttu ajada, kas sa ise ka aru saad?\nTüüpiline internatsionalisti globalisti mögin.\nEnne ikka Ukraina kehtestas ühepoolselt blokaadi raudteele ja pärast seda Poroh käis selle välja ka Radas nii on lood. Uudiseid vaatan telekanalist Ukraina24. Seega Kremli propoganda see ei ole!\nEnne ikka kehtestasid blokaadi aktivistid, mitte Ukraina. Kogu intriig oli - kuidas Porošenko olukorrast välja pääseb. Pääses nagu naksti. Ütles et karistab blokaadi korraldajaid ja kehtestab blokaadi ise.\nkui sa lugeda oskaksid siis näeksid, et kõik on ilusti kirjas.. aga antud uudis on sellest, et nüüd on asi mõlemapoolne - üks keeldub müümast ja teine ostmast ..\nAh, et vot nii olid asjalood:)


Nõukogude hävitajate jaht Korea reisilennukile Boeing 707 (1978) - Maaja Koduleht\nAastal 1983 tekitas maailmas pahameeletormi Lõuna-Korea reisilennuki Boeing 747 allatulistamine Kaug-Idas. Protesti märgiks katkestasid lääneriigid mõneks ajaks isegi kõik lennureisid Nõukogude Liitu. Väga vähesed on aga kunagi kuulnud teisest Lõuna-Korea reisilennukist, mis viis aastat varem kaldus samuti kummalisel kombel kursist kõrvale just nimelt salajase sõjalise objekti suunas.\nRaske Boeing jäi pidama otse Korpijärve kaldal.\nKorean Air Lines’i Boeing 707 (HL7429, reis 902) alustas reisi 20. aprillil 1978 Pariisist Souli vahemaandumisega Alaska lõunarannikul Anchorage’is. (Kuna Maa on kerakujuline, siis viis optimaalne trajektoor üle Gröönimaa ja Alaska.) Pardal oli 97 reisijat ja 12 meeskonnaliiget, lennuki kapteniks 46-aastane Kim Chang-kyu. (Korea traditsiooni kohaselt kirjutame perekonnanime enne eesnime.). Kim oli 10 aastat olnud sõjalendur ja isegi osalenud Vietnami sõjas. Erru läks ta koloneli aukraadis ja asus tööle lennukompaniisse Korean Air Lines (KAL). Liinil Pariis–Soul oli ta lennanud aastaid. Tema seitse aastat muutumatus koosseisus töötanud meeskonnal oli laitmatu maine. Eelmise lennu samal marsruudil olid nad sooritanud nädal aega tagasi.\nKõik oli korras ka lennukiga, mis anti ekspluatatsiooni 1967. aastal lennufirmas Pan American ja müüdi kümmekond aastat hiljem Koreasse. Seega oli Boeing-707 veel suhteliselt „noores eas“.\nReis 902 startis Pariisi Charles de Gaulle’i lennuväljalt 20. aprillil 1978 kell 13.39 kohaliku aja järgi. Ilmaennustus oli kogu teekonnale hea. Lennuk tõusis 10 000 m kõrgusele ja liikus kiirusega 900 km/h. Ületanud Gröönimaa, jõudis lennuk 5 tundi 21 minutit pärast starti Kanadale kuuluva Ellesmere’i saare kohale. Seal sooritas ta pöörde ja suundus mööda kaart raadiusega 2000 km kagusse, üle Teravmägede (Norra) Koola poolsaare (N. Liidu) suunas.\nTagantjärele püüti viga seletada autopiloodi rikkega. Tõepoolest kujutas lennuki trajektoor endast nii suurt ja laitmatut kaart, et käsitsi piloot sellisel viisil lennukit juhtida ei saa. Ikkagi jääb aga arusaamatuks, kuidas ühtegi meeskonnaliiget ei pannud imestama, et ere arktiline päike paistab valest suunast. Üks reisija – Kishio Ōtani – isegi märkas seda, kuid ei tahtnud end lennukijuhtimisse segada ja otsustas lihtsalt magama jääda.\nNõukogude raadiolokaatorid fikseerisid kell 20.54 Moskva aja järgi tundmatu lennuki 400 km kaugusel N. Liidu õhuruumist. Piiri ületas lennuk 25 minutit hiljem. Kuna ta ei vastanud raadiosignaalidele maalt, startis Afrikanda lennuväljalt Kandalakša lähedal 431. hävitajapolgu püüdurhävitaja Su-15, mida juhtis kapten Aleksander Bossov. Eelnimetatud polgu vastutusel oli riigipiir 1270 km ulatuses ja NATO luurelennukid ei olnud selles piirkonnas kuigi haruldased.\nTundmatu lennuk jätkas lendu, vastamata dispetšeri pöördumistele. Sai selgeks, et ta liigub Severomorski suunas (10 km Murmanskist). Seal oli salajane strateegiliste allveelaevade baas ja Põhjalaevastiku õhutõrjevägede keskkomandopunkt. Koola poolsaarel asus ka suur strateegiliste pommitajate ja mereväeluure baas.\nSee, kuidas piiririkkumise korral tegutseda, oli määrustikus täpselt kirjas. Praegu tegi aga olukorra keeruliseks see, et käimas olid ulatuslikud operatiivtaktikalised õppused, mille keskuseks oli seesama Severomorsk.\nRadarioperaator pidas lennukit eksikombel reisilennukiks Boeing-747. Võimalik, et tundmatu, raadiopäringuid eirava tsiviillennuki ilmumist peeti õppuste osaks, millega kontrollitakse lennuväe lahinguvalmidust. Seepärast otsustas laevastiku õhutõrje juhtkond esialgu mitte avada tuld seniitrakettidega, vaid puhastada õhuruum, s.t. anda kõikidele antud piirkonnas viibivatele sõja- ja tsiviilõhusõidukitele käsk viivitamata maanduda lähimal lennuväljal.\nMõistagi ei laienenud maandumiskäsk kapten Bossovile. Umbes kell 21.35 saavutas ta tundmatu lennukiga silmside ja tegi rahvusvaheliste konventsioonide kohaseid manöövreid, millega sõjalennuk nõuab reisilennukilt järgnemist ja maandumist. Samal ajal teatas Bossov komandopunkti, et lennuk on hoopis Boeing-707. Hetk hiljem kandis ta ette, et piiririkkuja ei reageerinud tema märguannetele, vaid pöördus hoopis Soome piiri suunas. Kaugus selleni oli ligikaudu 80 km ehk 6 minutit lendu.\nKorea piloot väitis hiljem, et vähendas kiirust ja näitas tulede süütamisega valmidust hävitajale järgneda, ehkki tegi seda mõningase hilinemisega. Viivitust põhjendas ta sellega, et Nõukogude hävitaja lähenes paremalt, mitte vasakult, nagu nõuavad rahvusvahelised reeglid.\nKimi katsed võtta Bossovi lennukiga ühendust sagedusel 121,5 MHz fikseeriti isegi Soome Rovaniemi lennujuhtimiskeskuses. Kogenud endise sõjaväelendurina pidanuks Kim aga teadma, et Nõukogude hävitaja sellel sagedusel signaale vastu ei võta.\nSamal ajal kandis Bossov ette, et lennukil on kõik reisilennuki tunnused: lennufirma embleem, ladina tähestikus ja hieroglüüfides kirjad ning illuminaatoritest on näha reisijaid.\nStaabis oldi aga keerulise probleemi eest. Nimelt on reisilennuki Boeing-707 siluett identne luurelennuki Boeing RC-135 omaga, mis õigupoolest Boeing-707-l baseerubki. Üle salajase piirkonna lennanud piiririkkuja oli iga hetk N. Liidu õhuruumist väljumas. Mis siis, kui piloot eksis ja lennuk on ikkagi luurelennuk RC-135? Ta võib kaasa viia jumal teab millist salainfot. Seepärast otsustati piiririkkuja hävitada.\nKell 21.38 kandis 21. õhutõrjekorpuse ülem kindralmajor Vladimir Tsarkov õhutõrje peastaapi ette valmisolekust tundmatu lennuk alla tulistada. Kindralleitnant Vladimir Dmitrijev, 10. õhutõrjearmee ülem, kinnitas Tsarkovi käsu ja kell 21:42 tulistas Bossov Boeingu suunas raketi R-8. See plahvatas ühe vasaku tiiva mootori kohal. Killud rikkusid salongi hermeetilisuse, tapsid ühe reisija ja haavasid tõsiselt neljateist. (Üks neist suri hiljem teel haiglasse.) Plahvatuse mõjul rebenes tiiva küljest umbes 4 meetri pikkune tükk. Seda peeti radarijaamas tiibraketiks ja seda hävitama saadeti teine lennuk, mille piloot tulistas tüki pihta raketi.\nRaketi plahvatuse mõjul rebenes Boeingu vasaku tiiva küljest umbes 4 meetri pikkune tükk.\nReisilennuk ise laskus pärast tabamust kiirust kaotades järsult ja kadus pilvedesse. Kapten Bossov oli kütuse lõppemise tõttu sunnitud baasi naasma. Kaotatud sihtmärki otsima saadeti veel mitu 265. hävitajapolgu Su-15 tüüpi hävitajat. Peagi leidis Boeingu kapten Anatoli Kerefov.\nTaas käitus korea piloot veidralt. Ta lendas väikesel kõrgusel ja tegi kolm korda näo, et ei märganud Nõukogude lenduri manöövrit, ehkki see isegi lendas tema eest läbi, järelpõleti sisse lülitatud. Kerefov jõudis veendumusele, et reisilennuki piloot tahab iga hinna eest riigipiirini jõuda. Lendur palus luba rünnata ja asus selleks sobivale positsioonile, kuid sai käsu Boeing maanduma sundida.\nKerefov märkas järve. Ta püüdis tabada reisilennuki vasakut tiiba hävitaja parema tiivaga. Korea piloodile ei jäänud valikut. Vältimaks kokkupõrget, vähendas ta kõrgust. Kell 23.05 Moskva aja järgi maandus reisilennuk Korpijärve jääl. See on umbes 5 km pikkune kitsas järv Karjala põhjaosas Louhi lähedal. Kapten Kerefov jälgis hädamaandumist 500 m kõrguselt ja teatas staapi Boeingu maandumiskoha koordinaadid.\nNatukese aja pärast saabusid päästjad, keda lennukisse sisenedes haaras õudus: kogu salong oli verepritsmeid täis. Selle põhjuseks oli reisijate barotrauma: õhurõhu järsu langemise tõttu oli kõigil hakanud ninast ja kõrvadest verd jooksma.\nNõukogude ohvitserid märkasid, et korea piloot oli maandunud ülima meisterlikkusega. Ta riskeeris, maandudes väljalastud telikuga, mis vähendas lennuki kere purunemise ja süttimise ohtu. Samuti oli ta rehkendanud pidurdusteekonna nii täpselt, et hiiglasliku 200-tonnise masina nina peatus järve kaldal. Ainult tänu sellele jää lennuki massi välja kannataski.\n21. aprilli varahommikul toimetati kõik Boeingu pardal viibinud helikopteritega sõjalennuväljale ja sealt bussidega edasi 140 km kaugusel asuvasse Kemi linna. Reisijad paigutati ohvitseride garnisoni, kuhu toodi voodeid, tekke ja toiduaineid. Haavatud paigutati aga raudteehaiglasse. 13 reisijat vajasid arstiabi.\nBoeing 707 pärast õnnestunud hädamaandumist.\nKaks päeva olid korealased tõeline vaatamisväärsus. Kohalikud elanikud piilusid akendest sisse ja silmitsesid välismaalasi, kui need jalutamas käisid. Tõsi küll, pakase kätte välja minna soovijaid ei olnud palju, sest riides olid reisijad Pariisi kevadele vastavalt.\nSama põnevil oli rahvas ka lennukist. Kui KGB spetsialistid olid selle kallal töö lõpetanud ja aparatuuri ära viinud, oli järg sõjaväelaste käes. Nende järel tulid tsiviilisikud ja viisid ära kes istme, kes tüki vaipa.\nKorea lennufirmaga KAL lepiti kohe alguses kokku, et lennukit ei tagastata. Moskvas kardeti, et äkki jäid mingid luureseadeldised siiski kahe silma vahele, korealased omakorda ei pidanud vraki transportimist mõttekaks. Küll maksis N. Liit aga Lõuna-Korea reisijatele hüvituseks ühtekokku 100 000 dollarit.\n22. aprillil viidi kõik reisijad bussidega sõjalennuväljale ja sealt kahe Tu-134-ga edasi Murmanskisse, kust Pan Americani Boeing 727 toimetas reisijad Helsingisse. N. Liitu jäid ainult lennuki kapten Kim ja teine piloot Cha Soon-do, keda ootas kohus. Mehed tunnistasid, et said Nõukogude sõjalendurite käskudest aru, ja tunnistasid end N. Liidu õhuruumi rikkumises süüdi.\nKim väitis, et põhja-magnetpooluse mõjul jukerdasid navigatsiooniseadmed. Gürokompass olevat rikki läinud ja autopiloot seetõttu ekslikust infot juhindunud. Sõjalendurite märguannetele mitteallumist põhjendasid piloodid sellega, et olid paanikasse sattunud. Lõppude lõpuks esitasid nad armuandmispalve.\nSoovimata rahvusvahelist olukorda teravdada, jäeti piloodid karistamata, ehkki kõigile oli selge, et endine kogenud sõjalendur ei saanud kuidagi niisugust autopiloodi eksimust märkamata jätta.\nTõenäoliselt täitis Boeing luureülesannet, millest reisijad muidugi midagi ei teadnud. Kuna aga lennuk õnnestus maanduma sundida ja tagasi seda ei nõutud, pidas Nõukogude Liidu juhtkond paremaks jätta asi nii.\n← Hüvasti, superlennuk A380!\nParim valik anekdoote imperaator Vladimir Putin Suurest →\n20th April 2022 24th May 2022 Guido\n22nd January 2019 29th March 2022 Guido


