Touareg 2008 haagise pistik ei anna voolu. - Eesti Volkswageni Klubi foorum\nLiitunud: 05 Mai 2020, 12:40\nAsukoht: Luige alevik, Kiili vald\nLugemata postitus Postitas sethtanel » 05 Mai 2020, 12:56\nToimis alati kenasti kuni sai vist valet pidi üks pistik sisse torgatud ja nüüd täisa tumm.\nMõtlesin et ehk mingi kaise läbi. Kaitsme plokis terve kunnik haagisega seotud kaitsme kohti aga nendes pole isegi klemme sees ja kaitsmeid ammugi mitte.\nSai siis kõik kaitsmed üle kontrollitud ja ei midagi, kõik korras. Internetist otsitud siit ja sealt aga ei midagi asjalikku pole leidnud. Juhtmete järgi autot laiali hakata lammutama ei ole ka just hea idee.\nLugemata postitus Postitas jussike » 05 Mai 2020, 13:23\nVõta autopoolne pistik lahti ja vaata klemmise asendeid.\nOlen näinud, kus valesti sisse lükatud pistik on lükanud autopoolses pistikus klemmid eest ära ja kui nüüd pistik lükata õiget pidi sisse, siis ei ulatu klemmid enam omavahel kokku.\nLugemata postitus Postitas passatist » 05 Mai 2020, 13:35\nAlustaks siis kõigepealt sellest kas tegemist on nn tehase konksuga , või järelpaigaldatud. Tee konksust ja pistikust pilt. Hiljem lisana paigaldatud konksu elektril pead ikkagi minema mööda juhtmeid, kuni leiad kõigepealt ploki ja siis vast ka edasi minevad juhtmed ning kaitsmed. Tehase paigaldusel peavad kaitsmed olema ikkagi omadel kohtadel. Antud auto puhul siis armatuurlaua parempoolse otsakatte all.\nLugemata postitus Postitas sethtanel » 05 Mai 2020, 21:52\nMa ei ole selle auto esimene omanik, aga 95% võin arvata et on autol algusest peale küljes olnud. Samas kaitsmete puudumine nagu viitab, et ei ole ikkagi tehase paigaldatud.\nKäru pistiku korpus oli katki ja nii juhtuski et läks valet pidi sisse. Proovisin mõlemat pidi, aga käru tulesid ette ei võtnud, sellest ma järeldangi, et ehk sellest viga tekkinud, et valet pidi pistik sisse lükatud. Kärul sai pistik vahetatud ja teise autoga toimis ilusti. Touaregi testisin ka testeriga, aga voolu pistikust ei tule. Klemmid on paigas. Autol tuled kõik toimivad nagu peavad.\nhomme panen pildid ka\nViimati muutis sethtanel, 05 Mai 2020, 21:55, muudetud 2 korda kokku.\nLugemata postitus Postitas TiitRE » 05 Mai 2020, 22:25\nMilline konks taga on muidu? Statsionaarne või teisaldatav? https://tellimiskeskus.forss.ee/osade-k ... jE0OTQxODc\nHaagisaekonksul juhin elektrit minu teada moodulplokk, mille vead näeb arvutiga ära.\nLugemata postitus Postitas jussike » 05 Mai 2020, 22:27\nEi anna pead, aga kas auto üldse ilma koormuseta pistikusse voolu annab? St testriga ei pruugigi saada mingit särtsu sealt kätte.\nLugemata postitus Postitas sethtanel » 15 Mai 2020, 13:47\nsee pilt ütleb midagi?\nLugemata postitus Postitas jussike » 15 Mai 2020, 14:05\nSee pole originaal konks.\nArvatavasti on konksu juhtmoodul oma elupäevad lõpetanud.\nTavaliselt pannakse see moodul vasakule poole polstri alla, kuna sealt poolt saab enamus vajalikke juhtmeid kätte.\nLugemata postitus Postitas mihkel27 » 16 Mai 2020, 07:36\nTallinnas saan üle vaadata, kui ise korda ei saa.\nLugemata postitus Postitas sethtanel » 21 Mai 2020, 01:36\nLeidsin mooduli üles.\nMooduli testimiseks peaks sii vaatama, et vool mis peaks sisse minema sinna ka jõuaks ja välja peaks ka siis andma iga kell või kuidas seda moodulit testida? Võtsin korra lahti ka - seest kõik ilus ja nagu uus.\nVeel meenub et oma pool aastat ei ole parkimise andurid enam märku andnud millestki, millest oleks võinud. Tagurdades teeb ainult ühe piiksu ja kõik.\nMaki vahetasin ka mingi aeg välja ja see võib kuidagi seda parkimisandurit ehk segada? Originaal juustu asemele sain vähe kaasaegsema juustu, tundub mulle tänaseks.\nViimati muutis sethtanel, 21 Mai 2020, 01:43, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas GTI » 21 Mai 2020, 10:07\nLugemata postitus Postitas jussike » 21 Mai 2020, 10:41\nParkabi pole ka sul originaal toode, ilmselgelt on andurid ja juhtmestik ajahambale jalgu jäänud, õnneks ei maksa see Steelmate kompott uuena suurt halligi.\nTime: 0.147s | Queries: 37 | Peak Memory Usage: 6.26 MiB | GZIP: On


Äripäev • 17. jaanuar 2017 kell 3:45\nÄripäeva meelest on ajakirjandusväljaannete ainus võimalus oma usaldusväärsust säilitada teha ranget vahet päris ajakirjanduslikul sisul ning makstud artiklitel-videotel.\nIsegi kui TV3 “Seitsmeste uudiste” uudislugude müügi uurimine peaks trahviga lõppema, pole lahendust leidnud üks suurem ja põhimõttelisem probleem. Sõltumatu ajakirjandusliku sisu ja makstud tekstide/piltide järjekindel ja põhimõtteline eristamine on ülesanne, millega meediakanalid peaksid toime saama eneseregulatsiooni korras.\nÄripäeva meelest on ajakirjandusväljaannete ainus võimalus oma usaldusväärsust säilitada teha ranget vahet päris ajakirjanduslikul sisul ning makstud artiklitel-videotel. Selle eesmärgi kiiremaks saavutamiseks võiksid väljaanded seljad kokku panna, selmet üksteise suunas näpuga näidata. Selgetest kokkulepetest toimetuse ning reklaami- ja sisuturundusosakondade loomingu eristamise asjus on võita kõigil meediakanalitel väga lihtsal põhjusel: ühe eksimused ja küsitavad teguviisid kantakse üle teistele. Kokkuvõttes kahaneb kogu meedia usaldusväärsus.\nTõde on vaja teada\nNn tõejärgsel ajastul pole mitte kuhugi kadunud vajadus teada saada, kuidas asjad päriselt on, mis tegelikult juhtus ja mida sellest saab järeldada. Jah, sotsiaalmeedia rolli suurenemine on tõsiasi, millega keegi ei vaidle. Samuti mitte sellega, et suur hulk inimesi lepib selle uudisvooga, mida Facebook kuvada otsustab. Ent info päritolu ja tõesuse suhtes tundlikud inimesed ei kao. Kes-, mis-, kus-, kuidas- ja miks-küsimused jäävad ning vastata suudab neile endiselt parimini just selleks loodud professionaalne tiim ehk toimetus.\nMida enam suureneb informatsiooniga manipuleerimisest huvitatud huvigruppide arv ja nende võimekus seda teha nii, et inimesed ei tee manipuleeritud ja manipuleerimata sisul vahet, seda suuremaks muutub professionaalsete ajakirjandusväljaannete toimetuste vastutus kallutamata info edastamisel ja mõtestamisel.\nTõsiasi, et traditsiooniline reklaam enam endisel kombel sihtgruppide peal ei toimi, on pannud ettevõtjaid otsima teisi võimalusi sihtgruppe kõnetada. Nii on sündinud sisuturundus, mis võtab traditsioonilise reklaami kõrval aina rohkem ruumi ja võimaldab väljaannetel teenida tulu, mida paigutada sõltumatu sisu loomisse. Asjaolu, et osa sihtgrupist makstud ja maksmata sisul vahet ei tee, ei vabasta väljaandeid vastutusest ise seda vahet teha ning kohustab seda selgemini teada andma, mis on mis. Rahvusvahelise uudistemeedia organisatsiooni (INMA) andmetel märgistab sisuturundust 93% maailma juhtivaid meediafirmasid ja peab seda oluliseks.\nKuigi esmapilgul võib tunduda, et meediaväljaannetele ongi kasulikum makstud ja sõltumatu sisu segi ajada, siis pikemaajalises vaates on lugu vastupidi. Võib-olla leiab mõni sisuturundatud, kuigi vastava märkega varustamata teksti kaudu tuntuks tehtud toode kergemini ostja, kuid inimesi lõputult lollitada ei ole võimalik. Kui meediaväljaanded ennast ise eneseregulatsiooni korras puhastada ei suuda, toimub puhastus väljastpoolt pealesurutud vormis: siis juba põhjusel, et lugeja-vaataja loobub jälgimast kanalit, mis esitab informatsiooni segamini kaubanduslike teadaannetega.\nMõistlik mõttekäik võiks olla selline: vaba ja sõltumatut ajakirjanduslikku sisu loov väljaanne saab ka rohkem reklaamiraha ja sisuturunduskliente, seega on ka majanduslikult edukas. Ajakirjandusväljaannete tegijail pole põhjust oma lugejaid ja vaatajaid alahinnata.