Islandi mõningate poliitiliste ja majanduslike valikute tagamaadest\nIntervjuu Hannes Gissurarsoniga\nIslandi Ülikooli politoloogiaprofessor Hannes Gissurarson esines loenguga “Island – arengud, kriisid, unistused…” 29. aprillil 2015 Riigikogu konverentsisaalis. Loengus käsitleti kaht alateemat: ”Islandi poliitiline areng ja NSV Liidu mõjutustegevus kommunistliku liikumise kaudu” ja “Islandi majandusareng ning majanduskriisi põhjused ja lahendused”. Loengule järgnenud vabas vormis arutelu juhatas Inimõiguste Instituudi nõukogu liige, Riigikogu liige Mart Nutt.\nKüsis Ingrid Lepik\nMilliseid nähtavaid vahendeid kasutas Nõukogude Liit, et mõjutada Islandi siseasju?\nMinu hinnangul oli peamine vahend raha selle erinevates vormides. Pean silmas mitte ainult rahalisi tehingud, vaid ka teeneid – näiteks inimeste Moskvasse küllakutsumist. Islandi kommunistid tuginesid tegelikkuses väikese grupi toetusele, kes oli aga omakorda väga pühendunud nende heaks töötamisele.\nTe mainisite oma ettekandes “Island – arengud, kriisid, unistused…”, et kommunistlik liikumine muutus pärast 1968. aastat. Kuidas nägi see välja igapäevaelus?\nKui vaadata Islandi kommunistlikku parteid ja tema järglasi, siis ei olnud nad päriselt võimuerakond ning seetõttu ei suutnud ka eriti mõjutada Islandi poliitika kurssi. Tavaliselt ei olnud nad valitsuses – oma tegevusaja jooksul vaid kolmel korral.\nTööandjate ja töötajate vaheliste kokkulepete kaudu suutsid nad valitsuse käsi pisut rohkem siduda. Kuid, nagu mainitud, ei olnud Islandi kommunistidel suurt mõju Islandi poliitikale üldiselt. Nende võimu kants oli peamiselt ametiühingutes ning eriti just kultuuri valdkonnas, sest paljud Islandi parimaist kirjanikest ja poeetidest olid kommunistid. Kommunistlik liikumine oli tugev just maapiirkondades ja Reykjavíkis.\nMis põhjustel toetas Island Baltikumi iseseivuspüüdlusi nõnda tugevalt, võttes arvesse, et Nõukogude Liit oli Islandile oluline kaubanduspartner?\n1980. aastate lõpus oli Nõukogude Liidu tähtsus kaubanduspartnerina tegelikult juba veidi langenud. See iseenesest aga ei omanud nii suurt tähtsust selles küsimuses. Olulisem oli Islandi toonase peaministri Davíð Oddssoni ja välisministri Jón Baldvin Hannibalssoni suhtumine. Davíð Oddsson oli juba 1973. aastal tõlkinud islandi keelde Andres Küngi teose, mis käsitles venestamist Eestis. Jón Baldvin Hannibalsson oli algselt kommunistidega lähedalt seotud, kuid tema vend, kes oli oma õpingute jooksul Nõukogude Liidus ja Poolas omandanud antikommunistlikud vaated, avaldas talle mõju. Seega võib öelda, et võti peitus kahe väga mõjuka ministri enda isiksustes, kes omakorda suutsid mõjutada valitsust.\nLisaks sellele oli veel kaks olulist tegurit. Esiteks suhtuti Eestisse poolehoiuga juba seetõttu, et nii Eesti kui ka Islandi puhul on tegemist väikeriikidega, kes pole küll abitud, kuid samas ei saa alati iseendale loota. Tegemist oli üldise sümpaatiaga kõigi Baltikumi väikeriikide suunal.\nTeiseks võetakse eriti Eestit vähemal või rohkemal määral Põhjala riigina, mida on palju mõjutanud Soome ja Rootsi. Igaüks, kes on Eestis käinud, saab siiski aru, et tegemist on Põhjala riigiga. Samuti võib öelda, et islandlased tundsid varasemalt ja tunnevad praegu eestlastega omamoodi sugulustunnet.\nIslandi president Ólafur Ragnar Grímsson on öelnud: „Me olime piisavalt targad, et mitte järgida Lääne-Euroopas laialt levinud finantsdogmasid, mis on seal valitsenud viimased 30 aastat. Me võtsime kasutusele valuutakontrolli meetmed, me lasime pankadel pankrotti minna, me tagasime abi vaestele ning me ei võtnud kasutusele selliseid kasinusmeetmeid, nagu on näha mujal Euroopas.“ Kas Te olete sellega nõus ning mis võiks Teie hinnangul olla põhiline põhjus, miks Island taastus?\nMa ei nõustu president Grímssoni ütlusega üldse. Ta on küll väga kõneosav Islandit reklaamiv müügimees, kuid tema seisukoht ei tugine ühelegi põhjalikule analüüsile. Esiteks Island ei lasknud pankadel pankrotti minna oma vabal tahtel, vaid seetõttu, et neid ei suudetud välja aidata likviidsuskriisist. Seega oli tegemist pigem võimetusega tegutseda, kui otsusega toimida mingil kindlal viisil.\nTeiseks, Islandi taastumine ei ole mingisugune võlutrikk või kasinusmeetmete puudumine. Võib öelda, et Island ei läinudki tegelikult pankrotti. Island oli ja on terve majandus, mis toetub neljale sambale, milleks on kalandus, energeetika, turism ja inimressurss. Finantskriisi ajal said need alussambad löögi ning seda just Islandi naaberriikide vastumeelsuse tõttu aidata meid välja likviidsuskriisist. Majandus oli küll mõnd aega languses, kuid pööras siis uuesti tõusule. See polnud mingi mõistatuslik asi ja minu hinnangul ei olnud taastumisega väga seotud ka valitsuse otsused 2009.–2013. aastani. Võib isegi öelda, et valitsuse otsused võisid taastumist veidi edasigi lükata. Asja tuum seisneb selles, et tegelikult ei läinud Island pankrotti ning presidendi tsitaat võib olla küll hea aines kõnelemiseks, kuid see seisukoht ei tugine ühelgi detailsel analüüsil.\nKas Te olete näinud kriisijärgselt majanduses teistsugust rõhuasetust või struktuurseid muudatusi?\n2009. aastal moodustati Islandil valitsus, mis oli oma vaadetes tõeliselt vasakpoolne. Varem oli Islandil olnud parempoolne valitsus enam-vähem 1991. aastast peale. Vasakpoolne valitsus tõstis makse, muutes seeläbi keerulisemaks ka välisinvesteeringute tegemise ja olles üleüldse vaenulik ettevõtluse suhtes. See ei omanud aga nii suurt rolli, sest tegelikult oli võtmeküsimus keskenduda Islandi majanduse neljale sambale. Muidugi võis Islandi suhteliselt kiire taastumise taga olla ka krooni devalveerimine, nõnda, et ekspordisektor hakkas õitsema. See võis omakorda kaasa aidata taastumisele.\nSeega võite väita, et muutused on olnud pigem tahtlikud kui loomulikud?\nMa arvan, et tegelikult on muutustes olnud mõlemat aspekti, kuid minu hinnangul ei ole Islandi majandus väga muutunud. Pärast vasakpoolse valitsuse tegevust oli rohkem regulatsioone ja kõrgemad maksud, aga see ei pruukinud otseselt ühiskonda või majandust muuta.\n15. märts 2015, Reykjavik. Inimesed protestivad Islandi valitsuse otsuse vastu mitte alustada läbirääkimisi ühinemiseks Euroopa Liiduga. Kinnitades 2013. aasta valmistel antud lubadust, oli Islandi valitseva partei juht nädal varem teatanud ühinemisläbirääkimiste külmutamisest. Island alustas ühinemisläbirääkimisi 2009. aastal, aga rahva toetus sellele kahanes, kui kaks aastat tagasi tuli võimule euroskeptilisem valitsus ja majanduse olukord on hakanud järk-järgult paranema. Foto: Scanpix\nFinantskriisi järel on Islandil olnud aktiivne arutelu Euroopa Liiduga (EL) liitumise üle. Hetkel teame, et Islandi valitsus on mitteametlikult avaldanud soovi võtta tagasi 2009. aastal sisse antud liitumisavaldus. Milline on Teie seisukoht – kas Island peaks ELiga liituma?\nMa arvan, et pärast finantskriisi kaotas Island hetkeks kindluse, et suudab oma ühiskonda hoida kriisieelsel tasemel, ning sel momendil tõusis toetus ELiga liitumisele. Toona tundusid EL ja selle liikmesus omamoodi varjupaigana. Aegamööda, kuni Island sellest kõigest on taastunud, on langenud ka toetus Euroopa Liidu liikmesusele. Põhjusi on mitu.\nEsiteks, juhul kui Island liituks ELiga, siis sellest võidaks rohkem EL kui Island, kes tegelikult annaks ära rohkem. Teiseks on Islandi ühiskond võrdlemisi lihtne ja väikene. Euroopa Liidu töös osalemiseks aga oleks tarvis enam bürokraatiat, mis oleks ühtlasi väga kulukas. Kolmandaks, ja see on ka kõige suurem takistus, peaksime me end allutama ühtsele kalanduspoliitikale, mis on kohutavalt välja kukkunud.\nKalandussektor on Euroopas arenenud ja seda subsideeritakse suures osas liikmesriikide poolt. Islandil on kalandussektor lisaks oma jätkusuutlikkusele ka kasumlik. Me oleme sisse töötanud n-ö individuaalsete ülekantavate kvootide süsteemi, mis on olnud väga edukas. Sarnast süsteemi kasutatakse Uus-Meremaal ning samuti on süsteem kasutusele võetud paljudes teistes riikides. Kui me aga liituks ELiga, siis peaksime oma süsteemi kohandama vastavalt Euroopa reeglitele ning see ongi meie jaoks peamine takistus.\nSamuti peaksime silmas pidama geopoliitilist dimensiooni, kuna Island asub Euroopa äärealal. Euroopas on üleüldse kolm nn vöödet. Esimene on Euroopa tuum ehk need riigid, kes on kasutusele võtnud Euroopa ühisvaluuta euro. Teiseks on nn pehmem Euroopa, mis moodustub neist riikidest, kes ei kasuta eurot. Nendeks on siis teiste hulgas Rootsi, Taani, Suurbritannia ja Tšehhi. Kolmandaks need riigid, kes ei mängi ühtses Euroopas nõnda suurt rolli, nagu näiteks Norra, Island, Lichtenstein ja Šveits. Need riigid ei kuulu sellesse Euroopa mandri projekti, nagu näiteks kuuluvad Eesti või Saksamaa ja Prantsusmaa.\nKuni 2006. aastani oli Islandil alaline Ameerika Ühendriikide sõjaväebaas. Kas selline sõjaline kohalolek on Islandi-sugusele riigile oluline?\nMeil on USAga sõjalise koosöö vallas väga hea kogemus. Nad tulid Islandile esmakordselt 1941. aastal, lahkudes 1946. aastal, et siis naasta 1951. aastal. 2006. aasta lahkumise taga aga ei olnud üldsegi meie sooviavaldus. Leian, et USA hinnangul ei olnud Island sealt lahkudes enam strateegiliselt oluline paik. Nende tähelepanu koondus toona pigem Vaikse ookeani piirkonnale ja terrorivastase võitluse kampaaniale. Tegelikult võiksid nad naasta kahel põhjusel.\nÜks põhjus on kindlasti Arktika küsimus, mis hõlmab tehnoloogilist innovatsiooni ja võimalikku kliimamuutust, mis muudab Arktika varasemast ligipääsetavamaks. See on kindlasti miski, mis peaks USA otsuseid mõjutama.\nTeiseks on Venemaa ja Hiina suurendanud oma kohalolekut Põhja-Atlandil. Kuigi USA ei ole huvitatud Islandi kontrollimisest, siis peaks ta olema huvitatud Venemaa ja Hiina võimalikest püüetest nõnda toimida. Seega arvan ma, et ameeriklased võiksid oma lahkumise tagamaad uuesti üle vaadata. Nagu ka teiste riikide jaoks, on Islandi jaoks halb olla täielikult kaitseta. Praegu on meil ad hoc-kokkulepped mõningate NATO liikmesriikidega, nii et neil oleks võimalik oma lennukitega Islandi õhuruumi kaitsma tulla. Island vajab rohkem USA sõjalist koheolekut, et olla kaitsud pigem potentsiaalse ohu kui rünnaku eest.\nIslandi patrull-laev Tyr jõuab 6. veebruaril 2015 Sitsiilia Pozzallo sadamasse. Island osaleb Frontexi ühisoperatsioonis „Triton“ Vahemere kagupiirkonnas koos Soome, Hollandi, Hispaania ja Portugaliga. Frontex on Euroopa Liidu asutus, mille ülesanne on koordineerida ELi riikide piirivalveasutuste koostööd liidu välispiiride kaitsel, sh võidelda ebaseadusliku rände, inimkaubanduse ja terroristide sisseimbumise vastu. Foto: Scanpix


Sain valmis pidžaama pojale. Lõige Pere ja Kodu, veebruar 2006.\nSuurus 110, poja mul pisut üle meetri. Kasvuruumi on kõvasti.\nSutsuke postitas @ 06:23 - Link - kommentaarid (7)\nVeel üks kiisupadi (lõige):\nPudipõlled kingituseks ühele pisikesele piigale (idee internetist ) :\nSutsuke postitas @ 18:36 - Link - kommentaarid (1)\nMinu pisike panus lasteaeda - kasvatajad palusid, et õmbleksin sellise taskutega seinavaiba, kuhu saab panna papist tähed. Taskute peale on tähed aplitseeritud. Esimesele ja kahele viimasele reale saab sõnu laduda. Mõõdud: 120*95 (l*k). ( Kriidi triibud jäid pühkimata enne pildistamist)\nÕmblesin kingitusteks kaks kiisu patja. Mõõdud ca 25*35. Lõiked SIIN, täitsa lehe all osas.\nJa täna õmblesin valmis ühe kotikese, mis ammu ootas oma aega. Mõõdud ca 26*18.\nÕpetuses olevat nööbikaunistust ma ei teinud, ei tulnud välja ei nii ega naa pidi. Selle asemel õmblen vist riidest lipsu, kui lõike leian. Sellise lõikega kotike oleks vahva ka kosmeetikakotiks, kui kinnituseks panna lukk.\nSees on tasku ja kinni käib magnettrukiga.\nJa mõned pildid lumest, mis pressib sisse nii uksest kui aknast.\nPühapäeval peale sahka postkaste enam polnud. Esmaspäeva hommikul abikaasa kaevas välja.\nSutsuke postitas @ 19:56 - Link - kommentaarid (3)\nTegin oma abikaasale trips-traps-trulli mängu. Idee SIIT.\n*Taga on tasku, kus saab hoida "mängunuppe":\n*Tasku peale kirjutasin pühenduse. (Küll ma mõtlesin, kas kirjutan alla ainult enda nime või lapsed ikka ka. Ühelt poolt on Valentini päev nagu armunute püha aga teisalt, sõbrapäev nagu sõprade püha. Lapsed ka ju issi sõbrad. Otsustasin siiski perekondlilku püha kasuks)\n*Mäng läbi, nupud tasku, alus kokku:\nKaart ka. Seekord õmblesin tikitud osa aluskaardile. Minu meelest tuli väga ilus kaart!\nAbikaasa lubas pühalikult mu blogi mitte külastada ja piiluma tulla! Kannatab pühapäevani .\nOnule tikkisin sünnipäevaks pärlitega kaardi:\nVanemale pojale ostsin päris õmblusmasina. Poiss kasvab ja nõudmised suurenevad, ei leppinud enam ühe-niidilise lastemasinaga. Komplektis on hunnik niite, käärid, mõõdulint, niidistaja, harutaja, ühesõnaga - kõik vajalik.\nPisipoja ametit õppimas:\nSiin kohal on hea ära teha üks oluline parandus. SIIN postis mainin oma pisikesi abilisi. Aga mul on ju ka suur abiline, mu kallis abikaasa, kes palju tegeleb lastega, andes nii mulle aega käsitööd teha!\nNäitan ka ühte head abimeest, millega on lõikeid tehes kangale hea õmblusvaru märkida. Idee on Anu Pink'i raamatust "Õmblemine".\nSutsuke postitas @ 09:14 - Link - kommentaarid (6)