Eelmine 1 96 496 546 586 587 588 589 590 591 592 593 594 595 596 597 598 599 600 601 602 603 604 605 606 646 696 803 template Järgmine\nSee pärast I kohtuastme lahendi tegemist hurraaahüüdmine või parastamine on suhteliselt mõttetu asi, sest igas vähegi kobedamas keisis kâiakse kõik astmed läbi.\nKuna ta väidab, et mina (kui Refi valija) olen rumal, siis selline targutav prill võiks vabalt istuma minna ning enne seda võiks peksasaanud naise mõni lähedane isik vennikesele yle tahi ka veel anda\nMille poolest siis Reformierakonna valija püha lehm on, et tema solvaja peaks kinni istuma?\nSelles protsessis on tunnistused antud. Kui sa pead silmas järgmist kohtuastet, siis seal toimub olemasolevate tõendite ja kohtuotsuse analüüüs. Mingeid uusi tõendeid ega tunnistusi enam anda ei saa.\nNo päris nii ei ole. Ringkonnakohtus võib taotleda nende tõendite vastuvõtmist, mille vastuvõtmisest on I astme kohus keeldunud. Kui II astme kohus leiab, et I astme kohus on alusetult jätnud tōendi vastu võtmata, võib ta lubada tõendi esitamise. Riigikohtus jah enam tõendeid esitada ei saa, aga kui Riigikohus leiab, et alamates astmetes on mõni tõend jäänud alusetult vastu võtmata, millel oleks oluline roll, saab ta saata asja tagasi vastavasse kohtuastmesse, kus saab siis tõendi(d) uuesti esitada.\nEt pisarat ei valaks, kui ta süüdi jääks\nJah, aga siis on jutt tõenditest ja tunnistustest mida üks või teine osapool on juba esimeses astmes soovinud esitada, mitte täiesti uutest tõenditest või tunnistustest.\nNo tegelikult on olemas teatud erandlikud alused ka selliste tõendite esitamiseks, mille vastuvõtmist varem taotletud pole, aga üldreegel on jah see, et kõik tõendid tuleks I kohtuastmes ära esitada.\nAga miks/kas see on Eesti mõistes nii oluline juhtum, et peab kõik astmed läbi käima? On ju algusest peale ausate silmadega otsa vaadates lubatud, et midagi poliitilist siin ei ole. Siin tundub neid spetse jaguvat... kui mitu koduvägivalla juhtumit on läinud riigikohtuni välja viimastel aastatel? See Lihtsaelu Triin läks vist? Seal oli muidugi neid kohtuasju igale maitsele, mingid memuaarid ja raamatute kokkukorjamised, täismäng.\nOn läinud mitmeid. Isegi neist kirjutatud.\nVõib-olla ongi vaja asjaga edasi minna ja tüüp jääb süüdi, aga veidi kummaline on näha, et siin mõned kindlalt hambad verel veendunult nõuavad Kuusiku süüdimõistmist, kuna mees on EKREst. Ma võib-olla lähen analoogiaga natuke liiale, aga meenuvad homoaktivistid, kes nõudsid vihakõne seaduse arutelul seadust, millega saaks Varro Vooglaiu kinni panna.\nKes siin seda EKRE teemat väga pushinud on?\nKaalat on muidugi naljakas vaadata tema "usk on kõva asi"-lause valguses.\nEt kuulujuttude pöhjal süüdi seni kuni pole vastupidist töestatud? Suured väited nöuavad suurt töestust, ütleks kord üks tark. Sinu väide oli varasemalt, et Ekspressil on mingit olulist infot nagu naise tunnistus, mida teised ei tea, muidu nad poleks lugu teinud. Nüüd on 2 aastat aega olnud neid töendeid esitada kohtus, aga endiselt on vaid kuulujutud ja naine ise hoopis öelnud, et midagi sellist pole olnud.\nEi möista sinu ülbitsemist nagu mul oleks mingi paduusk tolle isiku suhtes. Ei pea seda venda mingiks kangelaseks ja käeluumurdudega naisepeksu suhtes nulltolerants, aga näpuviipe peale inimene risti lüüa? See on lihtsalt ohtlik\nSa nagu kunagi miskit peale cherrypickingu ka harrastad?\nEhk siin teemas, ajakirjanduses endas jne on asja lahatud ette ja taha, aga sa lendad ikka enda kuulujuttude teemaga sisse.\nkas meil on tõenditena praegu midagi muud peale kuulujuttude?\nMa ei tea. Aga kas kuulujuttudega oleks proks asja kohtusse viinud? Protsess on kinnine ju.\nOotame siis ära. Siiski imelik praegu inimene risti lüüa, eriti ainus teadaolev tunnistaja proksi enda pundist


Kuidas suurendada peenise loomulikult - Nii palju kui liige\nTulemused tulevad ajapikku. Veebisaidil on üle 50 tasuta nõuande Eesti parimatelt arstidelt. Peenise suurendamise operatsioon Peenise suurendamise operatsioon on juba kirurgiline sekkumine, mida kasutatakse väga väikeste peeniste puhul. Tasub kontrollida kommentaare inimesed, kes on valinud nende kasutamine ja on testitud populaarne toidulisandeid sealhulgas pillid peenise laienemine ülevaated sellel teemal võib leida veebis ja saidid, mis pakuvad müüki tooteid nagu peenise laienemise tabletid.\nKui peenise alustada tunneb tõus, saate loobuda kasutamast päeva. Peenise kasv Kuidas suurendada peenise loomulikult murdeeas ja kestab keskmiselt 2—3 aastat. Kui paljudel saavutab peenis täisküpsuse juba Peenise mõõdud ei ole seotud seksuaalse rahulduse saamisega. Kuidas suurendada hemoglobiini.\nVihjeid Kui teie hemoglobiinisisaldus on Kuidas suurendada peenise loomulikult, võite selle suurendamiseks toidumuutuste abil proovida kasutada looduslikke abinõusid ja soovi korral pöörduda arsti poole. Kuidas suurendada peenise vidio. Meetodid peenise laienemist peenise laienemise ilma operatsiooni ja suurem potentsiaal. Mida teha, et suurendada vaba liige. Nimekiri vaba kasutamise eest peenise laienemist.\nKui peenis on palju väiksem kui keskmine suurus, võib seda nimetada mikropenisiks, kuid see juhtub tavaliselt ainult juhtudel, kui elund on väiksem kui 5 cm. Lisateave selle seisundi kohta. Max Bust 36 rindade suurus. Ülevaade meetodeid, kuidas suurendada meeste peenise kodus Kuidas suurendada peenise loomulikult kätega video.


Veri värske uriinis. Uriinianalüüs\nKui veri on nähtav ainult urineerimise lõpus, on see kindel märk eesnäärme, kanali sisemise ava või põie emakakaelaosa kahjustustest. Ravikindlustus Eestis kehtib solidaarne ravikindlustussüsteem. Hästi sobivad aeroobsed treeningud nagu kõndimine, kepikõnd, matkamine, ujumine, vesivõimlemine, rattasõit nii sise- kui ka välistingimustes , suusatamine, aeroobika või muu tegevus, kus on vajalik suurte lihasgruppide töö. Abivahendid Abivahend on toode või vahend, mille abil on võimalik ennetada tekkinud või kaasasündinud kahjustuse või puude süvenemist, kompenseerida kahjustusest või puudest tingitud funktsioonihäiret, parandada või säilitada füüsilist ja sotsiaalset iseseisvust ning tegevus- ja töövõimet. Millised on toetuste ja soodustuste võimalused? Samuti on diagnoosi eelduseks standardsete laboratoorsete uuringute läbiviimine, näiteks: üldise vere- ja uriinianalüüsi määramine ning biokeemiline vereanalüüs.\nNii saadakse kümmet eri aspekti kajastav ülevaade neerude ja kuseteede tervise kohta. Uriini erikaal SG näitab vedeliku kontsentratsiooni: võimalikku vee liigset kadu või selle liigset peetust organismis. Kuseteedes valitsev pH-tase PH näitab happe-leelise tasakaalu.\nMida leeliselisem on keskkond, seda soodsam pinnas on põletikku tekitavatele bakteritele.\nValku PRO võib uriinis leiduda mitmel põhjusel: palaviku korral, vaimse või füüsilise stressi tõttu, trauma tagajärjel, kuseteede- või neeruhaiguste näitajana.\nTavaliselt seda valku ei esine. Suhkrut GLU uriin üldjuhul sisaldada ei tohiks, kuid diabeedi korral, harva ka raseduse ajal, on see seal tavapärane näitaja. Ketoonide KET hulk viitab organismi vedelikuvaegusele, mis tingitud eelkõige kõrgest palavikust, pidevatest oksendamishoogudest või tingitud kõhulahtisusest.\nUriinis ei tohiks olla verd ERY. Kui seda seal siiski leidub, näitab see neeru- või kuseteede põletikku või muid nendes organites esineda veri värske uriinis haigusi. Sellise uriinianalüüsi määrab perearst ebaselgetel põhjustel püsiva palaviku või aeg-ajalt tekkivate palavikuhoogude korral, ebamugavustunde tõttu kuseteedes või neerude piirkonnas, kuseteede põletike ja nende kahtluse korral.\nUriini analüüsiks kogumine: Uriini analüüsi andmiseks kasutada alati selleks ettenähtud ühekordseks kasutamiseks mõeldud kaanega topsi. Topsi saab osta apteegist või perearstikeskusest.\nUriini ei tohi koguda nõusse kus on eelnevalt olnud ravimeid või maiustusi, kuna ka n.\nAnalüüs võtta esimesest hommikusest uriinist, enne analüüsi võtmist tundi olla söömata, joomata ja urineerimata. Enne uriini kogumist tuleb käed ja suguelundite piirkond puhta veega pesta. Analüüs tuleb võtta nn.\nKõigepealt urinneri natuke WC potti ja seejärel juga katkestamata urineeri topsi sisse ml ja ülejäänud WC potti. Sulege topsi kaas kindlalt ja toimeta analüüsi vastuvõtmise kohta.\nKui ei ole võimalik analüüsi kohe ära viia siis võib veri värske uriinis säilitada kuni 2 tundi külmutuskapis. Beebidelt uriini analüüsi võtmiseks saab osta apteegist spetsiaalse kogumiskoti ja seejärel valada topsi. Värsked postitused.


Kutsevõistlusel valmisid dušinurgad ja seina kinnitati radikad\n28. aprillil tunnustati Tallinna Kopli Ametikoolis parimaid noori keskkonnatehnika lukkseppasid. Kahel võistluspäeval vasktorusid monteerinud ning radiaatoreid ja kanalisatsioonisüsteeme paigaldanud noormeestest osutus parimaks Tallinna Kopli Ametikooli õpilane Arkadii Demidov.\nTeisel kursusel õppiv Demidov tänas võiduhetkel oma juhendajaid ja kooli väärt õpikogemuse eest. Keskkonnatehnika lukksepa kutset asus Demidov omandama, kuna tundis huvi sanitaartehnika vastu ning teadis, et kutse tagab kindla sissetuleku.\n„Mulle meeldib mu eriala ning soovin tulevikus kindlasti keskkonnatehnika lukksepana töötada. Täna sain tunnistust, et mul on head oskused, ning mida aeg edasi, seda rohkem kogemusi ka omandan,“ lisas Demidov.\nTeise koha väärilise soorituse tegi Severi Kuusk Tartu Kutsehariduskeskusest ning kolmandale kohale tuli Kaur Sokmann, samuti Tartu Kutsehariduskeskusest.\nVõistluse peakohtuniku, Hals Trading AS tehnikadirektori Kusta Kaska sõnul oli tänavuste võistlejate tase tingimusi arvesse võttes hea. Probleemkohana tõi ta välja vähese praktilise kogemuse. „Arvan, et hetkeolukord saab kindlasti paremaks minna. Kuid praktikakorraldust ja eri kogemuste omandamise võimalusi on võimalik arendada vaid tööandjate ja koolide koostöös,“ rõhutas ta.\nKaska arvates on keskkonnatehnika lukksepa amet noorte seas üllatavalt madalalt hinnatud. „Torud lähevad katki riigikorrast või aastaajast olenemata ning aeg-ajalt kerkib uusehitisi, kuhu on planeeritud ka sanitaartehnilised lahendused. Seega, heade meistrite järele on nõudlus suur ning see amet toob kindlasti leiva lauale,“ märkis ta.\nKahepäevasel kutsevõistlusel tuli võistlejatel vaid 10 tunni ja 30 minutiga näidata oma oskusi radiaatori ja kanalisatsioonisüsteemi paigaldamisel ning vasktorude lõikamisel ja monteerimisel.\nVõistluse fotogalerii: https://www.dropbox.com/sh/asfxj1mc1coasd8/AABEYhXJpMfCCMXPlvnrEa2fa?dl=0\n(Fotod: Edyth Raamat; fotode pealkirjad toodud kommentaarides)\nKutsevõistlust korraldas SA Innove koostöös Tallinna Kopli Ametikooliga. Võistluse läbiviimist toetasid Feofanis OÜ, Euroopa Sotsiaalfond ning Haridus- ja Teadusministeerium.\nKeskkonnatehnika lukkseppade kutsemeistrivõistluse ülesandega saab tutvuda SA Innove kodulehel: http://www.innove.ee/et/kutseharidus/kutsemeistrivoistlused/kalender/2016/keskkonnatehnika-lukksepp-2016.