Retsept Hommikusöök teravilja, puuviljade ja piimatuumaga - Uued retseptid - 2021\nHommikusöök hommikuhelveste, puuviljade ja piimaga\nMinu laps armastab teravilja ... ta sööks hommikul, lõuna ajal ja õhtul ...\n1 peotäis kookoskoorega täidetud patju\n2 supilusikatäit krõmpsuvat müslit šokolaadiga\n1-2 supilusikatäit puuvilju ananassikompotist\npiisavalt ananassimahla teravilja katmiseks\npaar tükki Delaco piimasüdamikku\nRETSEPTI VALMISTAMINE Hommikusöök teravilja, puuviljade ja piimasüdamikuga:\nPadja teravilja kaussi, lisa mahl ananassikompotist ja 1-2 supilusikatäit puuvilju kompotist. Pane peale krõmpsuv šokolaadimüsli, peale kuubikuteks lõigatud rannakarbid ja paar piimatalle. Vajadusel lisa kompotist veel mahla.\nHead isu lapsed !!!\n7 kiiret ja lihtsat hommikusöögi retsepti\nKas sa sööd hommikusööki iga päev või on sul raske jõuda õigel ajal tööle ja pole aega tervislikku toitu valmistada? Hoolimata asjaolust, et elu on uskumatult kiire, on tervise säilitamiseks ja kaalulangetamise eesmärkide saavutamiseks hädavajalik hommikusööki süüa. Tõde hommikusöögi vahelejätmise kohta on lihtne. Hommikusöök on vajalik ainevahetuse stimuleerimiseks, nii et saate töötada kogu päeva. Jätke hommikusöök vahele ja teil võib olla probleeme oma aeglase ainevahetuse lõksuga!\nKui teile meeldib kaer ja teil on vahetuseks 7 lisaminutit, saate endale teha kaerahelbega retsepti. Kõik, mida pead tegema, on segada 1/2 tassi kaerahelbeid kiireks küpsetamiseks, 1/2 tassi magustamata piima, 3/4 tassi munavalget ja näputäis kaneeli mikrolaineahjus ohutu kaussi. Ja segada. Pange mikrolaineahju umbes 3 minutiks, raputades kindlasti iga 30 sekundi järel. Pti paneb kõik lisandid, mis teile meeldivad. Mulle meeldib teha valgu lisandit hakitud kookospähkli kaera, linaseemnete ja mõne värske puuviljaga.\nKas suhkrumuffinid on teie jaoks hommikusöögi võimalus? Serveeri kerge hommikusöögi jaoks kõige maitsvamad unikaalsed muffinid, mille saad valmistada vähem kui 10 minutiga. Seda ta vajaski. 1 supilusikatäis kookosjahu, 1 supilusikatäis mandlijahu, 1/2 supilusikatäit küpsetuspulbrit, 1 spl puhast vahtrasiirupit, 1 muna, 1 supilusikatäis sulatatud kookosõli, 1 spl piima ja 2 supilusikatäit sõstraid. Selle valmistamiseks piisab, kui segada kokku kõik kuivad koostisosad ning seejärel lisada kookosõli, vahtrasiirup, piim ja muna. Pange oad ja valage kompositsioon mikrolaineahjus või tassi. Vajadusel seadke mikrolaineahju olenevalt mikrolaineahjust 50 sekundile või rohkem.\nSiin on retsept, mille saate eelmisel õhtul valmistada ja mille valmistamine hommikul praktiliselt ei võta aega. See on palju kiiremate inimeste jaoks palju lihtsam ja tervislikum! Kõik, mida pead tegema, on segada 1/2 tassi kaera 1 tassi magustamata piimaga ja 1 spl chia seemnetega. Laske sellel üleöö seista ja pange hommikul lemmik lisand. Soovitame maitsva ja kerge hommikusöögi jaoks teha üleöö kaerakatte viilutatud banaanidest või marjadest, veidi mett.\nOmlett ei vanane ja see on lihtne hommikusöögi retsept. Vahustatud munade kiireks ja tervislikuks valmistamiseks sega omavahel 2 muna, hakitud köögiviljad, tilk magustamata piima ja supilusikatäis hakitud või vegan Cheddari juustu. Traditsiooniliselt küpseta lahtiklopitud mune ja serveeri koos gluteeniviilu või röstitud teraviljasaiaga.\nPüreed saab lühikest aega joostes alati kasutada kiire hommikusöögina. Kõik võtab blenderisse panemiseks aega umbes 5 minutit ja laseb sel minna. Päeva vabaks alustamiseks proovige kiiresti segada. Lisage mõned külmutatud maasikad, külmutatud banaan, mõned linaseemned, kanepiseemned, kakaopulber, toores mesi ja valgupulber ning mõned mandlid või kookospiim. See sisaldab valku, tervislikke rasvu ja tervislikke süsivesikuid hommikueineks ning olete mõne lisaenergiaga uksest väljas!\nKui otsite hommikusööki, mis ei riku teie tervislikku toitumisplaani, proovige seda retsepti kakao ja maitsva hommikusöögijuustuga. See retsept sobib suurepäraselt šokolaadisõpradele. Nüüd saate ilma süümepiinadeta hommikusöögiks šokolaadi! See hommikusöök on ülilihtne. Lihtsalt ühendage 1/2 tassi kodujuustu, 2 tl magustamata kakaopulbrit ja 1 tl puhast vahtrasiirupit. See on proteiinirikas viis päeva alustamiseks. Kombineerige see mõne värske puuviljaga, et saavutada täiuslik valkude, rasva ja süsivesikute tasakaal.\nSee on maitsev viis iga päeva alustamiseks. Maitsva ja kreemja Chunky Monkey valmistamiseks vajate vaid käputäis koostisosi. Kõik, mida vajate, on 1 tass magustamata pähklipiima, 1 külmutatud banaan, 1 supilusikatäis magustamata kakaopulbrit, supilusikatäis teie lemmikvalgupulbrit ja supilusikatäis maapähklivõid. Lihtsalt segage kõik kokku. See on mugav ja maitsev hommikusöök päeva alustamiseks\n200 g köögivilju (paprika, spargelkapsas, lillkapsas, sibul, küüslauk, peet) - meil on täielik vabadus valida köögivilju sõltuvalt sellest, mis meil külmkapis ja maitsestada on\n2 supilusikatäit kaerahelbed / kinoa / psülliumi kliid jne\n1. Valmista köögiviljad, ristõieliste (spargelkapsas, lillkapsas) puhul aurutatakse neid 4-5 minutit. Neid saab küpsetada eelmisel õhtul. Paprika, sibula, peedi jms puhul küpseta eelsoojendatud pannil, kuhu panin mõneks minutiks teelusikatäie õli (oliivi-, kookos).\n2. Asetage munad ja kaerahelbed / kinoa (tuleb eraldi keeta) / psülliumi kliid või mõni muu teravilja- või pseudoteravilja eelistus.\n3. Sega kuni munad saavutavad soovitud konsistentsi ja maitsesta seejärel soola, pipra, kurkumi või mõne muu maitseainega vastavalt oma eelistustele.\nIdee on selles, et saame koostisosadega mängida, et saaksime endale meelepärase roa valmistada!\nTervislik Ameerika harjumus: piimahelbed\n150 aastat tagasi serveeris enamik ameeriklasi ja inglasi rikkalikku hommikusööki, mis sisaldas lihapõhiseid toite, eriti sealiha. Selle harjumuse tagajärjel kannatasid paljud inimesed maohäirete all. 1863. aastal mõtles dr James Cales Jackson tervislikku toitumist otsides teraviljapõhisele hommikusöögile, mille ta nimetas Granulaks. Nüüd on teravili hommikusöögiks üks parimaid valikuid, olles USA -s esimene valik nii lastele kui naistele ja miks mitte ka meestele. Liha, mida teinekord nii hinnatakse, peab jääma viimaseks võimaluseks.\nHommikusöök on väga oluline eine - see võib teie päeva kas muuta või murda. Hommikul, esimesel tunnil, on teie kehal madal energiatase ja hommikusöök katab selle tühimiku, nii et olete vormis igapäevasteks tegevusteks, mis teid ees ootavad. Kui jätate hommikusöögi vahele, tunnete pärastlõunal vajadust midagi maitsta ja teil on kõik võimalused valida vähem tervislikke suupisteid, eriti kui olete tööl.\nMitte iga hommikusöök pole tervislik. Toitumisspetsialistide soovitus on serveerida eriti süsivesikuid ja valke sisaldavaid toite. Ja teraviljad on sellest vaatenurgast esimene võimalus: need on energiaallikas, mis stimuleerib teie ainevahetust ja on lisaks madala rasvasisaldusega.\nTeravili sobib igale maitsele, nagu see on.\npõhineb nisul, kaeral, riisil, maisil, odral. Mõned sisaldavad täiendavaid koostisosi, näiteks pähkleid või kuivatatud puuvilju. Enamik neist on rikastatud erinevate vitamiinidega, nagu foolhape, C -vitamiin ja mineraalid, nagu raud ja tsink.\nLisaks on teraviljad kõige olulisem süsivesikute allikas ja koos kartuliga tervisliku toitumise põhielement. Hommikuhelbed, aga ka muud teraviljapõhised tooted - näiteks leib - peaksid moodustama kolmandiku teie igapäevasest toidust.\nTänu oma kiudainesisaldusele aitavad teraviljad vähendada kolesterooli taset veres ning pakuvad olulist mineraalide, vitamiinide ja antioksüdantide kogust.\nKontrollitud dieedis soovitatakse teraviljapõhist hommikusööki, sest need aitavad teil näljatunde pikemaks ajaks kõrvaldada, vähendades isu erinevate suupistete järele. Lisaks võib rasva vältimiseks teravilja serveerida madala rasvasisaldusega piima või jogurtiga. Veelgi enam, keha saab seega osa proteiinist, kaltsiumist ja B -vitamiinist. Kaltsium on tervisliku luustruktuuri säilitamiseks hädavajalik ning kaussi piima serveerimine teraviljadega tagab poole teie igapäevasest kaltsiumivajadusest.\nUuringud on näidanud, et hommikused teraviljad on lastele oluline vitamiinide ja mineraalide allikas. Lisaks keskenduvad nad kergemini igapäevasele tegevusele või koolile. Uuring, milles osales 4000 last vanuses 2 kuni 18 aastat, näitas, et hommikused teraviljad andsid 22% päevasest A -vitamiini vajadusest, 10% - C -vitamiini, 27% rauda ja 30% - foolhapet.\nLapsed, naised ja isegi mehed peaksid hommikusöögile tõsiselt mõtlema. Ükski vabandus pole täiesti õigustatud, kui mõtlete hommikusöögi vahele jätta.\nTervislik hommikusöök - 8 soovitust kehakaalu langetamiseks\nKui soovite kaalust alla võtta tervislikku hommikusööki te ei tohiks piirduda kaerahelveste, munavalgete või täistera küpsiste söömisega. On ka teisi hommikusöögiideid, mis annavad teile kõike, mida vajate päeva optimaalseks alustamiseks, ilma et see mõjutaks teie dieeti kehakaalu langetamiseks.\n5. Tofu köögiviljadega, pannil\nOsa pannil valmistatud köögiviljadega tofust võib aidata teil piisavalt energiat ja nälja unustada kuni lõunasöögini.\n- paar lehtkapsast, hiina kapsa või spinati lehti\n- väike punane sibul, peeneks hakitud\n- pool punast paprikat, õhukeselt viilutatud\n- 2 viilu täisteraleiba või 2-3 ahjukartulit\n- sool, pipar ja muud vürtsid maitse järgi (võite panna kurkumit, tšillit ja isegi küüslaugupulbrit).\nSelle paastuhommiku valmistamiseks toimige järgmiselt.\nEsmalt pigista tofu juust välja ja kuivata paberrätikus 5-10 minutit. Vahepeal valmista vürtsikaste ja kaks või kolm supilusikatäit vett. Seejärel määri pann oliiviõliga ja kuumuta keskmisel kuumusel. Kui pann on soojenenud, pane sibul ja punane pipar tahenema. Kui nad on veidi värvi muutnud, lisa kapsa- või spinatilehed ja kata kõik kaheks minutiks kaanega. Kogu selle aja purusta tofu kahvliga ja kui kaks minutit on möödas, lisa see praetud köögiviljade peale. Jätke see tulele veel kaks või kolm minutit, seejärel lisage vürtsidest eelnevalt valmistatud kaste. Lase tassil keeda viis kuni kuus minutit või kuni märkad, et tofu juust on muutunud kuldseks, seejärel lülita kuumus välja.\nServeeri seda paastuhommikut ahjukartuli või kahe viilu täisteraleivaga koos seemnetega.\nProovige ka neid roogasid ja me garanteerime, et teil on see olemas paastu hommikusöök nii maitsev, et mitte ainult ei pea te enam igal hommikul millegi uue leidmise pärast muretsema, vaid unustate ka liha, munad ja piimatooted.\nAlusele asetage küpsetusplaat, mille määrime võiga. Haki kašupähklid ja mandlid. Sega kausis kaerahelbed, hakitud kreeka pähklid, lina- ja päevalilleseemned, kuivatatud kirsid. Kui soovite, võite lisada muid kuivatatud puuvilju (papaia, kuivatatud ananass jne) - kõik, mis teil kodus on, on teretulnud. Rosinad paneme hiljem.\nKeerame need küpsetuspaberiga kaetud plaadil ümber. Kaussi pange 3 supilusikatäit mett, 3 supilusikatäit õli ja teelusikatäis kaneeli. Kuumutage segu auruvanni.\nVala meekompositsioon kreeka pähklitega kaerahelbele, seejärel sega lusikaga kõik läbi, nii et mesi kataks teravilja ühtlaselt. Pange plaat 20 minutiks ahju. Eemaldage salv rullilt ja lisage rosinad. Pange plaat veel 10 minutiks rulli.