15.03.10223 (2010) Kuidas olla maausuline - Maavalla Koda\n15.03.10223 (2010) Kuidas olla maausuline\nSuhteliselt raske on vastata kysimusele, mis tänapäeval maausust järgi on, kui meil puudub täielik ylevaade sellest, mis oli alguses. Aga kui hakata vaatlema, millest praeguse eestlase ilmapilt koosneb, siis sealt leiab päris palju sellist, mis võiks pärit olla aastasadade ja isegi -tuhandete tagant.\nMaausk ja rituaalid\nIsiklikult eelistan kasutada sõnu kombed ja tavad, kuivõrd rituaal on silmnähtavalt võõrsõna ning omandanud lääneliku kultuuriruumi kontekstis kaastähendusi, mida selle sõna välja mõelnud antropoloogid tõenäoliselt silmas ei pidanud. Rituaal kõlab nagu midagi dramaatilist ja silmatorkavat. Ent igapäevaelu rituaalid ei pruugi seda tingimata olla, kui just kultuurivälise pilguga ei vaata. Mõni näide meie tänapäeva elu-oluga kaasas käivatest ja paljudele iseenesestmõistetavatest rituaalidest - hambapesu kaks korda päevas; jalgade puhastamine ukseesisel matil enne tuppa astumist; vahuveiniklaaside kokku löömine kellegi või millegi terviseks; kuid samuti jõuluaegne verivorsti ja hapukapsa söömise komme, munade värvimine kevadel ja lõkete tegemine suvisel päevakäänakul.\nEnamasti ei tule inimene selle peale, et esitada endale kysimus, miks ta mingeid asju teatud viisil teeb. Ent juba kysimuse esitamise fakt näitab mõne vastuse kätte. Miks me kanname talvejopesid, mis on tehtud nailonist ning isegi algselt hea soojapidavuse korral kaotavad paari aastaga nii välimuses kui kvaliteedis? Kuhu on jäänud lambanahksed kasukad ja villased kleidid-sõbad, mida on siin maal kantud vähemalt aastasadu, kui mitte -tuhandeid?\nMuidugi elab inimene vastavalt oma võimalustele, võiks siinkohal öelda. Lambakasukas on kõrges hinnas ja mitte asjata. Ent tarkus teha valik lambakasuka poolt ei ole enam iseenesestmõistetav igayhele.\nEesti tuntud maausulisi Kaido Kama on yhes intervjuus öelnud: religioon on ka see, et liha suitsutatakse lepapuuga ja teatud päevadel tööd ei tehta, ykskõik kui kiire ka poleks. Tal on õigus; kuid sama hästi võiks neid kaht tegevust nimetada ka rituaalideks. Kuid ykskõik missuguseid võõrsõnu me neile kylge ei poogi, jäävad need sisult esivanematelt õpitud-päritud kommeteks ja tavadeks.\nMaausk ja ökomeelsus\nMõned head aastad tagasi oli Tartu tudengite korraldatavas Talveakadeemias ka maarahvakultuuri tööryhm. Selle käigus pyydsime siduda märksõnu "maarahvakultuur" ja "öko" ning vaadata, mida on meie oma pärimuslikus maailmavaates ja kombestikus loodushoidlikku. Yllataval kombel selgus, et pea igayhel oli oma perekonnaringist tuua mõni näide. Varem ei olnud keegi osanud lihtsalt neid asju omavahel siduda.\nNiisiis leidsime, et "öko meie oma moodi" on näiteks komme korraldada talguid, valmistada hoidiseid, käia metsas marjul-seenel, sööta toiduylejäägid koduloomadele, parandada katkiläinud riideid ja koguda majapidamise tarvis vihmavett. Samuti nimetati kuivkäimlaid, mis lõppkokkuvõttes kulutavad vähem ressursse ja saastavad vähem kui reoveetorustike systeem, mille lõpp-punkt asub tihtipeale mõnes avalikus veekogus. Lõpetuseks tõdesime yhiselt, et kui soovida loodushoidlikul kombel elada, siis kõige lihtsam (ja yhtlasi ökoloogilisem) on eeskujusid otsida meie oma rahva eluviisist.\nKuidas on see kõik seotud maausuga?\nVõiks öelda, et maausulise jaoks maausku muust ymbritsevast lahus ei ole olemas. Antropoloogia- ja usuteaduses on komme tõsta teatud vaimud, jumalad ja tondid muust elust eraldi ja nimetada nendega seonduvat religiooniks. See on loonud maailma eksliku arusaamise, nagu oleks religioon midagi tingimata eraldi asuvat ja iseseisvat, mida on võimalik harrastada valikuliselt kord nädalas. Ma ei oska oletada, kuivõrd see väide kehtib igasuguste muude usundite puhul, aga maausu puhul ta ei kehti.\nMaausulise jaoks kipuvad kultuur ja religioon - ehk oma sõnadega elm ja usk - olema lahutamatult seotud. See tuleneb lihtsast tõsiasjast, et meie arvates on igal teol tagajärg ja seda olematuks teha ei saa. Seega kui sa toimid mingil viisil, siis sa vastutad selle eest igal ajahetkel yhes oma isiku, vara ja järeltulevate põlvedega. Maausulise jaoks on hiiele mõttes tehtud kahju võrdne fyysilise, materiaalse kahjuga. Ega ilmaasjata öelda, et hiide tuleb minna rahuliku ja selge meelega.\nMaausk koondab siin maal aegade jooksul läbi proovitud ja vastu pidanud teadmisi sellest, kuidas maailm on. Nende hulgas on nii selliseid teadmisi, millest võiks kasu olla tervele meie kandi elanikkonnale, kui ka selliseid teadmisi, milles näeb mõtet vaid maausuline ise. Kõik eestlased ei käi hiites jumalaid palumas, ent kultuursete inimestena võiksime kõik osata hinnata hiit kui meie maa ja rahva ajaloolist pärandit, millega seostuvad omad kombed ja käitumistavad ning austada maausuliste vajadusi, kellele hiites käimine ja palvetamine on oluline.\nEnt kogu meie rahva olemasolevast pärandist hoolimata on maausuline siiski vaid see inimene, kes end maausulisena määratleb. Siin on valik igayhe enda teha. Kuid vastava soovi korral ei peaks pelgama enda kõlbmatust, sest võimalus selleks on olemas kõigil, kes suudavad mõelda eesti või maakeeles ja kelle juured on mõnes Maavalla kihelkonnas.\nLinnainimene ja maausk\nMinu jaoks on asi kohutavalt lihtne. Ma usun, et me oleme Maaema lapsed; et mets ja puud on elus; et metsas elavad haldjad, keda me tavaliselt ei näe; et igal teol on tagajärg, mis tuleb tegijal kanda; ma usun, et meie esivanemate aastatuhandete jooksul kogutud ja tänaseni pysima jäänud tarkused on piisavalt väärtuslikud, et neid edasi kanda ja anda ning mitte kergekäeliselt minema visata.\nSelle kõige juures ei ole mulle hetkel oluline, kas ma olen linna- või maainimene. Samas tõele au andes tuleb tunnistada, et kui hommikul ärgates paistavad aknast puud ja ymberringi on vaikus, mida täiendab ainult lindude siristamine ja lehtede sahin, siis on hea olla. Ilmselt kui mul oleks võimalus valida, siis eelistaksin elada kusagil metsas. Samas ei ole see alati nii lihtne - tundub, et maalähedane ja metsavaheline eluviis on tänapäeval pigem luksus.\nMaausu sõna on maausu endaga võrreldes suhteliselt uus. Mõned rahvapärimuse vahendusel tänapäevani jõudnud nimetused on vana õige usk, vana lepingu usk. Kui maarahva ilmapilt oli veel enam-vähem yhes tykis, siis ei olnud meie esivanematel põhjust seda usu poolt kuidagi erilisel viisil nimetada. Suhtlemine jumalate ja loonavägedega oli igapäevane ja iseenesestmõistetav igayhele.\nEnt kui tekkis vajadus määratleda yht osa elmast usuna, siis kõige loomulikumaks valikuks osutuski sõna maausk, lähtudes teadmisest, et praegune eesti rahvas nimetas ennast veel 19. sajandi keskpaigani yksmeelselt maarahvaks, samuti levinud sõnadest maatõug, maavillane, maalinn, maakeel. Ning keeleloogikast lähtudes on täiesti võimalik, et sõna maausk on siinmail kasutatud varemgi.\nTänapäeva maausulised tähistavad mitmesuguseid rahvakalendri tähtpäevi, mõnikord yhiselt; korraldavad hiites palvusi, kuigi enamasti käiakse pyhapaikades siiski yksi, pere või sõpradega meelt puhkamas; mõnikord saavad maausulised siin-seal niisama kokku, et mõnusalt juttu puhuda ja teadmisi-tähelepanekuid vahetada. Kõigest toimuvast jagab lähemat teavet Maavalla Koja võrguleht www.maavald.ee.\nKirjutatud ajakirjale KoguKonnad nr 2


Noormeeste GP16 võitis Sten Hiiesalu – TENNISNET.EE\nNoormeeste GP16 võitis Sten Hiiesalu\nNädalavahetusel Tartus Veeriku hallis peetud Eesti P16 GP turniiril polnud vastast koduväljakutel mänginud Sten Hiiesalule. Esimest asetust omanud MK Tenniseklubi noormees oli ülekaalukas igas kohtumises ning loovutas neljas matšis vastastele kokku vaid seitse geimi. Tõsi, Eesti poiste U16 edetabeli esikümnest oli kohal ainult viis poissi.\nFinaalis alistas Hiiesalu Saaremaa esinumbri Ron Torni 6:0, 6:2. Nelja parema seas oli tartlane parem Edwin Averjanovist (USTA) 6:1, 6:2 ning Torn omakorda Samuel Mandelkornist (samuti USTA) 6:3, 6:2.\nLohutusturniiril tunnistas ainult võite Patrik Rainer Kaljula. Haapsalu noormees alistas pingeliseks kujunenud finaalheiltluses USTA poisi Hugo Narmonti 8:6.\nII tugevusgrupi võitis pärast mitut põnevat lahingut jällegi Haapsalu poiss Keven Ungert. Finaalis oli ta parem esimesena turniiritabelisse paigutatud Pärnu Kalevi TK mängijast Tair Usmanovist 6:1, 3:6, 6:3.\nPoolfinaalis alistas Ungert samuti kolmesetilises matšis Anders Bergströmi (MK Tenniseklubi) 4:6, 6:2, 6:2. Usmanov oli kindlalt 6:0, 6:0 üle Torm Heldest (FV Tenniseakademia).\nII tugevusgrupi lohutusturniiril võidutses Saaremaa TK poiss Gerret Salong, kes sai 8:6 jagu Sebastian Olmarust ( MK Tenniseklubi).\nPrevious Post Tüdrukute GP12-l demonstreeris head minekut Nora Olivia Adamson\nNext PostEesti noorte GP P12 turniiril rändasid võidukarikad Soome