\nGranolat saab tarbida mitmel viisil: traditsiooniliselt piimaga, sõõrikute kujul kookoshelvestega või minu arvates kõige maitsvam on panna klaas naturaalset jogurtit, peale granola, seejärel kiht vaarikaid suhkruga, siis jälle jogurtit, siis kiht granola ja teine kiht vaarikaid.\nKallid emad, pakun täna välja lihtsa, maitsva ja eriti tervisliku retsepti, millest võib saada rikkalik hommikusöök või miks mitte ka maitsev lõunasöök! Loodan, et teile meeldib, proovisin seda retsepti eile ja olin tulemusega väga rahul!\nHommikusöök teravilja ja valguga\nHommikusöök on väga oluline eine - see võib teie päeva kas muuta või murda. Eriti kui teeme sporti õhtul ja sööme kerget õhtusööki, võib hommik alata teraviljaga. Pakun teile maitsvat retsepti, mida on lihtne valmistada.\nKvaliteetsed teraviljad ja valgud on alati hea lahendus hommikusöögiks, sest see tasakaalustab meie keha pärast 8 tundi, mil ta on oma energiavarud ära tarbinud, nii et hommikul vähenevad keha glükogeenivarud miinimumini.\nHommikusöök, mis aitab kaotada 5 kg kuus\nPärast kuu aega selle hommikusöögi igapäevast tarbimist võite kaotada kuni 3-5 kilogrammi. Eriti kõhuõõnes olev rasv sulab. Lisaks täheldatakse kasulikke muutusi naha, juuste ja küünte osas. Nad muutuvad kindlamaks ja tervislikumaks.\n• 300 ml keefirit (või madala rasvasisaldusega jogurtit)\n• 2 supilusikatäit kaerahelbeid\n• 1 tl jahvatatud linaseemneid\n• 5-7 ploomi\n• 1 tl kakaopulbrit\nSee hommikusöök valmistatakse õhtul järgmise hommiku jaoks.\nPloomidele valage 100 ml keeva veega. Katke ja jätke 10 minutiks niisutama. Vahepeal sega kausis kaerahelbed, linaseemned ja kakaopulber. Vala keefir või jogurt ja segage kõik hästi. Haki ploomid peeneks ja lisa kaussi teiste koostisosade peale. Kata kauss fooliumiga ja pane üleöö külmkappi. Järgmisel hommikul eemaldage kauss ja serveerige koos tee või kohviga.\nVõite lisada ka paar viilu banaani, paar tükki pähklituuma, mandleid või veidi kaneeli. Seda retsepti saab soovi korral lihtsustada või rikastada. Keefiri asemel võite kasutada kodus valmistatud looduslikku jogurtit või vahustatud piima.\nSee hommikusöök pole päeva ainus söögikord. Lõuna- ja õhtusöök võivad koosneda tervislikust toidust: puu- ja köögiviljad, toored, mahla kujul või aurutatud kujul.\nTulemused on tunda alates järgmisest päevast, kui seedesüsteem hakkab hiljem liikuma ja toimima nagu kell. See preparaat toob palju muid eeliseid:\n& # 8212 soolestiku puhastamine\n& # 8211 eemaldab kehast lisandid\n& # 8211 kõhukinnisuse ja laisa seedimise raviks\n& # 8211 reguleerivad ainevahetust\n& # 8211 keha tugevdamine\n& # 8211 parandavad naha välimust\nCopyright 2021 \_ Retseptide kogumine ja toiduvalmistamine \_ Hommikusöök hommikuhelveste, puuviljade ja piimaga


Laps kooliks stiilseks - DELFI Naistekas\nLaps kooliks stiilseks\nKoolialguse üks keerukamaid oste on riided. Mingist vanusest hakkab lapsel kujunema oma stiil ja vanemate maitse pole enam kaugeltki see, mis on tänapäeval popp ja noortepärane. Kui lapse garderoob on veel vanema kujundada, siis on mõned nipid, mida järgida, et garderoobi ei peaks pidevalt värskendama ega uute esemetega täitma.\n• Riiete valimisel eelista naturaalsemaid ja klassikalisi värvitoone, mida saab kanda eri aastaaegadel ja kombineerida teiste esemetega. Sellised värvid on näiteks hall, must, pruunid ja kõrbekarva toonid ning laste puhul mõneti riskantne valge.\n• Vali esemeid, mida on võimalik vastavalt aastaajale kanda kas kihiti või individuaalselt. Näiteks sobib teksatagi sügisel ja kevadel jakina ning talvel jope või mantli all kandmiseks.\n• Jalanõude puhul eelista pidukingadele praktilisemaid ja mugavamaid tenniseid.\n• Selleks et treeningjalanõude puhul ei peaks muretsema eraldi sise- ja välitreeningu pärast, vali sellisest materjalist jalavarjud, mida on kerge puhastada ja hooldada. Eelista taas pruunikaid ja beeže toone.\nNipp! Ära vali musta, sest sellelt paistavad plekid kõige paremini välja.\n• Mis puudutab konkreetselt lastemoodi, siis üha enam hakkab see sarnanema täiskasvanute moele. Seega on täiesti normaalne, kui laps on samamoodi riides nagu sina.


Vastuvõetud tekstid - Raha ülekandmisel edastatav teave ***I - Teisipäev, 11. märts 2014\nDokumendi valik : A7-0140/2014\nRaha ülekandmisel edastatav teave ***I\nEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus raha ülekandmisel edastatava teabe kohta (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))\n– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0044),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7‑0034/2013),\n– võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. mai 2013. aasta(1) arvamust,\n– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. novembri 2013. aasta arvamust(2),\n– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ühiseid arutelusid vastavalt kodukorra artiklile 51,\n– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raporteid, samuti arengukomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0140/2014),\n(2) ELT C 271, 19.9.2013, lk. 31.\nEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. märtsil 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2014 raha ülekandmisel edastatava teabe kohta\n(1) Musta Ebaseadusliku raha vood võivad kahjustavad rahaülekannete kaudu kahjustada rahandussektori struktuuri, stabiilsust ja mainet, ohustavad siseturgu ja rahvusvahelist arengut ning ohustada siseturgu vähendavad otseselt või kaudselt kodanike usaldust õigusriigi vastu. Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse rahastamine on jätkuvalt terav probleem, millega tuleks tegeleda liidu tasandil. Terrorism raputab ja organiseeritud kuritegevus kahjustavad demokraatlikke institutsioone ja raputavad meie ühiskonna alustalasid. Äärmiselt olulised kaasaaitajad ebaseaduslikele rahavoogudele on salajased äriühingu struktuurid, mis tegutsevad salajases kohtualluvuses ja selle kaudu ning millele tihti viidatakse kui maksuparadiisidele. Kurjategijate ja nende kaasosaliste püüded kas varjata kuritegelikul teel saadud tulu päritolu või teha rahaülekandeid kuritegevuse või terrorismi rahastamiseks võivad ohustavad tõsiselt ohustada rahaülekannete süsteemi usaldusväärsust, terviklikkust ja stabiilsust ning vähendada vähendavad usaldust finantssüsteemi suhtes üldiselt. [ME 1]\n(2) Kui liidu ja rahvusvahelisel tasandil ei võeta teatavaid koordineerimismeetmeid, võivad kasutavad rahapesu ja terrorismi rahastamisega tegelejad üritada oma kuritegeliku tegevuse hõlbustamiseks ära kasutada integreeritud finantspiirkonnaga kaasnevat kapitali liikumise vabadust. Rahvusvahelisel koostööl rahapesuvastase töökonna (FATF) raamistikus ja selle soovituste ülemaailmsel rakendamisel on eesmärk vältida õigussüsteemide erinevuste ärakasutamist ja konkurentsimoonutusi. Ulatust silmas pidades peaksid liidu meetmed tagama, et rahapesuvastase töökonna (FATF) FATFi soovitus 16 (elektrooniliste ülekannete kohta), mis võeti vastu 2012. aasta veebruaris, võetakse ühtselt üle kogu liidus ning eelkõige selle, et ei oleks diskrimineerimist või erinevusi liikmesriikides tehtavate riigisiseste maksete ja liikmesriikide vahel tehtavate piiriüleste maksete vahel. Liikmesriikide poolt eraldi võetud koordineerimata meetmed piiriüleste rahaülekannete valdkonnas võivad märkimisväärselt mõjutada maksesüsteemide sujuvat toimimist liidu tasandil ning seega kahjustada siseturgu finantsteenuste valdkonnas. [ME 2]\n(2a) Käesoleva määruse, sealhulgas FATFi soovituse 16 rakendamine ja jõustamine ei tohiks makseteenuse pakkujate ja nende teenuseid kasutavate kodanike jaoks kaasa tuua põhjendamatuid või ebaproportsionaalseid kulusid ning seadusliku kapitali vaba liikumine peab olema täielikult tagatud kogu liidu piires. [ME 3]\n(3) Liidu 17. juuli 2008. aasta terrorismi rahastamise vastase muudetud strateegia kohaselt tuleb jätkuvalt teha jõupingutusi, et hoida ära terrorismi rahastamist ning terrorismis kahtlustatavate poolt oma rahaliste vahendite kasutamist. Tunnustatakse, et FATF üritab pidevalt parandada oma soovitusi ja kujundada ühist arusaama sellest, kuidas neid tuleks rakendada. Liidu muudetud strateegias märgitakse, et rakendamist kõikide FATF liikmete ja FATF-tüüpi piirkondlike organite liikmete poolt hinnatakse korrapäraselt ning et seepärast on oluline tagada liikmesriikide ühine lähenemisviis rakendamisele.\n(4) Selleks et ära hoida terrorismi rahastamist, on võetud meetmeid, mille eesmärk on teatavate isikute, rühmituste ja üksuste rahaliste vahendite ja finantsallikate külmutamine, kaasa arvatud nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks(4) ja nõukogu 27. mai 2002. aasta määrus (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud(5). Samal eesmärgil on võetud meetmeid finantssüsteemi kaitsmiseks selle eest, et rahalisi vahendeid ja finantsallikaid kaasatakse terroristlikel eesmärkidel. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv .../.../EL finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta(6)(7) hõlmab mitmeid selliseid meetmeid. Need meetmed ei takista siiski täielikult terroristide ja teiste kurjategijate juurdepääsu maksesüsteemidele oma rahaliste vahendite liigutamiseks.\n(5) Selleks et edendada ühtset lähenemisviisi rahvusvahelisel tasandil ning muuta võitlus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemise alal rahvusvahelisel tasandil tõhusamaks, tuleks edasiste liidu meetmete puhul võtta arvesse sellel tasandil toimunud arengut, nimelt FATFi poolt 2012. aastal vastu võetud rahvusvahelisi standardeid, mis käsitlevad rahapesu ning terrorismi rahastamise ja tuumarelva leviku tõkestamist, ning eelkõige soovitust 16 ja läbivaadatud tõlgendavat märkust selle rakendamise kohta. [ME 4]\n(5a) Erilist tähelepanu tuleks pöörata ELi toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud liidu kohustustele, et takistada sagenevat suundumust viia rahapesuga seonduv tegevus arenenud riikidest, kus on kehtestatud karmid rahapesu vastased õigusnormid, üle arengumaadesse, kus võivad kehtida leebemad eeskirjad. [ME 5]\n(6) Rahaülekannete täielik jälgitavus võib olla eriti oluline ja väärtuslik vahend rahapesu või terrorismi rahastamise ärahoidmiseks, uurimiseks ja tuvastamiseks. Seepärast on asjakohane teabe edastamise tagamiseks kogu makseahelas kehtestada kord, mille kohaselt peavad makseteenuse pakkujad raha ülekandmisel edastama teabe maksja ja saaja kohta teabe, mis peaks olema täpne ja ajakohastatud. Sellega seoses on oluline, et finantsasutused edastaksid piisavat, täpset ja ajakohast teavet oma klientide jaoks tehtud rahaülekannete kohta, et võimaldada pädevatel asutustel tulemuslikumalt ennetada rahapesu ja terrorismi rahastamist. [ME 6]\n(7) Käesoleva määruse sätteid kohaldatakse ilma, et see piiraks selliste riigisiseste õigusaktide kohaldamist, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta(8). Näiteks ei tohiks käesoleva määruse kohaselt kogutavaid isikuandmeid täiendavalt töödelda viisil, mis ei ole kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. Eelkõige peaks olema rangelt keelatud isikuandmete täiendav töötlemine ärilistel eesmärkidel. Võitlust rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu käsitavad olulise avaliku huvina kõik liikmesriigid. Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks isikuandmete edastamist kolmandale riigile, kes ei taga piisavat kaitset direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 tähenduses, lubada vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 26 punktile d. Oluline on, et makseteenuse pakkujaid, kes tegutsevad mitmes jurisdiktsioonis filiaalide või tütarettevõtetega, mis asuvad väljaspool liitu, ei takistataks jagamast teavet kahtlastest tehingutest samas organisatsioonis. See ei piira liidu ja kolmandate riikide vahel rahapesu vastu võitlemise eesmärgil sõlmitud rahvusvahelisi kokkuleppeid ega kodanikele pakutavaid asjakohaseid garantiisid, mis tagavad samaväärse või piisava kaitse taseme. [ME 7]\n(8) Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei kuulu isikud, kes ainult teisendavad paberkandjal dokumente elektroonilisteks andmeteks ja tegutsevad makseteenuse pakkujaga sõlmitud lepingu alusel; sama kohaldatakse ka füüsilise või juriidilise isiku suhtes, kes pakub makseteenuse pakkujatele vaid sõnumi- või muid tugisüsteeme raha ülekandmiseks või kliiring- ja arveldussüsteeme.\n(9) On asjakohane jätta käesoleva määruse reguleerimisalast välja rahaülekanded, mille puhul rahapesu või terrorismi rahastamisega seotud risk on väiksem. Selline väljajätmine peaks hõlmama krediit- või deebetkaarte, mobiiltelefone või muid digitaal- või IT-seadmeid, sularaha väljavõtmist sularahaautomaadist, maksude, trahvide või muude tasude tasumist ning rahaülekandeid, mille puhul nii maksja kui ka saaja on enda nimel tegutsevad makseteenuse pakkujad. Riigisiseste maksesüsteemide eriomaduste kajastamiseks peaks liikmesriikidel olema õigus vabastada elektroonilised žiiromaksed, tingimusel et rahaülekannet on alati võimalik jälgida tagasi kuni maksjani, samuti tšekikaartide vahetamise või vekslite kaudu tehtavad rahaliste vahendite ülekanded. Erandit ei tohiks siiski kohaldada juhul, kui krediit- või deebetkaarte, mobiiltelefone või muid digitaalseadmeid või ettemaksuga või järelmaksuga IT-seadmeid kasutatakse isikutevahelise rahaülekande tegemiseks. Võttes arvesse tehnoloogia dünaamilist arengut, tuleks kaaluda määruse reguleerimisala laiendamist e-rahale ja teistele uutele maksemeetoditele. [ME 8]\n(10) Makseteenuse pakkujad peaksid tagama, et teave maksja ja makse saaja kohta ei puuduks ega oleks puudulik. Et mitte piirata maksesüsteemide tõhusust, tuleks teha vahet kontoga seotud ja kontoga mitteseotud ülekannete kontrollinõuete vahel. Selleks et vähendada ohtu, et väikeste rahaülekannetega seotud potentsiaalse terroriohu vältimiseks kehtestatud liiga rangete identifitseerimisnõuete tõttu hakatakse tegema ebaseaduslikke tehinguid, tuleks peaks kontoga mitteseotud ülekannete puhul maksjat käsitleva teabe õigsuse kontrollimise kohustust kohaldada ainult kohustus piirduma kuni 1 000 euro suuruste üksikute rahaülekannete suhtes, mille maht on üle 1 000 euro puhul ainult maksja nime kontrollimisega. Kontoga seotud ülekannete puhul ei peaks nõudma makseteenuse pakkujatelt maksjaga seotud teabe kontrollimist iga rahaülekande puhul, kui direktiivi .../.../EL(9) kohased kohustused on täidetud. [ME 9]\n(11) Võttes arvesse liidu makseteenustealaseid õigusakte (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 924/2009(10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 260/2012(11), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/64/EÜ(12)) on piisav näha ette maksjat käsitleva lihtsustatud teabe edastamine raha ülekandmisel liidus.\n(12) Selleks et rahapesu või terrorismi rahastamise vastu võitlemise eest vastutavad kolmandate riikide ametiasutused saaksid teha kindlaks nendeks eesmärkideks kasutatud rahaliste vahendite päritolu, tuleks liidust väljapoole tehtavate rahaülekannete puhul edastada täielik teave maksja ja saaja kohta. Kõnealustele ametiasutustele tuleks võimaldada juurdepääs maksjaga seotud täielikule teabele ainult rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmise, uurimise ja tuvastamise eesmärgil.\n(12a) Läbipaistvuse suurendamiseks ning teabe ja heade tavade vahetamise edasiseks parandamiseks peaksid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlevad liikmesriikide ametiasutused ning liikmesriikide asjaomased õigus- ja õiguskaitseasutused tihendama koostööd omavahel ja asjaomaste kolmandate riikide asutustega, sealhulgas arengumaades. Liit peaks nimetatud koostöö hõlbustamiseks toetama arengumaades suutlikkuse suurendamise programme. Tõendite kogumise ning õigusrikkumiste uurimiseks vajalike andmete ja teabe kättesaadavaks tegemise süsteeme tuleks parandada täielikus kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning liidus kehtestatud põhiõigustega. [ME 10]\n(12b) Maksja, saaja makseteenuse pakkujatel ja makseteenuste vahendajatel peaksid olema kehtestatud asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et kaitsta isikuandmeid juhusliku kadumise, muutmise, loata avalikustamise või juurdepääsu eest. [ME 11]\n(13) Selleks et rahaülekandeid saaks ühelt maksjalt mitmele saajale teha odavalt liidust väljapoole tehtavaid üksikülekandeid sisaldava maksejuhiste kogumiga, peaks selliste üksikülekannete puhul piisama ainult maksja kontonumbrist või maksja kordumatust tehingutunnusest, tingimusel et täielik teave maksja ja saaja kohta on esitatud maksejuhiste kogumis.\n(14) Raha ülekandmisel maksja ja saaja kohta nõutava teabe edastamise kontrollimiseks ja kahtlaste tehingute tuvastamiseks peaksid saaja makseteenuse pakkujal ja makseteenuse vahendajal olema tõhusad protseduurid, et teha kindlaks, kas maksjaga ja saajaga seotud teabe puudumise kindlakstegemiseks teave puudub või ei ole täielik, eelkõige juhul, kui kaasatud on mitmed makseteenused, selleks et parandada rahaülekannete jälgitavust. Teabe olemasolu ja täielikkuse tõhus kontrollimine, eelkõige juhtudel, kui kaasatud on mitu makseteenuste pakkujat, võib aidata muuta uurimismenetlused vähem ajakulukaks ja tõhusamaks, mis omakorda parandab rahaülekannete jälgitavust. Pädevad asutused liikmesriikides peaksid seega tagama, et makseteenuse pakkujad lisavad nõutava teabe tehingu kohta elektroonilise ülekande või seotud sõnumiga igas makseahela etapis. [ME 12]\n(15) Kuna anonüümsed ülekanded kujutavad endast potentsiaalset terrorismi rahastamise ohtu, tuleks ette näha, et makseteenuse pakkuja peab hankima teavet maksja ja saaja kohta. Kooskõlas FATFi välja töötatud riskipõhise lähenemisviisiga on asjakohane määrata kindlaks suurema ja väiksema riskiga valdkonnad, et võtta paremini arvesse rahapesu ja terrorismi rahastamise riske. Seega peaks saaja makseteenuse pakkuja ja makseteenuse vahendaja kehtestama tõhusad riskipõhised protseduurid ning hindama ja kaaluma riske, mille, et vahendid saaks selgelt suunata kõrge rahapesuriskiga valdkondadesse. Sellised tõhusad riskipõhised protseduurid, mida kohaldatakse juhul, kui raha ülekandmisel ei edastada nõutavat teavet maksja ja saaja kohta, ja mille kohaselt otsustatakse, aitavad makseteenuse pakkujatel tõhusamalt kas kõnealune rahaülekanne teha, tagasi lükata või peatada ning milliseid asjakohaseid järelmeetmeid võtta. Kui maksja makseteenuse pakkuja on asutatud väljaspool liitu, tuleks vastavalt direktiivile .../.../EL(13) kohaldada tugevdatud hoolsusmeetmeid seoses kõnealuse makseteenuse pakkuja ja kliendi vaheliste korrespondentpangandussuhetega. [ME 13]\n(16) Saaja makseteenuse pakkuja ja makseteenuse vahendaja peaksid olema eriti valvsad ja hindama riske, kui nad saavad teada, et teave maksja ja saaja kohta puudub või ei ole täielik, ning teatama kahtlastest tehingutest pädevatele asutustele vastavalt direktiivis .../.../EL(14) ja riigisisestes rakendusmeetmetes sätestatud teatamiskohustusele.\n(17) Sätteid, mis käsitlevad rahaülekandeid, mille puhul teave maksja või saaja kohta puudub või ei ole täielik, kohaldatakse, ilma et see piiraks makseteenuse pakkujate ja makseteenuste vahendajate kohustust peatada või tagasi lükata rahaülekanded, mis lähevad vastuollu tsiviil-, haldus- või kriminaalõiguse sätetega. Maksja või saaja isiku, juriidiliste isikute, fondide, sihtasutuste, vastastikuste kindlustusandjate, ettevõtete ja sarnaste olemasolevate või tulevaste juriidiliste kokkulepete kohta teabe saamine on oluline, et jälitada kurjategijaid, kes muidu võiksid peita oma isikut äriühingu struktuuride taha. [ME 14]\n(18) Kuni eemaldatakse tehnilised piirangud, mis võivad takistada makseteenuse vahendajal täita kohustust edastada kogu teave, mis on saadud maksja kohta, peaksid makseteenuse vahendajad selle teabe säilitama. Sellised tehnilised piirangud tuleks eemaldada kohe pärast maksesüsteemide ajakohastamist. Et kõrvaldada tehnilised piirangud, tuleks ergutada SEPA kreeditkorralduste skeemi kasutamist pankadevaheliste ülekannete puhul liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel. [ME 15]\n(19) Kuna uurimise käigus ei pruugi olla võimalik tuvastada vajalikke andmeid või asjaomaseid isikuid enne mitmeid kuid või isegi aastaid pärast algset rahaülekannet ning selleks, et uurimise käigus oleks võimalik pääseda ligi olulistele tõenditele, tuleb ette näha, et makseteenuse pakkujad säilitavad teabe maksja ja saaja kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmise, uurimise ja tuvastamise eesmärgil. Andmete säilitamise periood peaks olema piiratud viie aastaga, pärast mida tuleks kõik isikuandmed kustutada, kui riiklike õigusaktidega ei ole teisiti ette nähtud. Edasist säilitamist tuleks lubada üksnes juhul, kui see on vajalik rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks, tuvastamiseks või uurimiseks, ning see ei tohiks ületada kümmet aastat. Makseteenuse pakkujad peaksid tagama, et käesoleva määruse alusel säilitatavaid andmeid kasutatakse ainult ülal kirjeldatud eesmärkidel. [ME 16]\n(20) Selleks et terrorismivastase võitluse raames saaks kiiresti võtta meetmeid, peaksid makseteenuse pakkujad kiiresti vastama nende asukohaliikmesriigis asuvate rahapesu või terrorismi rahastamise vastu võitlemisega tegelevate ametiasutuste teabenõuetele maksja kohta.\n(21) Päevade arv, mille jooksul tuleb vastata teabenõudele maksja kohta, määratakse kindlaks maksja makseteenuse pakkuja liikmesriigis ette nähtud tööpäevade arvu põhjal.\n(22) Selleks et parandada käesoleva määruse nõuete täitmist ning vastavalt komisjoni 9. detsembri 2010. aasta teatisele „Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris”, tuleks suurendada pädevate asutuste volitusi rakendada järelevalvemeetmeid ja määrata karistusi. Võttes arvesse rahapesu- ja terrorismi rahastamise vastase võitluse tähtsust, tuleks ette näha halduskaristused ning liikmesriigid peaksid sätestama tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused. Liikmesriigid peaksid sellest teavitama komisjoni, samuti Euroopa järelevalveasutust (Euroopa Pangandusjärelevalve) (edaspidi „EBA”), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010(15), Euroopa järelevalveasutust (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) (edaspidi „EIOPA”), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010(16), ja Euroopa järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „ESMA”), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010(17).\n(23) Selleks et tagada käesoleva määruse artikli XXX V peatüki rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes(18). [ME 17]\n(24) Mitmed liidust väljaspool asuvad riigid ja territooriumid moodustavad rahaliidu mõne liikmesriigiga või on osa mõne liikmesriigi valuutapiirkonnast või on sõlminud liiduga selle liikmesriigi kaudu rahandusalase lepingu ja neil on makseteenuse pakkujad, kes osalevad otseselt või kaudselt asjaomase liikmesriigi makse- ja arveldussüsteemis. Selleks et vältida olulist negatiivset mõju nende riikide või territooriumide majandusele, mis tuleneb käesoleva määruse kohaldamisest asjaomaste liikmesriikide ja kõnealuste riikide või territooriumide vaheliste rahaülekannete suhtes, on asjakohane näha ette võimalus käsitada selliseid rahaülekandeid asjaomaste liikmesriikide siseste rahaülekannetena.\n(25) Pidades silmas muudatusi, mida tuleb teha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1781/2006(19) raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta, tuleks kõnealune määrus selguse huvides kehtetuks tunnistada.