Nisargadatta, Nisargadatta, 2005-05-03 12:27:00\nvanaisa, 2005-05-03 16:10:25\nMa ei tegele kividega, eriti kui nad südametes asuvad. Ma tegelen tõe, ilu ja armastusega. Seal kus materjalist näeb kive ja kruusa, seal näen mina kultusekivi. Seal kus materjalist näeb puitu, seal näen mina hiietammesid. Kus materjalist näeb igipüsivat maailma - seal näen mina kaduvust ja näivust.\nNisargadatta, 2005-05-03 16:15:30\nEhtne õnn ei peitu muutuvas ja kaduvas. Nauding ja piin vahelduvad. Õnn tuleb iseenesest ja võib peituda vaid iseendas. Avastage oma tõeline mina ja kõik muu tuleb seejärel!\nNisargadatta, 2005-05-03 16:16:10\nÄrge püüdke mõista! Piisab, kui te ei mõista valesti. Ärge jätke vabanemist meele hooleks. Just meel aheldab teid. Jätke see täiesti seljataha.\nMis on ilma alguseta, on ilma põhjuseta. Ei ole nii, et teate, kes olete ja siis unustasite selle. Kui kordki teate, ei saa te seda unustada. Teadmatusel ei ole algust, aga sellel võib olla lõpp. Küsige, kes on teadmatu ja teadmatus kaob kui uni. Maailm on täis vastuolusid, siin on põhjus tasakaalu ja rahu otsimisele. Te ei saa leida neid maailmast, sest maailm on segaduse laps. Et leida korda, peate otsima seda enda seest. Maailm sünnib vaid siis, kui te sünnite kehasse. Ei ole keha - ei ole maailma. Küsige kõigepealt, kas olete keha. Maailma mõistmine tuleb pärast seda.\nNisargadatta, 3, 2005-05-03 16:17:41\nKüsimus: Miks siis olin õnnetu kogu oma elu?\nNisargdatta: Sest te kunagi ei süvenenud uurima oma sisemust. Täielik teadmatus iseenesest peitis teie eest armastuse ja õnne ning pani teid otsima seda, mida te kunagi kaotanud polnud. Armastus on tahtmine, tahtmine jagada oma õnne kõigiga. Olla õnnelik, teha õnnelikuks - nii tuksub armastuse rütm.\nNisargadatta, 4, 2005-05-03 16:19:05\nKõigepealt hävitate tasakaalu ja siis kurdate! Kui himustate ja kardate, kui samastute tunnetega, loote mure ja ahelad. Kui loote armastades ja targalt, kiindumata oma loomingusse, on tulemuseks rahu ja tasakaal. Aga olgu teie meeleolu milline tahes - kuidas satute selle valda? Vaid iseenda samastamine meelega teeb teist õnneliku või õnnetu. Tõstke mässu meele orjastava ülevõimu vastu, nähke, et teie ahelad on teie endi looming ja murdke see kiindumuse ja vastumeelsuse ahel. Pidage meeles oma eesmärki, vabadust, kuni teile kirgastub, et oletegi juba vaba, et vabadus ei ole midagi kauges tulevikus ähmaselt paistev ja vaevaliste pingutustega teenitav, vaid püsivalt enda oma ja kasutatav! Vabaduses ei ole tegemist saavutusega, vaid julgusega uskuda, et olete juba vaba ja tegutseda vastavalt sellele.\nKõik häda tuleb sellest, et peate ennast kellekski ja millekski. Peatuge, vaadake, uurige, püstitage õiged küsimused ja õiged eesmärgid, toimige julgelt vastavalt nendele ja vaadake, mis juhtub. Esimeste sammude järel võib katus kokku variseda teie peale, kuid peagi selgineb segadus ja asemele tulevad rahu ja rõõm.\nNisargadatta, 5, 2005-05-03 16:20:23\nKüsimus: Kas see tähendab, et mul tuleb loobuda tegevusliku eluga seotud kavatsustest?\nNisargadatta: Mitte sugugi. Abielu, lapsed ja raha hankimine pere ülalpidamiseks - kõik see tuleb mahutada sündmuste loomulikku kulgu, sest saatus tuleb teostada. Te käite selle läbi vastupanematult, ette tulevaid ülesandeid pelgamata, täpse ja põhjalikuna nii suurtes kui väikestes asjades. Aga üldine lähtepunkt peab olema armastus, mis ei jää millessegi kinni, suunatu heatahtlikkus, ilma tasu ootamata, pidev andmine, midagi küsimata. Abielus ei ole te mees ega naine, vaid armastus nende kahe vahel. Olete selgus ja sõbralikkus, mis paneb kõik laabuma hästi ja õnnelikult.\nSee võib tunduda teile ebamäärasena, aga kui mõtlete järele, siis märkate, et nähtamatu on toimivam, sest see muudab elu loovaks ja õnnelikuks. Teie teadvus tõuseb kõrgemasse mõõtmesse, kust näete kõike selgemini ja jõulisemalt. Mõistate, et isik, mis teist sai sündides ja mis hävib teie surres, on ajutine ja ebatõsi. Te ei ole aistingute, tunnete ja mõistuse poolt piiratud, himude ja hirmude poolt kammitsetud isik. Leidke oma tõeline olemus. “Mis ma olen?” on kogu filosoofia ja psühholoogia põhiline küsimus. Süvenege sellesse.\nNisargadatta, 6, 2005-05-03 16:21:42\nKüsimus: Räägitakse suurtest avataaradest, jumalapoegadest, maailma vabastajatest.\nNisargadatta: Kas nad vabastasid? Neid on tulnud ja läinud - maailm komberdab ikka edasi. Tõsi küll, nad on teinud palju ja avanud inimkonnale uusi avarusi. Aga jutt maaailma päästmisest on liialdus.\nKüsimus: Kas maailma jaoks on pääsemist?\nNisargadatta: Missugust maailma te tahate päästa? Kas seda, mille olete ise peegeldanud? Päästke see ise. Või minu maailma? Näidaku mulle minu maailma ja ma kannan selle eest hoolt. Ma ei teadvusta iseendast eraldi mingit maailma, mida oleks vaja päästa või jätta päästmata. Miks te räägite maailma päästmisest, kui kõik, mida maailm vajab, on pääseda teie eest. Lahkuge lavalt ja vaadake, kas on veel vaja midagi päästa?\nNisargadatta, 7, 2005-05-03 16:22:37\nKüsija: Kas tõe mõistmine on tähtis?\nNisargadatta: Ilma selleta vaevavad teid himu ja hirm, mis kordavad ennast pimedalt, ja kannatusel ei tule lõppu. Enamus inimesi ei tea, et ahistus võib lõppeda. Aga kui nad kuulevad seda head uudist, selgub neile, et ei saa olla tähtsamat ülesannet kui pääseda vabaks kõigist hõõrumistest ja heitlustest. Nüüd te teate, et võite olla vaba ja see on teie kätes. Te kas jääte alati näljaseks ja januseks, igatsema, otsima ja leinama, või andute kogu hingest otsima seda ajatut täiuslikku seisundit, millele ei saa midagi lisada ja millest ei saa midagi ära võtta. Selles seisundis ei ole himu ega hirmu, mitte sellepärast et neist oleks loobutud, vaid sellepärast, et need on kaotanud tähenduse.\nNisargadatta, 8, 2005-05-03 16:25:05\nKüsija: Aga kas on tõsi, et kogu olemasolu on piinarikas?\nNisargadatta: Mis muu võiks olla põhjuseks sellele kõikjaleulatuvale mõnujanule? Kas õnnelik inimene otsib õnne? Kui rahutud on inimesed, kui lakkamatult liikvel! Sest nad on valu küüsis, nad otsivad leevendust naudingust. Ainus õnn, mida nad suudavad ette kujutada, on korduva naudingu tagamine.\nKüsija: Kui see, kes olen, see isik, kellena end tunnen olevat, ei saa olla õnnelik, siis mida ma pean tegema?\nNisargadatta: Võite lakata vaid olemast see, kellena end tunnete olevat. Selles, mida ütlen, ei ole midagi julma. Inimese äratamine õudusunenäost on kaastunne. Tulite siia, sest olete valu käes ja mina ütlen ainult: Ärgake, tundke iseennast, olge te ise. Valu lõpp ei ole naudingus. Kui mõistate, et olete naudingust ja valust eemal, tingimatu ja puutumatu, siis naudingujanu ja sellele järgnev lein lakkab. Sest valu viib naudingule ja naudingu lõpp valule, armutult.\nKüsija: Algses seisundis ei saa siis olla õnne?\nNisrgadatta: Ega ka leina. Ainult vabadus. Õnnelikkusel on alati oma põhjus, seepärast saab seda kaotada. Ehtne vabadus - kus leina ei ole - on põhjustest täiesti sõltumatu ja seda on võimatu kaotada. Leidke see vabadus!\nKüsija: Kas ma pole sündinud kannatama mineviku tagajärgede pärast? Kas vabadus on üldse võimalik? Kas ma sündisin oma vabast tahtest? Kas ma pole vaid tööriist?\nNisargadatta: Mis muud on sünd ja surm kui teadvuses liikuva sündmustevoolu algus ja lõpp? mõte erinevusest ja piirist paneb neid tundma piinavaina. Hetkelist kergendust piinast nimetame me naudinguks - ja lõputus naudingu lootuses ehitame õhulosse, nimetades seda õnneks. See on vaid arusaamatus ja sõnade valesti kasutamine. Ärgake, jätke see selja taha, elage tõeliselt!\nKüsija: Mu teadmised on piiratud, võimed väikesed.\nNisargadatta: Oma mina on teadmise ja võimete allikas, ületage need mõlemad. See, mida märgatakse, on meeles. Enese põhiomadus on puhas teadvustamine, puhas nägemine, mida teadmine või meeldivus ei mõjuta.\nOlge sellest sündivast ja surevast laibast väljapool ja kõik teie mured lahenevad. Need on olemas seepärast, et usute olevat sündinud surema. Avage silmad ja te olete vaba. Te ei ole isik.\nNisargadatta, 9, 2005-05-03 16:27:57\nNisargadatta, 10, 2005-05-03 16:30:05\nNisargadatta, 10, 2005-05-03 16:33:08\nLooduses ei seisa miski paigal, kõik tuksub, ilmub ja kaob. Süda, hingamine, seedimine, uni ja ärkvelolek, sünd ja surm - kõik tuleb ja läheb lainetena. Seaduseks on rütm, järgnevus, äärmuste tasakaalukas vaheldumine. Elu põhikorra vastu ei tasu mässata. Kui otsite muutumatut, ületage kogemus.\nKui soovitan teil meeles pidada “olen” tõsiasja kogu aeg, siis mõtlen sellega: pöörduge selle juurde üha uuesti tagasi. Meele loomulik seisund ei saa olla mingi kindel mõte, vaid vaikus. Mitte meelepete vaikusest, vaid vaikus ise. Kui meel on loomulikus seisundis, pöördub see vaistlikult iga kogemuse järel vaikusesse tagasi, või veel parem, iga kogemus toimub vaikuse taustal.\nNo nii, sellest, mida olete siin õppinud, saab seeme. Võite selle unustada, näilikult. Kuid see jääb ellu ja tärkab õigel aastaajal, kasvab, õitseb ja moodustb vilju. Kõik toimub iseenesest. Teil ei ole tarvis midagi teha, kui te vaid ei takista seda.\npäike, 2005-05-03 16:41:46\nKaks nädalat, kõik see aeg, mil Nisargadatta siin jutlustas - kogu aeg paistis päike!!!\nAga nüüd, kui jutlus lõppes, hakkas külma vihma sadama ja taevas tumenes.\nnipitiri, 2005-05-03 16:58:43\npole hullu... :)\nselle vihma peale läheb kindlasti roheliseks...\noligi juba aeg...\nnüüd paisuvad pungad lausa silmnähtavalt...\nnipitiri, Njah, 2005-05-04 18:52:53\nennist jäi ütlemata...\nMoozi vastus selle või kasutamise/mittekasutamise kohta...\noli kõikse parem... :)\net sul valestilugemisse asja poleks...\noleks võinud mittevõrdumise kirjutada <>...\nsa siis ei tahtnudki <b<või</b>d omakasuks ära kasutada...\nOR on ju tõene... nii mõlema poole kui kummagi poole tõesuse korral... või ei ole? mhh?\nA mis mul omakasust. Pole sihukest renomeed, mille pärast pabistama peaks.\nJa kui olekski, siis annaks sellele anyway jalaga - segab targutamist, va raip.\nVäide kui kasutada igapäevase kümnendsüsteemi asemel vähelevinud kolmendsüsteemi või neljandsüsteemi, siis 2+2=11\noli siiski vale.\nLoogiliselt õige oleks olnud siis, kui 2+2=11 asemel oleks seisnud 2+2!=4.\nEhk 2+2 ei võrdu 4.\nRam, 2005-05-05 00:10:19\nTere! Olen algaja internetikasutaja, kuid pikaajaline oma mina uurija. Tundub, et olen vist õigesse kohta sattunud. Olen mõnda aega otsinud võimalust suhelda inimestega, kes valdavad seda teemat. Soovin arutleda oma kogemustest lähtuvalt. Minu küsimus on: mis on tähelepanu?\npriit kelder, 2005-05-05 13:45:34\nRam, kuidas on sul õnnestunud oma “mina” uurida? Objektiivsust teeseldes, endaväliselt ennast koukides või? Tähelepanu soovitan selgitada endale sõna-sõnaliselt: on täht või tähed, ning siis sellele ladustatakse (alaleütlev kääne, eks ole).\nnipitiri, 2005-05-05 13:56:59\npanin tähele, et komminumber suurenes... :)\nEA, 2005-05-05 14:53:06\nTähelepanu on märkamine. Suunad pilgu lillele ja märkad - lill! Tähelepanelikkus on teadvustamine, mõistmine, arusaamine. Suured gurud rõhutavad - olge tähelepanelikud! Tähelepanu tähendab ka hoolivust ja armastust.\nMõtlus on ka tähelepanu. Tähelepanelikkusel on 4 liiki: 1. tunnete, 2. mõtete, 3. sõnade, 4. liigutuste tähelepanemine. Lisaks ümbruse ja tõe tähelepanemine, oma mina teadvustamine.\nBudalus tegeleb tähelepanuga põhjalikult, sest see on vaimse arengu ja mõtluse alus.\nLoe eesti keeles: Sangharakshita "Buddha Õilis Kaheksaosaline Tee"