\n(26) Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärke piisavalt saavutada ning tegevuse ulatuse või toime tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.\n(27) Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaseid põhimõtteid, eelkõige õigust era- ja pereelu puutumatusele (artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8) ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtumõistmisele (artikkel 47) ning ne bis in idem põhimõtet.\n(28) Rahapesu ja terrorismi rahastamise uue raamistiku sujuva rakendamise tagamiseks on asjakohane, et käesoleva määruse kohaldamise algus langeks kokku direktiivi .../.../EL(20) ülevõtmise tähtpäevaga.\n(28a) Euroopa andmekaitseinspektor esitas arvamuse 4. juulil 2013. aastal(21),\nKäesoleva määrusega nähakse ette eeskirjad, mis käsitlevad raha ülekandmisel edastatavat teavet maksja ja saaja kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmise, tuvastamise ja uurimise eesmärkidel.\n(1) „terrorismi rahastamine” – terrorismi rahastamine direktiivi .../.../EL(22) artikli 1 lõikes 4 määratletud tähenduses;\n(2) „rahapesu” – direktiivi .../.../EL* artikli 1 lõigete 2 või 3 kohane rahapesuga seotud tegevus;\n(3) „maksja” – füüsiline või juriidiline isik, kes teeb oma kontolt rahaülekande või annab korralduse rahaülekande tegemiseks maksja, nagu on määratletud direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 lõikes 7; [ME 18]\n(4) „saaja” – füüsiline või juriidiline isik, kes peaks olema ülekantava raha saaja, nagu on määratletud direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 lõikes 8; [ME 19]\n(5) „makseteenuse pakkuja” – füüsiline või juriidiline isik, kes kutsetegevuse käigus pakub rahaülekande teenust makseteenuse pakkuja, nagu on määratletud direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 lõikes 9; [ME 20]\n(6) „makseteenuse vahendaja” – makseteenuse pakkuja, kes ei ole ei maksja ega saaja makseteenuse pakkuja ning kes maksja või saaja makseteenuse pakkuja või teise makseteenuse vahendaja nimel võtab vastu ja edastab rahaülekande;\n(7) „raha ülekandmine” – tehing, mille maksja teostab elektrooniliselt makseteenuse pakkuja kaasabil, et saaja saaks makseteenuse pakkuja kaudu juurdepääsu rahalistele vahenditele, samuti „rahaülekande teenus” ja „otsekorraldus” direktiivi nr 2007/64/EÜ tähenduses, sõltumata sellest, kas maksja ja saaja on üks ja sama isik; [ME 21]\n(8) „maksejuhiste kogumi edastamine” – mitme sellise iseseisva rahaülekande kogum, mis on edastamiseks kokku kogutud;\n(9) „kordumatu tehingutunnus” – makseteenuse pakkuja määratud tähtede, numbrite või sümbolite selline kombinatsioon vastavalt tehingu tegemiseks kasutatud makse- ja arveldussüsteemi või teavitussüsteemi protokollile, mis võimaldab tehingut jälgida maksjani ja saajani;\n(10) „isikutevaheline rahaülekanne” – kahe sellise füüsilise isiku vaheline tehing, kes tarbijatena tegutsevad muul kui kaubanduslikul, ärilisel või kutsealasel eesmärgil. [ME 22]\n1. Käesolevat määrust kohaldatakse mis tahes vääringus tehtavate rahaülekannete suhtes, mille on teinud või vastu võtnud liidus asutatud makseteenuse pakkuja.\n2. Käesolevat määrust ei kohaldata rahaülekannete suhtes, mida tehakse krediit-, deebet- või deebetkaardi ettemaksekaardi või vautšeri, mobiiltelefoni, e-raha või muu direktiivis 2014/.../EL [makseteenuste direktiiv] määratletud digitaal- või IT-seadme abil, kui täidetud on järgmised tingimused: [ME 23]\na) kaarti või seadet kasutatakse kaubanduse või äri valdkonnas ettevõtjale kauba või teenuste eest maksmiseks; [ME 24]\nb) kõigi tehingust tulenevate ülekannetega edastatakse kaardi või seadme number.\nKäesolevat määrust ei kohaldada siiski juhul, kui krediit-, deebet- või deebetkaarte ettemaksekaarte või vautšereid, mobiiltelefone, e-raha või muid digitaal- või IT-seadmeid kasutatakse isikutevahelise rahaülekande tegemiseks. [ME 25]\n3. Käesolevat määrust ei kohaldata selliste füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kelle tegevus ei hõlma muud kui paberdokumentide teisendamist elektroonilisteks andmeteks ning kes tegutsevad makseteenuse pakkujaga sõlmitud lepingu alusel, ega selliste füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kelle tegevus ei hõlma muud kui makseteenuste pakkujatele sõnumi- või muude tugisüsteemide pakkumist raha ülekandmiseks või kliiring- ja arveldussüsteemide pakkumist. [ME 26]\nKäesolevat määrust ei kohaldata rahaülekannete suhtes:\na) mille puhul võtab maksja raha välja oma kontolt;\nb) mille puhul raha kantakse üle ametiasutustele maksude, trahvide ja muude tasude tasumiseks liikmesriigi siseselt;\nc) mille puhul nii maksja kui ka saaja on oma nimel tegutsevad makseteenuse pakkujad.\n1. Maksja makseteenuse pakkuja tagab, et raha ülekandmisel edastatakse maksja kohta järgmine teave:\na) maksja nimi;\nb) maksja kontonumber, kui sellist kontot kasutatakse rahaülekande töötlemiseks, või kordumatu tehingutunnus, kui sellel eesmärgil sellist kontot ei kasutata;\nc) maksja aadress või isikukood või, kliendinumber või sünniaeg ja -koht. [ME 27]\n2. Maksja makseteenuse pakkuja tagab, et raha ülekandmisel edastatakse saaja kohta järgmine teave:\na) saaja nimi; ning\nb) saaja kontonumber, kui sellist kontot kasutatakse tehingu töötlemiseks, või kordumatu tehingutunnus, kui sellel eesmärgil sellist kontot ei kasutata.\n3. Enne raha ülekandmist kontrollib kohaldab maksja makseteenuse pakkuja kliendi suhtes rakendatavaid hoolsusmeetmeid kooskõlas direktiiviga .../.../EL(23) ja kontrollib lõikes 1 osutatud teabe täpsust ja täielikkust usaldusväärsest ja sõltumatust allikast saadud dokumentide, andmete või teabe põhjal. [ME 28]\n4. Kui raha kantakse üle maksja kontolt, loetakse lõikes 3 osutatud kontroll teostatuks järgmistel juhtudel:\na) kui maksja isikusamasust on kontrollitud seoses konto avamisega vastavalt direktiivi .../.../EL(24) artiklile 11 ja kõnealuse kontrolli käigus saadud teavet säilitatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 39; või\nb) kui maksja suhtes kohaldatakse direktiivi .../.../EL* artikli 12 lõiget 5.\n5. Kui rahaülekannet ei tehta kontolt, ei pea nõutakse maksja makseteenuse pakkuja pakkujalt erandina lõikest 3 vähemalt maksja nime kontrollimist, kui rahaülekande summa on kuni 1 000 eurot, aga ta peab kontrollima maksjat ja saajat puudutavat, lõikes 1 osutatud kogu teavet, kui summa ei ületa 1 000 eurot ja kui rahaülekanne ei näi olevat seotud muu rahaülekandega teostatakse mitme toiminguga, mis koos kõnealuse rahaülekandega on suurem kui 1 000 eurot näivad olevat omavahel seotud või kui need ületavad 1 000 eurot. [ME 29]\nRaha ülekandmine liidus\n1. Kui nii maksja kui ka saaja makseteenuse pakkuja(d) on asutatud liidus, edastatakse nõutakse erandina artikli 4 lõigetest 1 ja 2 raha ülekandmisel ainult maksja kontonumber või kordumatu tehingutunnus ja saaja täielikku nime ja kontonumbrit või kordumatut tehingutunnust, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 260/2012 artikli 5 lõike 2 punktis b ja lõike 3 punktis b sätestatud teabe esitamise nõuete kohaldamist. [ME 30]\n2. Olenemata lõikest 1 teeb nõuab maksja makseteenuse pakkuja direktiivi .../.../EL(25) artikli 16 lõikes 2 või lõikes 3 või III lisas osutatud tuvastatud suurema riski korral täielikku teavet maksja ja saaja kohta või teeb saaja makseteenuse pakkuja või makseteenuse vahendaja taotlusel vastavalt artiklile 4 kättesaadavaks teabe maksja või saaja kohta kolme tööpäeva jooksul pärast kõnealuse taotluse saamist. [ME 31]\nRaha ülekandmine väljapoole liitu\n1. Üksikmaksja maksejuhiste kogumi edastamise puhul, kui saajate makseteenuse pakkujad on asutatud väljaspool liitu, ei kohaldata artikli 4 lõikeid 1 ja 2 kogumisse koondatud üksikmakse suhtes, tingimusel et maksejuhiste kogum sisaldab kõnealuse artikli kohast teavet ja et üksikülekanded kannavad maksja kontonumbrit või kordumatut tehingutunnust.\n2. Kui saaja makseteenuse pakkuja on asutatud väljaspool liitu, edastatakse erandina artikli 4 lõigetest 1 ja 2 raha ülekandmisel summas kuni 1 000 eurot ainult järgmine teave: [ME 32]\nb) saaja nimi;\nc) nii maksja kui ka saaja kontonumber või kordumatu tehingutunnus.\nKõnealust teavet ei pea kontrollima, välja arvatud juhul, kui on rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlus.\nSaaja makseteenuse pakkuja kohustused\nMaksjat ja saajat käsitleva teabe puudumise tuvastamine\n1. Saaja makseteenuse pakkuja teeb kindlaks, kas raha ülekandmiseks kasutatud teavitus- või makse- ja arveldussüsteemi väljad seoses maksjat ja saajat käsitleva teabega on täidetud selles teavitus- või makse- ja arveldussüsteemis kasutatavate tähemärkide või sisendiga ja on vastavuses kehtestatud riskipõhise rikkumisvastase sisekorraga. [ME 33]\n2. Saaja makseteenuse pakkujal on tõhusad protseduurid, et teha kindlaks järgneva teabe puudumine maksja ja saaja kohta:\na) artikli 5 kohane teave rahaülekannete puhul, kui maksja makseteenuse pakkuja on asutatud liidus;\nb) artikli 4 lõigete 1 ja 2 kohane teave maksja ja saaja kohta või asjakohasel juhul artikli 14 kohane teave rahaülekannete puhul, kui maksja makseteenuse pakkuja on asutatud väljaspool liitu ning\nc) artikli 4 lõigete 1 ja 2 kohane teave seoses maksejuhiste kogumiga, kui maksja makseteenuse pakkuja on asutatud väljaspool liitu.\n3. Raha ülekandmisel summas üle 1 000 euro, kui maksja makseteenuse pakkuja on asutatud väljaspool liitu, kontrollib saaja makseteenuse pakkuja saaja isikusamasust, kui seda ei ole juba varem tehtud.\n4. Raha ülekandmisel summas kuni 1 000 eurot, kui maksja makseteenuse pakkuja on asutatud väljaspool liitu, ei pea saaja makseteenuse pakkuja kontrollima saajaga seotud teavet, välja arvatud juhul, kui on rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlus.\nLiikmesriigid võivad seda summat vähendada või selle kõrvaldada, kui riiklikus riskihindamises soovitatakse tõhustada kontrolli rahaülekannete üle, mida ei tehta kontolt. Seda erandit kasutavad liikmesriigid teavitavad sellest komisjoni. [ME 34]\n4a. Kui maksja makseteenuse pakkuja on asutatud kolmandas riigis, mis kujutab endast kõrgemat riskiaset, kohaldatakse kõnealuse makseteenuse pakkuja ja kliendi vaheliste korrespondentpangandussuhetega seoses tugevdatud hoolsusmeetmeid vastavalt direktiivile .../.../EL(26). [ME 35]\nRahaülekanne, mille puhul teave maksja ja saaja kohta puudub või ei ole täielik\n1. Maksja makseteenuse pakkuja näeb direktiivi .../.../EL(27) artikli 16 lõikes 2 ja III lisas osutatud tuvastatud riskide põhjal ette tõhusad riskipõhised protseduurid, et määrata kindlaks millal teha, lükata tagasi või peatada rahaülekanne, mille puhul puudub nõutav täielik teave maksja ja saaja kohta puudub, ja asjakohased järelmeetmed. [ME 36]\n1a. Igal juhul tegutsevad maksja makseteenuse pakkuja ja saaja makseteenuse pakkuja kooskõlas rahapesu ja terrorismi rahastamist puudutavate kohaldatavate õigusaktide ja haldusnormidega, eelkõige määrusega (EÜ) nr 2580/2001, määrusega (EÜ) nr 881/2002 ja direktiiviga .../.../EL*. [ME 37]\nKui saaja makseteenuse pakkuja teeb rahaülekande saamisel kindlaks, et artikli 4 lõigete 1 ja 2, artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 kohane teave maksja ja saaja kohta puudub või ei ole täielik või see ei ole täidetud teavitus- või makse- ja arveldussüsteemis kasutatavate tähemärkide või sisendiga, lükkab ta ülekande tagasi või peatab selle ja nõuab enne makse teostamist täielikku teavet maksja ja saaja kohta. [ME 38]\n2. Kui makseteenuse pakkuja ei ole pidevalt suuteline esitama nõutud täielikku teavet maksja kohta, võtab saaja makseteenuse pakkuja meetmeid, mis võivad esialgu hõlmata hoiatuste andmist ja tähtaegade seadmist, enne kui lükatakse tagasi mis tahes tulevased rahaülekanded kõnealuselt makseteenuse pakkujalt või otsustatakse piirata ärisuhteid selle makseteenuse pakkujaga või need lõpetada. [ME 39]\nSaaja makseteenuse pakkuja teavitab sellest asjaolust rahapesu- ja terrorismi rahastamise vastase võitluse eest vastutavaid ametiasutusi.