Valu paremas olal. Arstide nõuanded, tervisetestid ja -teenused.\nKaela radikulopaatia ehk kaelaradikuliidiga kaasnevat käte suremist, valu ja nõrkust võib olla raske eristada teistst käenärvide kahjustustest, eriti kui kaelavalu ei esine. Ka haiguslikud põhjused võivad tipneda õlaliigese pitsumissündroomiga õlanuki-rangluu liigese artroos, osteofüütide teke õlaliigeses, rotaarmanseti lihaste nõrkus, lülisamba rühihäired ja õlaliigese ebastabiilsus , samuti võib sündroomi põhjustada ka varasem trauma luumurrud, õlanuki-rangluu liigese trauma jt. Enne magamaminekut peab tuba olema ventileeritud.\nKui naistel on alakõhus täheldatud valu ja sellega kaasnevad ebameeldivad eritised või muud spetsiifilised sümptomid, on soovitatav kiiresti günekoloogi külastada. See hoiab ära tõsised tagajärjed nagu viljatus. Ravi ja ennetamine Parempoolse valu ravi on seotud valu sündroomi põhjustanud patoloogia raviga. Ravimite iseseisev võtmine on rangelt keelatud. Muidugi hoolitseb ravikuuri määramisel arst valu intensiivsuse vähendamise eest. Parempoolse valu ennetamine on see, et peate seadma regulaarse tervisekontrolli reegliks.\nNeed võimaldavad varases staadiumis avastada asümptomaatiliste haiguste arengut. Tänu sellele saab õigeaegset ravi läbi viia. Immuunsuse suurendamise eest on väga oluline hoolitseda.\nOn mitmeid märke, mis võimaldavad mõista keha muutuste Valu paremas olal, mis viisid seisundini, kui patsiendil on paremal pool virisemine. Valu olemus Parema külje valul on mitu märki, mis aitavad selle põhjust kindlaks teha.\nValusündroomi lokaliseerimise järgi on: valu hüpohoones - maks ja sapipõis asuvad paremal, seetõttu põhjustavad nende elundite haigused valu ülakõhus ja rannakaare all; valu kõhu keskosas - patoloogia ilming jämesoole tõusvas jämesooles koliit ; alakõhuvalu ilmneb koos elundite haigustega: pimesool apenditsiitmunasarjad ja nende lisandid naistel adnexiit, oophoriitpimesoole põletik, meestel ilmnevad ka paremal alakõhuvalud ka kubemesonga kinnijäämise tõttu; valu naba tasandil kaasneb peensoole põletik enteriit ; paremal küljel esinev seljavalu võib olla rindkere alakõhu pleuriidi kopsu ja rindkere vooderdava pleura põletik või maksa Valu paremas olal mädane fookus ilming.\nOskab anda paremale õlale, abaluudele. Enamikul patsientidest kaasneb sellega oksendamine, iiveldus, erutatsioon, kibe, naha sügelus. Sapiteede düskineesia BID on sapi juhtimise soolestikus rikkumine. Sapipõie hüpotensiooniga on Valu paremas olal küljel esinev valu tavaliselt valutav, pidev, mõnikord väljendub ainult paremal olevate ribide all tekkiva raskustundena.\nNeed tekivad tund pärast söömist. Õlaliigese pitsumisündroomi saab hinnata kliiniline spetsialist nt.\nVideo artroskoopilisest akromioplastikast: Õlavalu ennetamine Kuna peamine õlaliigese pitsumissündroomi tekkepõhjus on ülekoormus subakromiaalses ruumis asuvatele pehmetele kudedele, tuleb olla oma treeningutel kui ka ametialaselt väga tähelepanelik igasuguste valuaistingute osas õlas ning vajadusel anda endale Valu paremas olal. Kui inimesel on igapäevaselt vaja kätega palju tööd teha, või on varasemalt esinenud õlaliigese probleeme nt.\nNeed lihased aitavad stabiliseerida õlavarreluu pead vastu glenoidi ning tagavad õlaliigeses parema stabiilsuse. Arvutikasutajad peaks planeerima tööpäeva puhkepause käe- kaela- ja õlevöötmelihaste lõõgastamiseks ja masseerimiseks. Kasuks tuleb ka randmetoega hiirepadi. Soovitatakse ka arvutihiire kasutamist vahelduvalt, nt üks tund parema, üks tund vasaku käega. Küünarliigese ortoosi soovitatakse tennisemängijatele ja tööga küünarliigeseid koormavaile inimestele.\nHarjutused tagavad käe liikuvuse ning peenmotoorika säilimise; regulaarse koduse võimlemise tähtsust ei saa alahinnata ühegi käehaiguse korral. Olemas on spetsiaalsed akrüülist hambakaitsed, mida peab kandma öösiti. Hammaste krigistamise probleem esineb paljudel inimestel. Valu selja keskosas koos palavikuga Palavik, iiveldus ja seljavalu ei tarvitse tähendada lihtsalt mingit kõhuviirust, vaid tegu võib olla neerupõletikuga, mis on mikroobide poolt põhjustatud neeru interstitsiaalse koe ja neeruvaagna põletikuline haigus.\nEndometrioos põhjustab lastetust.


von Stackelberg Hotel Zen SPA, Harju maakond\nvon Stackelberg Hotel Zen SPAs on elegantsed hoolitsusteruumid, soome saun, aurusaun ja jaapani-stiilis mullivann. Kahes hoolitsusteruumis on võimalik nautida ka duaalhoolitsusi. Spaa paekivist ja puidust seinad annavad edasi hotelli ajaloolist atmosfääri ning loovad intiimse ning sooja õhustiku.\nVon Stackelbergi Hotelli toad on ruumikad ja valged. Tõeliseks lõõgastumiseks pakub hotell ZEN tube ja ZEN Deluxe tuba, mis on varustatud mullivanni ja vannitoatarvetega luksusliku aroomiteraapia jaoks. Hotellis on restoran ja seminariruumid.\nZen SPA on õdus paik lõõgastumiseks ja värskendamiseks.\nZen SPA asub Toompea jalamil, vaid paari sammu kaugusel Toompea lossist ja Nevski katedraalist. Läheduses asuvad kõik peamised ostu-, restorani- ja ööklubide piirkonnad. Rongijaam on vaid 7-minutilise jalutuskäigu ning sadam ja bussijaam 2 km kaugusel.