\nHinnates seda, kas rahaülekanne või mis tahes sellega seotud tehing on kahtlane ja kas sellest tuleks teatada rahapesu andmebüroole, võtab saaja makseteenuse pakkuja kooskõlas makseteenuse pakkuja riskipõhise protseduuriga arvesse puuduvat või mittetäielikku teavet maksja ja saaja kohta. Makseteenuse pakkuja keskendub oma tõhusates riskipõhistes protseduurides ka muudele direktiivi .../.../EL(28) artikli 16 lõikes 3 ja III lisas määratletud riskiteguritele ja võtab nende suhtes asjakohaseid meetmeid. [ME 40]\nÜlekandega edastatava teabe säilitamine maksja ja saaja kohta\nMakseteenuse vahendaja tagab, et maksja ja saaja kohta saadud teave, mis edastatakse raha ülekandmisel, säilitatakse koos maksega.\n1. Makseteenuse vahendaja teeb kindlaks, kas raha ülekandmiseks kasutatud teavitus- või makse- ja arveldussüsteemi väljad seoses maksjat ja saajat käsitleva teabega on täidetud selles teavitus- või makse- ja arveldussüsteemis kasutatavate tähemärkide või sisendiga.\n2. Makseteenuse vahendajal on tõhusad protseduurid, et teha kindlaks järgneva teabe puudumine maksja ja saaja kohta või see, kas teave on mittetäielik: [ME 41]\nb) artikli 4 lõigete 1 ja 2 kohane teave maksja ja saaja kohta või vajaduse korral artikli 14 kohane teave rahaülekannete puhul, kui maksja makseteenuse pakkuja on asutatud väljaspool liitu ning\n1. Makseteenuse vahendaja näeb ette tõhusad riskipõhised protseduurid, et määrata kindlaks millal teha, lükata tagasi või peatada rahaülekanne, mille puhul nõutav, kas saadud teave maksja ja saaja kohta puudub või ei ole täielik, ja kehtestab asjakohased järelmeetmed. [ME 42]\nKui makseteenuse vahendaja teeb rahaülekande saamisel kindlaks, et artikli 4 lõigete 1 ja 2, artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 kohane teave maksja ja saaja kohta puudub või ei ole täielik või see ei ole täidetud teavitus- või makse- ja arveldussüsteemis kasutatavate tähemärkide või sisendiga, lükkab ta ülekande tagasi või peatab selle ja nõuab enne makse teostamist täielikku teavet maksja ja saaja kohta. [ME 43]\n2. Kui makseteenuse pakkuja ei ole pidevalt suuteline esitama nõutud teavet maksja kohta, võtab makseteenuse vahendaja meetmeid, mis võivad esialgu hõlmata hoiatuste andmist ja tähtaegade seadmist, enne kui lükatakse tagasi mis tahes tulevased rahaülekanded kõnealuselt makseteenuse pakkujalt või otsustatakse piirata ärisuhteid selle makseteenuse pakkujaga või need lõpetada.\nMakseteenuse vahendaja teavitab sellest asjaolust rahapesu- ja terrorismi rahastamise vastase võitluse eest vastutavaid ametiasutusi.\nHinnates seda, kas rahaülekanne või mis tahes sellega seotud tehing on kahtlane ja kas sellest tuleks teatada rahapesu andmebüroole, võtab makseteenuse vahendaja arvesse puuduvat või mittetäielikku teavet maksja ja saaja kohta.\n1. Käeolevat artiklit kohaldatakse juhul, kui maksja makseteenuse pakkuja on asutatud väljaspool liitu ja makseteenuse vahendaja asub liidus.\n2. Välja arvatud juhul, kui makseteenuse vahendaja tuvastab rahaülekande saamisel, et käesoleva määruse kohane teave maksja kohta puudub või ei ole täielik, võib ta rahaülekannete edastamisel saaja makseteenuse pakkujale kasutada tehniliste piirangutega maksesüsteemi, mis hoiab ära maksja kohta teabe edastamise koos rahaülekandega.\n3. Kui makseteenuse vahendaja tuvastab rahaülekande saamisel, et käesoleva määruse kohane teave maksja kohta puudub või ei ole täielik, kasutab ta tehniliste piirangutega süsteemi ainult juhul, kui ta saab teavitada sellest asjaolust saaja makseteenuse pakkujat kas teavitus- või maksesüsteemi abil või muu protseduuri kaudu, tingimusel et teabe edastamise viisi suhtes on mõlemad makseteenuse pakkujad heakskiidu andnud või omavahel kokku leppinud.\n4. Kui makseteenuse vahendaja kasutab tehniliste piirangutega maksesüsteemi, peab makseteenuse vahendaja tegema saaja makseteenuse pakkuja taotlusel kolme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest kõnealuse makseteenuse pakkujale kättesaadavaks kogu teabe, mis on saadud maksja kohta, sõltumata sellest, kas teave on täielik või mitte.\nKOOSTÖÖ JA ANDMETE SÄILITAMINE\nKoostöökohustused ja samaväärsus [ME 44]\n1. Kooskõlas oma asukohaliikmesriigi riigisiseses õiguses kehtestatud menetlusnõuetega vastavad makseteenuse pakkujad ja makseteenuste vahendajad täielikult ja viivitamata üksnes liikmesriigis rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse eest vastutavate ametiasutuste järelepärimistele käesoleva määrusega nõutud teabe kohta. Kehtestada tuleb konkreetsed kaitsemeetmed, et tagada, et selline teabevahetus on kooskõlas andmekaitsenõuetega. Ühelgi teisel välisel asutusel või osapoolel ei tohi olla juurdepääsu makseteenuse osutaja säilitatud andmetele. [ME 45]\n1a. Kuna suur osa ebaseaduslikest rahavoogudest jõuab lõpuks maksuparadiisidesse, peaks liit suurendama survet nendele riikidele, et nad teeksid koostööd selliste ebaseaduslike rahavoogude vastu võitlemiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks. [ME 46]\n1b. Liidus asutatud makseteenuse pakkujad kohaldavad seda määrust oma selliste tütarettevõtete ja filiaalide suhtes, mis tegutsevad kolmandates riikides, mida ei peeta samaväärseks.\nKomisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22a seoses liidust väljaspool asuvate jurisdiktsioonide õigus- ja järelevalveraamistike tunnistamisega samaväärseteks käesoleva määruse nõuetega. [ME 47]\n1. Seoses isikuandmete töötlemisega käesoleva määruse raames täidavad makseteenuse pakkujad oma ülesandeid käesoleva määruse kohaselt kooskõlas riigisisese õigusega, millega võetakse üle direktiiv 95/46/EÜ.\n2. Makseteenuse pakkujad tagavad, et käesoleva määruse alusel säilitatavaid andmeid kasutatakse ainult ülal kirjeldatud eesmärkidel ja mitte mingil juhul ärilistel eesmärkidel.\n3. Andmekaitseasutustel on õigus, sealhulgas kaudse juurdepääsu õigus, et uurida kas ex officio või kaebuse alusel mis tahes isikuandmete töötlemise probleemidega seotud kaebusi. See peaks hõlmama eelkõige juurdepääsu makseteenuse pakkuja ja pädeva riikliku asutuse andmefailidele. [ME 48]\nIsikuandmete edastamine kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele\nIsikuandmete edastamine kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, kes ei taga piisavat kaitset direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 tähenduses, võib toimuda ainult juhul kui\na) kehtestatakse asjakohased andmekaitsemeetmed ja kaitseabinõud ning\nb) järelevalveasutus on pärast nende meetmete ja kaitseabinõude hindamist andnud ülekande teostamiseks eelneva loa. [ME 49]\nTeavet maksja ja saaja kohta ei tohi säilitada kauem kui see on rangelt vajalik. Maksja makseteenuse pakkuja ja saaja makseteenuse pakkuja säilitavad artiklites 4, 5, 6 ja 7 osutatud teabe maksimaalselt viis aastat. Artikli 14 lõigetes 2 ja 3 osutatud juhtudel peab makseteenuse vahendaja säilitama kogu saadud teabe viis aastat. Pärast selle ajavahemiku lõppu tuleb isikuandmed kustutada, kui ei ole teisiti ette nähtud siseriiklike õigusaktidega, millega määratakse kindlaks, millistel asjaoludel võivad makseteenuse pakkujad andmeid jätkuvalt säilitada või peavad seda tegema. Liikmesriigid võivad lubada või näha ette, et teavet säilitatakse jätkuvalt pikemalt ainult erandjuhul, mis on nõuetekohaselt põhjendatud ja motiveeritud ning ainult juhul, kui see on vajalik rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks, tuvastamiseks või uurimiseks. Maksimaalne säilitamisperiood pärast rahaülekande tegemist on kümme aastat ja isikuandmete säilitamine on vastavuses riigisisese õigusega, millega võetakse üle direktiiv 95/46/EÜ. [ME 50]\nMaksja ja saaja makseteenuse pakkujatel ja makseteenuste vahendajatel peavad olema kehtestatud asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et kaitsta isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või kadumise, muutmise, loata avalikustamise või juurdepääsu eest. [ME 51]\nMaksja ja saaja makseteenuste pakkujate ja makseteenuste vahendajate kogutud teave maksja või saaja kohta kustutakse pärast säilitamisperioodi tähtaja möödumist. [ME 52]\n1. Makseteenuse pakkujad tagavad, et käesoleva määruse otstarbel kogutud teave on kättesaadav ainult nimekirja kantud isikutele või piiratud nende isikutega, kes on rangelt vajalikud võetud ülesande täitmiseks.\n2. Makseteenuse pakkujad tagavad, et austatakse töödeldavate andmete konfidentsiaalsust.\n3. Isikutel, kellel on juurdepääs ja kes tegelevad maksja või saaja isikuandmetega, peavad kinni nii andmetöötluse konfidentsiaalsuse kui ka andmekaitse nõuetest.\n4. Pädevad asutused tagavad, et isikud, kes pidevalt koguvad või töötlevad isikuandmeid, saavad andmekaitsealast erikoolitust. [ME 53]\n1. Liikmesriigid sätestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise eest kohaldatavate haldusmeetmete ja -karistuste kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.\n2. Liikmesriigid tagavad, et kui makseteenuse pakkujate suhtes kohaldatakse kohustusi, võib rikkumise korral kohaldada karistusi juhtorgani liikmete suhtes ning kõigi teiste üksikisikute suhtes, kes riigisisese õiguse kohaselt vastutavad rikkumise eest.\n3. Liikmesriigid esitavad lõikes 1 osutatud eeskirjad komisjonile ning EBA, EIOPA ja ESMA ühiskomiteele ...(29). Nad teatavad viivitamata komisjonile ning EBA, EIOPA ja ESMA ühiskomiteele kõnealuste eeskirjade mis tahes hilisematest muudatustest.\n4. Pädevatele asutustele tuleb anda kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud uurimisvolitused. Karistuste kehtestamise volituste kasutamisel teevad pädevad asutused tihedat koostööd, tagamaks, et kõnealused karistused või meetmed annaksid soovitud tulemuse, ja koordineerivad oma tegevust piiriülestel juhtudel.\n1. Käesolevat artiklit kohaldatakse järgmise rikkumiste suhtes:\na) nõutava teabe korduv makseteenuse pakkuja poolne edastamata jätmine maksja ja saaja kohta, mille puhul rikutakse artikleid 4, 5 ja 6; [ME 54]\nb) makseteenuse pakkuja kohustuste oluline täitmatajätmine seoses andmete säilitamisega vastavalt artiklile 16;\nc) makseteenuse pakkuja kohustuste oluline täitmatajätmine seoses tõhusate riskipõhiste põhimõtete ja protseduuride kehtestamisega vastavalt artiklitele 8 ja 12.\nca) artiklitest 11 ja 12 tulenevate kohustuste tõsine eiramine makseteenuste vahendajate poolt. [ME 55]\n2. Lõikes 1 osutatud juhtudel hõlmavad haldusmeetmed ja -karistused, mida võib kohaldada, vähemalt järgmist:\nc) makseteenuse pakkuja puhul tegevusloa tühistamine;\nd) ajutine keeld makseteenuse pakkuja juhtorgani liikme või mis tahes muu füüsilise isiku suhtes, kes vastutab rikkumise eest, täita makseteenuse pakkuja juures mis tahes funktsioone;\ne) juriidilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni 10 % kõnealuse juriidilise isiku aastasest kogukäibest eelmisel majandusaastal; kui juriidiline isik on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane aasta kogukäive selline aasta kogukäive, mis tuleneb kõrgeima tasandi emaettevõtja konsolideeritud aastaaruandest eelmisel majandusaastal;\nf) füüsilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni 5 000 000 eurot, või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus ...(30);\ng) rahaline halduskaristus, mis vastab kuni kahekordsele kasule, mis on saadud sellisest rikkumisest, või kuni kahekordsele kahjule, mis on ära hoitud sellise rikkumise tulemusena, kui kõnealust kasu või kahju on võimalik kindlaks määrata.