Igapäevase kohvijoojana jääb palju kohvipaksu järgi.Selle asemel, et kasutatud kohvipuru minema visata, kasuta seda parem koduses majapidamises.\n1) Väetis taimedele. Eriti hästi sobib viljapuudele ja lilledele: roosidele, asaleadele, hortensiatele, kameeliatele. Kohv tõstab pinnase happelisust ja hoiab eemal kahjureid. Kohvipaksu võib lisada kastmisvette. Kuis segada kohvipuru porgandiseemnete vahele enne külvi, tõusevad taimed kiiremini ja porgandid tulevad magusamad ja toitvamad.\n2) Lisa komposti hulka. Kohvipaks sobib väga hästi komposti sisse ja seda armastavad ka vihmaussid. Ära viska värsket kohvipaksu otse peenrasse, sest enne kasutamist peab see lagunemiseks aega saama.\n3)Kahjurite vastu. Mitmeid ebameeldivaid külalisi, näiteks sipelgaid ja nälkjaid, saad eemal hoida oma taimedest, riputades maapinnale kohvipuru. Kohvipaksu võib segada ka apelsinikoorte või teiste tsitruseliste tükkidega ja siis need ümber taimede kaitseks pudistada.\n4)Kirpude vastu. Saab kasutada ka võitluses koerte ja kasside kirpudega ning teiste parasiitidega. Selleks tuleb kohvipaks peale koera pesemist niiskesse karvastikku hõõruda. See hirmutab kirpe ära.\n5) Toaõhu värskendamiseks (elutoa, magamistoa, vannitoa, WC jne) võib lisada kohvipaksu kuivatatud lilledega vaasi sisse. Kuivatatud lilledeks on siis eriti hea lavendel, mis kuivatatuna on aromaatsemgi.\nKohvipaksu võib lisada ka vana soki sisse ja kinni siduda.\n6) Ebameeldivate aroomide kõrvaldamiseks paiguta külmkappi tass kohvipaksuga. See imab halva lõhna endasse.\n7) Käte lõhnastaja.Kui pärast toiduvalmistamist jääb halb lõhn käte külge, siis selle eemaldamiseks tasub käsi loputada kohvipuruga.\n8) Mask silmaaluste kottide ning tursunud silmade korral. 2 spl kohvipaksu, 2 spl kakaopulbrit, 1 lusikatäis mett ja 3 spl piima või jogurtit segada. Kanda nahale, jätta 15-20 minutiks, kuni segu kuivab. Ahendab poore, vähendab naha punetust, eemaldab liigse rasvasuse, pinguldab ja niisutab nahka, vähendab silmade turset.\nKohvipaksu võib lihtsalt ka veega vedelamaks teha, et moodustuks pasta ja määri seda silme alla. Jälgi, et kohvi ei satuks silma ja hoia seda peal umbes veerand tundi.\n9) Kehakoorija Sega pisut kohvipuru ihupiima või õli sisse – nii saad hea ja hästilõhnava kehakoorija ning siidise naha. Või kasutada ka näo jaoks. Kasulik teha ka enne randa või solaariumisse minekut. Sel juhul saab ühtlasema päevituse.\nPese nägu. Sega kohvipaks mõne tilga oliiviõliga ja koori sellega oma nägu. Kui soovid, võid lisada ka pisut eeterlikku õli hea lõhna pärast.\n10) Mask tselluliidi vastu. Kohvipaks tuleb segada oliivõliga, kanda probleemsele piirkonnale ja hõõruda suurte ringjate liigutustega naha sisse harja abil. Protseduuri teha 1-2 korda nädala jooksul. Kofeiin, mida sisaldavad ka paljud tselluliidikreemid aitab võidelda tselluliidiga.\n11) Naha „lifting“. Võtta 1/4 klaasi kohvipaksu, lisada 1 munavalge. Kanda mass masseerivate liigutustega näole. Kui ära kuivab, pesta puhtaks.\n12) Juuste väljalangemise vastu. Saab teha peamassaaži koos kohvipaksuga. Enne pea pesemist. Hõõruda kohvipaksu veega niisutatud peanaha sisse. 10-15 minuti pärast võib maha pesta. Ei soovitata blondi juuksevärvi korral, sest võib toonida tumedamaks.\n13) Juuksevärviks tumedate juuste korral. Teeb tumeda värvi sügavamaks. Kohvipaksu sisse võib ka hennat lisada. Annab vase tooni. Värv jääb veel paremini kinni, kui lisada kohvipaksu palsami sisse ja kanda juustele kogu pikkuses. Hoida vannimütsi all peas 15-20 minutit ja pesta hoolikalt maha. Kohvipaksu võib lisada ka šampooni hulka. Võib loputada ka kange kohviga (lahusega).\n14) Kohv on naturaalne värvaine – sellega saad värvida mune, lõnga ja muudki. Mida rohkem kohvipaksu, seda tumedam saab. Mune keeta lahuses 10 minutit, riiet pool tundi. Vajadusel lisa pisut äädikat – see aitab värvi kinnitada.\n15) Mööblikriime saad peita, kui hõõrud neisse kanget kohvi. Vatipulgaga, mis on lahuse sisse kastetud. Sobiv meetod, kui mööbel on tume.\n16) Kui tahad ökoloogiliselt puhast nõudepesuvahendit või kui oled reisil, matkal või piknikul, kus pole sooja vett ega nõudepesuvahendit käepärast, saad rasvased nõud puhtaks samuti kohvipaksuga hõõrudes. Heledate nõudega tasub olla siiski ettevaatlik – mõnel juhul võivad parkained jätta tumedaid jälgi.\n17) Kohvijääkuubikud.Külmuta hommikusöögist üle jäänud kohv jääkuubikuteks – nende abil saad hoida oma jääkohvi külmana ilma, et see liiga lahjaks muutuks.\n18) Lihalõikude maitsestamiseks koos teiste maitseainetega enne küpsetamist.\n19) Libeduse tõrjeks talvistel tänavatel. Soola asemel.\n20) Kohvikunsti tegemiseks. Kohvipaksuga saab ka maalida ning trükkida.\nJa muidugi saab kohvipaksu pealt ennustada:)\ntõlked - Ingrid Prass\nSeekordne täiskuu loomine saabub seekord muutlikus maamärgis – Neitsis, ning see on väga maagiline ja võimas aeg. Juba 22. veebruaril võtab võimust Neitsi täiskuu - selle mõjutused kestavad kuni 24. veebruarini.\nAjal mil Päike ja Kuu omavahel vastanduvad on inimesed üldiselt ärevad ja emotsionaalsed. Käitumine on meil sellel ajal ettearvamatu, vahel dramaatiline ja intensiivne.\nSeekordne täiskuu toob esile ebakõlad meie igapäevaelus, sealhulgas meie toitumisharjumustes, treeningkavades ning liigselt detailides kinniolemises. Ehk on just nüüd õige aeg lasta oma tervist üle pika aja kontrollida, teha põhjalikud uuringud. Ellu viia mõnest pahest loobumise plaan. Täiskuuga on meil hea võimalus need negatiivsed omadused minna lasta, selleks peame aga olema teadlikud oma käitumisest. Selles osas on täiskuu suurepärane, avades meie ja meid ümbritsevate inimeste silmad, et näha asju millest peaksime vabanema, et liikuda edasi kergema lastiga. Järgneva kahe nädala jooksul, kuni kuu on kahanev, on meil enda vabastamiseks üleliigsest koormast suurepärane võimalus.Täiskuu leiab aset Neitsi märgis, mõjutades enim inimesi, kelle sünnikaardis asetsevad isiklikud planeedid on muutlikes märkides (Kaksikud, Neitsi, Ambur ja Kalad).\nKui su kodu vajab remonti, siis just nüüd on õige aeg sellega algust teha.\nNeitsi märk on seotud tervise ja toitumisega ning sellepärast võiks üle vaadata oma menüü ja proovida tervislikumalt toituda. Tarbi rohkelt puhast vett, ning puhtaid tooraineid, väldi kiirtoitu ja liigset alkoholi.\nTäiskuu leiab aset Neitsi märgis, mõjutades enim inimesi, kelle sünnikaardis asetsevad isiklikud planeedid on muutlikes märkides (Kaksikud, Neitsi, Ambur ja Kalad).\nKase- ja vahtramahl on tervislikud joogid, seda teadsid juba ka meie esivanemad. Kevadine puumahl on põhjamaalastele olnud üheks kevadekuulutajaks ja tähendanud justkui uue elu algust ja lootust.\nVahtra mahla joomine kosutab tervist ning äratab justkui kogu keha väsinud talveunest.\nVahtramahl puhastab organismi ja annab mineraalaineid. Vahtramahl sisaldab polüfenoole, mis annavad sellele antiseptilise toime. Mahla soovitatakse kasutada südamehaiguste puhul, samuti korrastab mahl ainevahetust. Muistne rahvas kasutas seda haavade puhastamiseks. Peale selle, et vahtramahl on tervislik ja värskendav jook, võib sellest ka tervislikku teed keeta.\nPuumahl on magus - Neste sisaldab sahharoosi ja kasulikke mineraalained(eeskätt kaaliumi-, fosfori- ja kaltsiumiühendid), vitamiine, mikroelemente, orgaanilisi happeid, fenoolseid ühendeid, valke, aminohappeid, taimseid hormoone.\nVahtra mahl sisaldab suhkrut umbes kolm protsenti.Kasemahla keskmine suhkrusisaldus on tagasihoidlikum, ulatudes vaid ühe protsendini.\nMillal puumahla koguda?\nVahtra mahlajooks algab tavaliselt juba märtsi algul või keskel, siis kui lumi on veel sulamata ja maapind külmunud.Piisavalt jämeda tüvega puu suudab märtsipäikese jõud nii soojaks kütta, nii et mahl hakkab koore all liikuma. Selle kestus sõltub aga ilmast – kui läheb väga külmaks või pilvitab, jääb jooks mõneks ajaks kinni.\nMahlakogumist tasub kindlasti proovida, kui kodu lähedal on sobib vaher. Puu, millesse oherdiga auk teha ja tila panna, ei tohiks olla liiga noor, vaid täiskasvanud isend. Mida suurem puu, seda rohkem mahla tilgub - jämedast tüvest saab päevas kuni paar liitrit.\nPuud mahlavõtuks puurima asudes ei tasuks aga unustada, et kase, eriti aga vahtra puurimine mahlajooksu ajal mõjutab puu edasist elukäiku. Puurimisjäljed jäävad puutüvesse ka siis, kui puurimisauk pärast mahlavõttu korralikult punniga sulgeda. Kui pärast mahlajooksu lõppu unustatakse puurauk puupunniga sulgeda või kui auk on liiga sügavale puuritud, võib see halvemal juhul olla puu kuivamise põhjuseks. Loomulikult ei puurita naabrimehe aias kasvavat ilusat kaske ega linnapargi puid, kalmistust rääkimata. Kõige parem mahlapuu kasvab kodulähedases oma või hea tuttava metsatukas, linnast ja suurteedest kaugemal.\nAllikad - ajakiri ”Toitumisteraapia”,looduskalender.ee, epl.ee\nPilt - chismheritagefarm.com\n▼ veebruar 2016 (16)\nVeel ei ole kevad!\nImeilusad heegeldatud kleidid\nTarkus ei tule vanusega\n20 üllatavat viisi, kuidas kohvipaksu kasutada\nSeekordne täiskuu on muutlikus ja maagilises Neits...\nVahtramahl aitab mitme haiguse ja tõve vastu\nKõige hullem töö!\nAnna teistele seda, mida soovid ise vastu saada.\nJuuksemaskid munaga, mis teevad juuksed säravaks j...\nTaimetee, mis saab jagu enam kui 50 haigusest!\nSind armastatakse selle eest kes sa oled.\nKodune apelsin jook : 9 liitrit mahla vaid 4 apels...\nIseloom ja suhtumine.\nKirjude liblikatega pilt


AHHAA avas peadpööritava näituse illusioonidest : Koolielu\nAHHAA avas peadpööritava näituse illusioonidest\nAvaldaja:Madli Leikop03. Detsember 2018\nteaduskeskus ahhaa, näitus\nTeaduskeskuses AHHAA on avatud uus, isetehtud näitus „Ahhaa, illusioonid“, kus saab näha hulgaliselt optilisi illusioone ja meeli eksitavaid eksponaate.\nNäitus katab AHHAA keskusest 700 ruutmeetrit ja on neljas suurnäitus, mille AHHAA oma külastajatele ise valmis ehitab.\nAHHAA juhatuse esimees Andres Juur märkis, et näituse teema teema on põnev, sest me tahame asju näha endale harjunud viisil, aga kui tegelikkus sellest erineb, siis tekivadki illusioonid.\nJuure sõnul mõjutas näitus teema valikut asjaolu, et illusioone võib käsitleda mitmest vaatenurgast. „Peamiselt mõtleme illusioonide puhul meelepettele ehk olukorrale, kus inimese aju võtab infot vastu, aga tõlgendab seda valesti. Teisest küljest on meil tehnoloogilised lahendused, mis võimaldavad optikale või mõne muu teadusharule tuginedes luua inimestele teadlikult kujutluspilte erinevatest asjadest ja olukordadest, mis ei ole füüsilises reaalsuses olemas, aga mida me ometi tajume,“ selgitas ta.\nAndres Juur lisas, et tema enda jaoks on kõige üllatavam eksponaat „Tagurpidi näod“, mis on tuntud ka „Thatcheri efekti“ nime all. „Näitusel on portreed, mis tunduvad õigetpidi vaadates täiesti tavalised ja normaalsed, ent kui pildid tagurpidi pöörata, tabab meid suur üllatus, kui märkame, et portreteeritavate silmad ja suud on tegelikult tagurpidi. See näitab, kui lihtne on meie ajus arvutusviga tekitada.“\nJuure sõnul tuleb saali üle 30 eksponaadi, mis pakuvad avastamisrõõmu nii suurtele kui ka väikestele. „Eksponaadid on eatud ja interaktiivsed ning ma olen kindel, et igas vanuses külastajad leiavad sealt midagi rõõmustavat ja üllatavat. On eksponaate, mida saab katsuda, on neid, mida saab vaadata ja on asju, mille taustal saab teha väga ägedaid fotosid,“ tutvustas Juur.\nKuna tegemist on ise kokku pandud näitusega, on suur osa näitusest valminud AHHAA keskuse ekspositsioonimeistrite käe all Tartus. Samas on esindatud ka sisse ostetud eksponaadid erinevatest maailma paikadest.\n„Kõige kaugem koht, kust eksponaat AHHAAsse jõudis on Austraalia. Lisaks Maa kuklapoolele on palju põnevat kokku toodud nii Ameerika Ühendriikidest, Suurbritanniast, Valgevenest, Venemaalt kui ka Hiinast,“ tutvustas Juur.\nAllikas: Teaduskeskus AHHAA info. Fotod: Mathis Bogens/AHHAA.


Ekspertide sõnul võib uskuda, et Mustal Reedel on pahavararünded sagedasemad\nLucia Danes poolt - - 2016-11-10\n25. november on paljude ostlejate poolt väga oodatud päev. Samal ajal kui paljud ostlejad kogunevad kaubanduskeskustesse, jäävad paljud koju ja loodavad leida veebipoodidest ahvatlevaid Musta Reede pakkumisi. Kahjuks võivad ostlejad aga magusate ostupakkumiste asemel sattuda hoopis pahavara nagu Locky ohvriks. Pahavaraloojad valmistuvad kogu aasta kaheks kõige aktiivsemaks kuuks internetis ning loovad selle tarbeks eriti petturlike ja kavalaid trikke – küberkurjategijad üritavad internetti laastada nii paljude nakatunud failidega kui vähegi võimalik. See tähendab, et pahavara ohvriks langemine on täiesti reaalne võimalus.\nStatistika kohaselt suurenes eelmine aasta pahavararünnakute arv poole võrra, võrreldes 2014. aasta rünnakute arvuga. See aasta ennustatakse veelgi suuremat kasvu. Eksperdid hoiatavad arvutikasutajaid kolme peamise taktika eest, mida petturid ja häkkerid kasutavad inimeste peibutamiseks:\nPetturlikud reklaamid. Pühadehooaja jooksul investeerivad ettevõtted tohutult suuri summasid veebireklaamide alla, seega oled ilmselt juba harjunud, et pühade ajal näed rohkem reklaame. Pahavaraloojad kasutavad seda ära ja paigutavad pahavaralised reklaamid reaalsete reklaamide juurde, peibutades seeläbi kasutajaid. Sedasi toimivad näiteks viirused nagu mylucky123.com või web-start.org viirus. Tavaliselt ei näe need võltsid reklaamid sugugi kahtlased välja, seega kahtlaste reklaamide eristamine võib olla väga keeruline.\nSpämmkirjad. Kas ei ole mitte mugav saada parimad Musta Reede pakkumised otse oma postkasti, kus sa saad pakkumised üle vaadata üksnes ühe hiireklikiga ning osta need pikisilmi oodatud tooted? See on kahtlemata mugav, ent kui need pakkumised ei ole saadetud ametlikelt edasimüüjatelt, vaid tundmatutelt aadressitelt, oled sa ilmselt petturite sihtmärgiks sattunud. Selliste kirjade kaudu levitatakse küberohte nagu Thor lunavaraviirus või muid ohtlikke viiruseid. Ole ettevaatlik! Mõned kavalad petturid võivad pealtnäha tunduda reaalsete ettevõtetena ning võivad kavalalt peibutada ostma nende tooteid.\nPahavaralised hüperlingid veebilehtedel. Tegemist on järjekordse tehnikaga, mille kaudu saavad häkkerid arvutikasutajatele jagada pahavaralisi faile sel ajal, kui kasutaja otsib internetist häid pakkumisi. Need lingid võivad olla ka usaldusväärsetel veebilehtedel või jagatud brauserikaaperdajate kaudu.\nPea meeles, et viirusega nakatumise tagajärjeks võib olla andmete kaotamine, arvutisüsteemi jõudluse probleemid või isegi täielikud kaaperdamised. Seetõttu on oluline järgida tuntud vanasõna: looda parimat, ent valmistu halvimaks. Hoia oma postkasti spämmikaustast eemale ja ära ava tundmatuid e-kirju, isegi kui pakkumine tundub väga ahvatlev. Sama kehtib ka reklaamidele – ära usalda kõike, mida sa veebis näed ning enne, kui sa teed mingeid toiminguid, mõtle tagajärgedele. Kui pead neid asju meeles, võid julgelt ostelda ja jahtida internetis olevaid suurepäraseid ostupakkumisi!\nLucia Danes - Viiruste uurija\nVõta ühendust autoriga Lucia Danes


Rakveres räägiti sealihasektori tulevikust - Põllumajandusuudised\nRakveres räägiti sealihasektori tulevikust\n7. juunil 2017 toimus Rakveres Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja (EPKK) konverents “Sealiha tootmise jätkusuutlikkusest Eestis”. Konverentsi eesmärgiks oli analüüsida sealihasektori olukorda ja võimalikke arengustsenaariume, mis tagaksid sealihasektori jätkusuutliku arengu.\n„Eesti sealihasektorit on viimastel aastatel räsinud Venemaa embargo, sealiha ekspordipiirangud ja sigade Aafrika katku jõudmine Eesti metsadesse ning taudi jätkuv oht farmidele. Kuigi turuolukord on paranenud, siis tekkinud keerulises olukorras on hädavajalik sealihatootjate, lihatööstuste ja kaubanduse vaheline tihe koostöö kogu tarneahela ulatuses, et meie tarbijate toidulaual valitseks taas kodumaine sealiha,“ rõhutas koja lihatoimkonna esinaine Anu Hellenurme.\nHellenurme sõnul vajab Eesti sealihasektori arendamine strateegilist vaadet. Lähiaastate esimeseks sammuks peaks olema sealihatootmise suurendamine vähemalt Eesti isevarustatuse tasemele.Meil on vaja nii suuremaid kui väiksemaid tootjaid, et sektori suutlikkus varustada eestimaalasi kodumaise sealihaga kasvaks. Sealihasektori elujõust sõltub otseselt ka kodumaise söödatööstuse ja teraviljakasvatuse käekäik.Möödunud aasta lõpu seisuga kasvatati Eestis Statistikaameti andmetel 265 400 siga, mida on võrreldes 2012. aastaga ligi 110 000 sea ehk 29% võrra vähem. 2016. aastal toodeti Eestis 42,7 tuhat tonni sealiha (15% vähem kui aasta varem) ning EPKK hinnangul langes sealihaga isevarustatuse tase 80-85% peale.\nKonverentsi ettekanded leiad EPKK kodulehelt.


Mis on prl_cc.exe?\nPrl_cc.exe protsess Windows Task Manager'is\nParallels Control Centerina tuntud protsess kuulub Parallels Holdings, Ltd. ja selle sidusettevõtete tarkvarale Parallels Tools.\nKirjeldus: Prl_cc.exe pole Windowsi OS-i jaoks hädavajalik ja põhjustab suhteliselt vähe probleeme. Prl_cc.exe asub alamkaustas "C: \_ Program Files (x86)" - enamasti C: \_ Program Files (x86) \_ Parallels \_ Parallels Tools \_ . Windows 10/8/7 / XP teadaolevad failisuurused on 175 240 baiti (33% kõigist esinemistest), 179 912 baiti või 176 872 baiti.\nProgrammil pole nähtavat akent. Fail on Verisign-allkirjastatud fail. Failil on digitaalallkiri. Fail ei ole Windowsi süsteemifail. Saate selle programmi desinstallida juhtpaneelil. Protsess laaditakse Windowsi alglaadimisprotsessi ajal (vt registrivõtit: MACHINE \_ Run). Seetõttu on tehniline turvalisuse reiting 19% ohtlik, kuid lugege ka kasutajate ülevaateid.\nTähtis: mõni pahavara maskeerib ennast nimega prl_cc.exe, eriti kui see asub kaustas C: \_ Windows või C: \_ Windows \_ System32. Seetõttu peaksite oma arvutis kontrollima prl_cc.exe protsessi, et näha, kas see on oht. Teie arvuti turvalisuse kontrollimiseks soovitame turvaülesannete haldurit . See oli üks Washington Posti ja arvutimaailma populaarseimaid allalaadimisvalikuid .\nPuhas ja korras arvuti on prl_cc-ga seotud probleemide vältimise põhinõue. See tähendab pahavara skannimist, kõvaketta puhastamist, kasutades 1 cleanmgr ja 2 sfc / scannow, 3 desinstallida enam neid programme, mida te enam ei vaja, Autostarti programmide kontrollimist (kasutades 4 msconfig) ja Windowsi 5 automaatse värskenduse lubamist. Ärge unustage alati perioodilisi varukoopiaid teha või vähemalt taastamispunkte seada.\nPrl_cc.exe protsessi arvutis analüüsimisel on abiks olnud järgmised programmid: Turbeülesannete haldur kuvab kõik töötavad Windowsi ülesanded, sealhulgas manustatud varjatud protsessid, näiteks klaviatuuri ja brauseri jälgimine või Autostarti kirjed. Ainulaadne turvariski hinnang näitab protsessi tõenäosust nuhkvara, pahavara või troojalasena. B Malwarebytes Anti-Malware tuvastab ja eemaldab kõvakettalt magava nuhkvara, reklaamvara, troojalased, võtmelogijad, pahavara ja jälitajad.


Kaugõpe Disain BA Venemaa - BA 2021\nKaugõpe Disain bakalaureuseõpe - leia info Venemaa ülikoolide kohta siit!\nDisainiõpingud võivad olla oluliseks baasiks rõivaste disaineritele, linnaplaneerijatele, maastikuarhitektuuridele ning tooteuurijatele. Programmi kursused aitavad tudengitel oma õpitud teadmisi rakendada disaini uutes valdkondades, nagu näiteks kaasaskantav tehnoloogia.\nKaugõpe õppimisvõimalused Venemaa - leia endale sobiv Disain programm! Säästa aega ja võta ülikooidega otse ühendust!\n1 Tulemused Disain, Venemaa, Kaugõpe Filter