\nPädev asutus avaldab artiklis 17 ja artikli 18 lõikes 1 osutatud juhtudel kehtestatud halduskaristused ja -meetmed avaldatakse põhjendamatu viivituseta, esitades rikkumise liigi ja laadi ning rikkumise eest vastutava isiku andmed, välja arvatud juhul, kui selle teabe avaldamine ohustaks tõsiselt finantsturgude stabiilsust kui see on vajalik ja proportsionaalne pärast iga konkreetse juhtumi hindamist. [ME 56]\nKui avaldamine põhjustaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju, avaldavad pädevad asutused karistused anonüümselt.\nKui liikmesriigi pädev asutus kehtestab või kohaldab kooskõlas artiklitega 17 ja 18 halduskaristust või -meedet, teavitab ta Euroopa Pangandusjärelevalvet sellest karistusest või meetmest ning põhjusest, mispärast karistus või meede kehtestati või seda kohaldati. Euroopa Pangandusjärelevalve lisab asjaomase teatise Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL(31) artikli 69 kohaselt loodud halduskaristuste kesksesse andmebaasi ning kohaldab sama menetlust nagu kõikide muude avaldatud karistuste puhul. [ME 57]\nKaristuste kohaldamine pädevate asutuste poolt\nHalduskaristuste või -meetmete liigi ja rahaliste halduskaristuste suuruse kindlaksmääramisel võtavad pädevad asutused arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid, sealhulgas järgmist:\nc) vastutava füüsilise või juriidilise isiku finantsseisundi tugevus, mida näitab vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek;\nd) vastutava füüsilise või juriidilise isiku saadud kasu või välditud kahju suurus, kui seda saab kindlaks määrata;\n1. Liikmesriigid kehtestavad tõhusad mehhanismid, et soodustada pädevate asutuste teavitamist käesoleva määruse sätete rikkumistest. Rakendatakse asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta andmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kaotamise, muutmise või ebaseadusliku avaldamise eest. [ME 58]\nb) rikkumisest teatajate ja võimalikest või tegelikest rikkumistest teatavate isikute asjakohane kaitse; [ME 59]\n3. Makseteenuse pakkujad kehtestavad koostöös pädevate asutustega asjakohased protseduurid siseprotseduurid, mille kohaselt saavad töötajad teatada rikkumistest ettevõttesiseselt erikanali turvalise, sõltumatu ja anonüümse kanali kaudu. [ME 60]\n1. Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused teostavad tõhusalt seiret ja võtavad käesoleva määruse nõuete täitmise tagamiseks vajalikke meetmeid. Euroopa Pangandusjärelevalve võib kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 avaldada suuniseid käesoleva määruse rakendamise protsessi kohta, võttes arvesse liikmesriikides käibivaid parimaid tavasid. [ME 61]\n1a. Komisjon koordineerib ja seirab hoolikalt käesoleva määruse rakendamist seoses liiduväliste makseteenuse pakkujatega ning vajaduse korral tugevdab koostööd kolmanda riigi asutustega, kes vastutavad artiklis 18 osutatud rikkumiste uurimise ja karistamise eest. [ME 62]\n1b. Komisjon esitab 1. jaanuariks 2017 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande IV peatüki kohaldamise kohta, keskendudes eriti piiriülestele juhtumitele, kolmandate riikide makseteenuste pakkujatele ja nende riiklikele pädevatele asutustele, kes täidavad uurimis- ja karistusvolitusi. Kui andmete säilitamisega seoses peaks ilmnema rikkumise oht, võtab komisjon asjakohaseid ja tõhusaid meetmeid, mis hõlmab ka ettepaneku esitamist käesoleva määruse muutmiseks. [ME 63]\n2. Artikli 15 lõikes 1a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates ...(32).\n3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 15 lõikes 1a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.\n5. Artikli 15 lõike 1a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. [ME 64]\n1. Komisjoni abistab rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise komitee (edaspidi „komitee”). Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.\n2. Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5, tingimusel et selles sätestatud menetluse kohaselt vastu võetud rakendussätetega ei muudeta käesoleva määruse põhisätteid. [ME 65]\nLepingud aluslepingu artiklis 355 osutatud mitteosutatud territooriumide või riikidega [ME 66]\n1. Ilma et see piiraks artikli 15 lõike 1a kohaldamist, võib komisjon võib anda tõendatud samaväärsuse juhtumite korral liikmesriigile loa sõlmida asutamislepingu artiklis 355 osutatud riigi või territooriumiga, mis ei moodusta osa liidu territooriumist, lepinguid, millega nähakse ette erandid käesolevast määrusest, et selle riigi või territooriumi ja asjaomase liikmesriigi vahelisi rahaülekandeid saaks käsitleda liikmesriigisiseste rahaülekannetena. [ME 67]\nSellised lepingute sõlmimine on lubatud ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:\na) asjaomane riik või territoorium moodustab rahaliidu asjaomase liikmesriigiga, on osa selle liikmesriigi valuutapiirkonnast või on sõlminud liiduga mõne liikmesriigi kaudu rahandusalase lepingu;\nb) makseteenuse pakkujad asjaomases riigis või territooriumil osalevad otseselt või kaudselt selle liikmesriigi makse- ja arveldussüsteemis ning\nc) asjaomane riik või territoorium nõuab, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvad makseteenuse pakkujad kohaldaksid eeskirju, mis on samaväärsed käesoleva määruse kohaste eeskirjadega.\n2. Kui liikmesriik soovib sõlmida lõikes 1 osutatud kokkuleppe, saadab ta komisjonile avalduse koos kogu vajaliku teabega.\nAlates sellest, kui komisjon on liikmesriigi avalduse kätte saanud, käsitatakse rahaülekandeid liikmesriigi ja asjaomase riigi või territooriumi vahel ajutiselt kõnealuse liikmesriigi siseste rahaülekannetena, kuni võetakse vastu otsus vastavalt käesolevas artiklis sätestatud menetlusele.\nKui komisjon arvab, et tal ei ole kogu vajalikku teavet, võtab ta kahe kuu jooksul alates avalduse kättesaamisest ühendust asjaomase liikmesriigiga ja täpsustab, millist lisateavet veel vaja on.\nKui komisjonil on olemas kogu teave, mida ta peab taotluse hindamisel vajalikuks, teavitab ta taotluse esitanud liikmesriiki vastavalt ühe kuu jooksul ja edastab taotluse teistele liikmesriikidele.\n3. Kolme kuu jooksul alates lõike 2 neljandas lõigus osutatud teavitamisest teeb komisjon vastavalt artikli 23 lõikes 2 osutatud menetlusele otsuse, kas lubada asjaomasel liikmesriigil sõlmida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud leping.\nIgal juhul võetakse esimeses lõigus osutatud otsus vastu 18 kuu jooksul alates sellest, kui komisjon avalduse kätte sai.\n3a. Juba kehtivate loa andmise otsuste puhul, mis on seotud assotsieerunud või sõltlasterritooriumidega, tagatakse katkematu edasikestmine, nimelt komisjoni rakendusotsusega 2012/43/EL(33), komisjoni otsusega 2010/259/EÜ(34) ja komisjoni otsusega 2008/982/EÜ(35).[ME 68]\nSeda kohaldatakse alates ...(36).\nArtiklis 25 osutatud vastavustabel.\nArtiklid 17 kuni 22\n(3) Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2014. aasta seisukoht.\n(5) Nõukogu 27. mai 2002. aasta määrus (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist (EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9).\n(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu … direktiiv .../.../EL finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L ..., ..., lk …).\n(7) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number, kuupäev ja ELT avaldamisviide.\n(9) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number.\n(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 924/2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (ELT L 266, 9.10.2009, lk 11).\n(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EÜ) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 (ELT L 94, 30.3.2012, lk 22).\n(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiiv 2007/64/EÜ makseteenuste kohta siseturul ning millega muudetakse direktiive 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 97/5/EÜ (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1).\n(13) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number.\n(14) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number.\n(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).\n(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).\n(19) EÜT L 345, 8.12.2006, lk 1.\n(20) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number.\n(21) ELT C 32, 4.2.2014, lk 9.\n(22) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number.\n(23) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number.\n(24) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number.\n(25) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number.\n(26) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number.\n(27) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number.\n(28) Dokumendi COD 2013/0025 alusel vastuvõetava direktiivi number.\n(29) Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.\n(30) Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.\n(31) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).\n(32) Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.\n(33) Komisjoni 25. jaanuari 2012. aasta rakendusotsus 2012/43/EL, millega lubatakse Taani Kuningriigil sõlmida Gröönimaa ja Fääri saartega kokkulepe, mille kohaselt Taani ja kõnealuste territooriumide vahelisi rahaülekandeid käsitatakse Taani-siseste rahaülekannetena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 24, 27.1.2012, lk 12).\n(34) Komisjoni 4. mai 2010. aasta otsus 2010/259/EL, millega lubatakse Prantsuse Vabariigil sõlmida Monaco Vürstiriigiga kokkulepe, mille kohaselt Prantsuse Vabariigi ja Monaco Vürstiriigi vahelisi rahaülekandeid käsitatakse Prantsuse Vabariigi siseste rahaülekannetena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 112, 5.5.2010, lk 23).\n(35) Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta otsus 2008/982/EÜ, millega volitatakse Ühendkuningriiki sõlmima lepingut Jersey erihalduskonna, Guernsey erihalduskonna ja Mani saarega, mille kohaselt Ühendkuningriigi ja kõigi kõnealuste territooriumite vahelisi rahaülekandeid käsitletakse Ühendkuningriigi sees tehtavate rahaülekannetena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1781/2006 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 34).\n(36) Dokumendi COD 2013/0025 alusel direktiivi ülevõtmise kuupäev.


*Smart Focus laste kalaõli 27 tk - Kampaaniatooted - Toidulisandid\n*Smart Focus laste kalaõli 27 tk\nOomega-3 ja oomega-6 rasvhapped aju funktsioneerimise toetuseks lastele\nKids Smart Focus maitsvad apelsini-ja sidrunimaitselised pehmed marmelaadid sisaldavad asendamatuid oomega-3 ja oomega-6 rasvhappeid. DHA aitab säilitada normaalset ajutalitlust (soovitud efekt saavutatakse, kui tarbida vähemalt 250 mg DHA-d päevas).Tablettidel puudub kalamaitse. Parema imendumise tagamiseks on õlid emulgeeritud. Sobib lastele alates 3. eluaastast.\nKategooriad Toidulisandid, Oomega rasvhapped, Lapsed, Avamispakkumised, Kampaaniatooted\nLapsed alates 3. eluaastast 1 ?eleepastill päevas koos toiduga või vastavalt tervishoiuspetsialisti soovitustele. Ärge ületage soovitatud päevast annust. Toidulisandeid ei tohi tarvitada mitmekesise ja tasakaalustatud toidusedeli ega tervisliku elustiili asendajana.\nÜks ?elepastill sisaldab:\nEPA 155 mg\nGLA 15 mg\nkalaõli (antioksüdant: segutokoferoolid (saadud sojast)), magustaja ksülitool, puhastatud vesi, magustaja sorbitool, ?elatiin, kurgirohuõli, antioksüdant sidrunhape, happesuse regulaator õunhape, looduslik maitseaine (sidrun), naturaalne apelsinimaitseaine (antioksüdant dl-alpha-tokoferool), paprikaekstrakt (antioksüdant päevalilleõli, askorbüülpalmitaat, dl-alpha-tokoferool)\nEi ole lisatud suhkrut, nisu, gluteeni, maisi, pärmi, laktoosi, piimaprodukte, kunstlikke toiduvärve ega lõhna- ja maitseaineid\nToidulisand magusainega (sorbitool)