Millist lõnga eelistad?\nMillist lõnga eelistad?(Vali mitu)\nSuvel puuvill, talvel vill\nKokku Hääli : 261\nLillyS Laup 21 Aug 2010, 04:10\nMillist lõnga ostad enamasti ja millist üldse väldid?\nKa sobib eesti villane või eelistad väljamaiseid?\nKas oled naturaalsete fänn või meeldivad kunstlõngad...\nRe: Millist lõnga eelistad?\nTirtsukas Laup 21 Aug 2010, 07:18\nSuvel puuvill, talvel vill.\nNaudin ka eesti villast, aga päris kampsunit pole sellest lõngast kunagi kududa tahtnud, just tema kareduse pärast\nAastaid tagasi ma tõesõna ei vaadanud lõngavööd ja ostsin värvi järgi. Nüüd olen teadlikum, tänu netile, mitte koolile kus käisin 2 aastat(olen ju paberitega käsitööline+õmbleja :168: ), ja alati vaatan lõnga koostist.\nSussukas Laup 21 Aug 2010, 07:48\nMina eelistan Raasiku villast. Ja pole ta nii kare midagi. Puuvillasteks kasutan kaltsuka kampsuneid.\ntrinsu Laup 21 Aug 2010, 08:36\nKunstlõngu üldiselt väldin. Suvel kasutan tõepoolest enamasti puuvillast, kuigi tuleb ette ka erandeid. Sallidesse meeldib enim punuda siidi-mohäärisegu lõnga. Talvemütside puhul meeldib väga kasutada alpakat jne. Lastele kududes-heegeldades ei kasuta kunagi kunstlõnga, seda ka mänguasjade puhul.\nhärm Laup 21 Aug 2010, 16:11\nmina eelistan ka üldiselt naturaalseid lõngu (vill ja puuvill), aga kasutan ka segusid, kui seal on suurem jagu vill. Päris akrüüli ikka väldin, kuigi ka seda on vanemast ajast koju jäänud.\nKaisukas Laup 21 Aug 2010, 17:57\nma kasutan täpselt vastavalt vajadusele ja esemele:\nkampsuniteks villasemaid, topideks-pluusideks ja ka mütsikesteks puuvillast (või segu). mänguasjadeks (või nt kerilaua koti jaoks) sobib ka akrüül kenasti.\nLillyS Laup 21 Aug 2010, 18:24\nMind hakkab järjest rohkem huvitama, miks paljud väldivad akrüüli?\nMa ise olen järjest rohkem selle fänn, kuna ei saa midagi tavavillast kanda ja eriti mänguasjadeks ja laste riieteks tundub mõnus ja soodne olevat.\nAkrüül on mõnusalt pehme ja soe ja kui kogemata pesumasinasse visata, siis on pärast veeel midagi kanda.\naet10a Laup 21 Aug 2010, 19:48\nMina just ei raatsi puhast sünteetikat osta - teed suure töö kudumisel ära ja pärast on topiline. Soodne küll aga läheb ruttu koledaks. Kuigi ilmselt on ka need lõngad erinevad. Vaatan ikka, et mingi % oleks villa sees.\nTirtsukas Laup 21 Aug 2010, 21:17\nMinul kah akrüüliga sellelaadsed kogemused, et kood ilusa asja ja paari kandmise järel kudum topiline ja no peale pesu vahest ikka nii annab oma kohevust ära, et kole kohe. Villase+.....segu lõngaga pole seda veel juhtunud :168:\nrion Laup 21 Aug 2010, 21:36\nEks paljud eelistavad akrüülikaid nende odava hinna pärast.\nTavaliselt ju on need lõngad tunduvalt kallimad, mis naturaqalsed on. Kahjuks-kahjuks...\nAga mispärast on akrüülikatel selline "paha" kuulsus?\nMulle endale ei meeldi nt see, et mõni hakkab peale pesu krudisema. Mõni läheb ruttu topiliseks.\nMida arvate Novita lõngast Helen?\nOlen seda mõned korrad kasutanud - vist ei lähe väga topiliseks ja õnneks peale pesu ei krudise ka.\nhärm Laup 21 Aug 2010, 21:49\nminul on ka akrüüliga krudisemise ja topilisuse kogemus. vähemalt 20% peaks ikka villa sees olema, siis võiks kasutada, aga eelistan nüüdseks siiski juba suurema villaprotsendiga lõngasid.\nKaisukas Püh 22 Aug 2010, 14:43\nmulle meeldib see lõng tänu erksatele ja selgetele värvide on nad ülihead mänguasjadele. muudeks asjadeks polegi seda kasutanud\nmaasikmamm Püh 22 Aug 2010, 15:12\nMa heegeldasin Helenist koti. Tulemus on super! Välja ei veni ning kannatab palju. Mänguasju olen ka teinud.\nDrex Püh 22 Aug 2010, 22:22\nMa väldiks igasugused üliodavad akrüülid. Lihtsalt ei tasu neist miskit head teha. Samas, kui tahta teha 2-3x lõngast lösupatju, siis võib küll.\nTäna just vaatasin Veimevakas 100% akrüül lõnga Armas ja pehme oli, ei krudisenud, ega miskit, aga hetkel ei saanud rahakotiga kokkulepet\npagan, kuis mulle tegelikult see lõng meeldib\nPostituste arv : 3406\nrion Püh 22 Aug 2010, 22:40\nMa tegin lapsele sellest lõngast (sama värv) Hello Kitty mütsi. Nüüd peaks teisele ka tegema.\nNuksu Püh 22 Aug 2010, 23:13\nMina väldin ka puhast arüüli, just selle pärast, et see läheb natukese aja pärast koledaks, samas nt puuvillasega koos on ta väga hea.\nJärjest enam kasutan just segu lõngasid, sest neil on tekstuuri ja värvi.\nannero Esm 30 Aug 2010, 19:42\nVarasematel (ammustel) aastatel polnud valikut - maavillane ja kogu lugu. Värvi valisid ka ise, aga välja tuli värvipotist sageli midagi muud Eriti põnev oli taimedega värvimine...\nTuru ja piiride avanedes esimesed ja odavaimad olid akrüülllõngad, ilusad värvilised ja värvikindlad, aga... oh kuidas osad vormist välja kippusid venima, ja teised tuimaks ja krudisevaks läksid pesuga.\nSegulõnga ei põlga, sageli neil hoopis paremad omadused, kui üksi naturaalkiul, muidugi sõltub, milleks lõnga vaja. Ostes usaldan oma meeli - paitan põske ja veeretan ja näpin ikka tükk aega lõngatokki ja mõnus emotsioon paneb mõnikord arutuid ostusid tegema\nLillyS Reede 03 Sept 2010, 00:49\n@annero kirjutas: ... Ostes usaldan oma meeli - paitan põske ja veeretan ja näpin ikka tükk aega lõngatokki ja mõnus emotsioon paneb mõnikord arutuid ostusid tegema\nMa ei usalda enam oma meelt, mis ytleb: oeh, kui mõnus lõng, ostame, ostame... . :irv:\nMaadlipreili Nelj 07 Okt 2010, 22:03\nMina olen siiani ka villase lõnga fänn olnud, lambavill, meriino, alpaka. Siis aga hakkasin lugema kusagilt netist lõnga võrdlusi ja kunstkiude ( ka akrüüli) kiideti just seetõttu, et lisab villasele vastupidavust. Okei, arutasin sõbrannaga, kes ka käsitööhuviline ning selgus, et temagi kunsti ei pelga. Ostsin segulõnga 50% vill/ 50% akrüül. Puht prooviks. Tegin kätised ( nagu ikka ). Pesen alati korra ka oma kudumi läbi, ühtlustab kudet ja saan ilusa vormi anda. Siinkohal nägingi esimest eelist puhta villaga võrreldes: rätikkuiv kätis ei vajand praktiliselt mingit "kujusse" sätitamist, villane kudum on suht omadega puntras, peale märjaks tegemist ja vajab ilusa vormi võtmiseks veits sätitamist. Miinuspooleks loen selle, et minu kätel ei olnud mugav, kui see lõng näppude vahelt läbi jooksis, kuidagi paha tunne oli. Kätiste kasutamine jääb kellegi teise kanda ja seetõttu ma vastupidavus võrdlust tuua ei saa. Veel kirjutati, et akrüül sobib hästi allergikutele.\nise painan siin pead, mis lõngast lapsele soe kaelussall kududa, lambavill ilmselt kippub torkima. Meriinosid olen vaid väga peenikesi näinud. Ootan ses küsimuses ettepanekuid.\nLillyS Nelj 07 Okt 2010, 22:08\nMeriino on lapsele parim, võta vajadusel kasvõi kahekordselt.\nanniqa Reede 08 Okt 2010, 09:18\nMina kudusin lapsele kaelussalliks kaks lõnga kokku: sinine akrüül ja valge oli 80% angoora ja 20% meriinot. Väga hea kooslus ja peab päris hästi vastu\nProoton Reede 08 Okt 2010, 10:01\nEelmisel nädalala sain MerinoExtraFine´i katsuda- see on küll piisavalt jäme ja pehme. Vabade finantside tekkimisel kavatsen ka seda soetada Liannis on sarnane Superwool aga MerinoExtraFine on minu arvates pehmem\ntiina Teis 12 Okt 2010, 12:06\nMina ei oskagi öelda millist eelistan, see sõltub nii paljudest asjadest.\nÜleüldse on mõnus kandmiseks midagi naturaalset, aga kui teha sokid/kindad puhtast villast või puuvillasest siis on need korraks vaid. Siin oleks vaja segulõnga.\nEesti maavillane on muidugi ilus ja soe kampsuniks, aga otse ihu vastu ei taha seda panna.\nNeed väljamaa lõngad, naturaalsed ma mõtlen, on muidugi enamasti hästi pehmed ja neist saab kududa väga ilusaid ja ihusõbralikke asju. Paraku, aga mida mõnusam lõng siis enamasti ka seda suurem hind.\nSamas umbes aasta tagasi kudusin ühele tuttavale puht sünteetikast kampsiku (lõnga nimi oli vist Helen) Kududa oli täiesti mõnus ja välja tuli ka päris ilus. Tema kannab siiani, on rahul ja topiliseks või vormist välja ei ole see kudum tal ka läinud. Ma arvan et see ei ole eriti soe, aga oleneb otstarbest ju.\nMinu enda kõige hingelähedasemad lõngad on Raasiku värviüleminekuga lõngad. Ma võiksin neist lõputult kududa ja seda värvide ilu imetleda. Need on aga puht sallilõngad. Saab teha ka kena kampsuni (mis on suhteliselt kare), aga sokkides ei paista lõnga ilu välja. Tegelikult lummavad mind selle lõnga juures värvid.\nKogu selle pika jutu mõte on tegelikult selles, et mina ei oskagi eelistust märkida. See sõltub sellist mida ma kuduma hakkan - mis lõng selleks soibib, kes eset kandma hakkab - millist materjali ta saab kanda ja ka sellest millised on rahalised võimalused.\nKüll tuli pikk jutt\nAngela Teis 12 Okt 2010, 12:23\nMina pean tunnistama, et tänu sellele foorumile eelistan mina Dropsi lõngu\nLõngapoodi pole juba tükk aega sattunud.\nEks nende hulgast ole ka omad lemmikud tekkinud. Suvised topid Safranist tulid ülipehmed ja mõnusad. Väga meeldivad Fabel ja Alpaca, hetkel koon Nepalist ja tuleb paks ning soe ja mõnus talvine ese. Päris kõiki lõngu ei ole veel katsetanud ka.\nJutt ei ole küll päris teemasse, aga sellised eelistused ongi\nÜleüldiselt ei hooli üldse mitte akrüülist, ühe asja olen kudunud ja see oli ikka täielik ämber\nsokid11 Reede 29 Okt 2010, 10:33\nMul on kahtlane tunne, et olen Tirtsukaga ühes koolis käinud. Ega see kool ometi Pärnumaal ei asunud? Aga teemale pühendudes pean ütlema, et kuna olen enam sokipunuja siis kindlalt maavillane. Külmaroti varvastele sobib see ikka kõige paremini. Pealegi lammaste seas väikesed tutvused ka.\nKaelussall kaelus sall heegeldatud laste drops salakas lõng kudumine lanesplitter lõngapood jõulusalakas intarsia pitssokid twined beebitekk lõngavõlur kootud mustrid kampsun vest sokid salakudumine kirjatud kuidas haapsalu


Lõuna-Eesti Hooldekeskuse juhti kahtlustatakse soodustuskelmuses - Maaleht\nProkuratuur kahtlustab Eestisse mitmeid hooldekodusid rajanud Vambola Sipelgat soodustuskelmuse toimepanemises, mis seab ohtu Võisiku hooldekodu elanikele uute kodude tähtajaks valmimise.\nKosel, kus peaksid juba kerkima kodud psüühiliste erivajadustega inimestele, on maa sisse paigaldatud ainult majade tehnovõrgud. SVEN ARBET\n“Kuna läbi on viidud alles esimesed ülekuulamised, ei ole uurimise huvidest lähtuvalt võimalik rääkida veel konkreetsetest rahasummadest,” ütles Lõuna Ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Marge Püss.\nKahtlustus on peale Vambola Sipelga esitatud veel kahele inimesele, kelle nimesid ei avalikustata, ja see puudutab investeeringutoetuse taotlustega seonduvat.\nVambola Sipelgale, õigemini küll Lõuna-Eesti Hooldekeskuse aktsiaseltsile eraldati Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ligemale 6,45 miljonit eurot, et ehitada Jõgevamaal asuvas Võisiku Kodus elavale 240-le psüühilise erivajadusega elanikule uued mugavamad eluasemed mitmes Eesti paigas.\nRahandusministeerium on maksnud Vambola Sipelga juhitavale Lõuna-Eesti Hoolde-keskusele ERFi toetusrahast välja kümnendiku – 646 018 eurot. Esimesed majad – kaks Harjumaal Kosel ja üks Tartumaal Rahingel – peavad valmis saama juba tuleva aasta 1. aprilliks. Prokuratuuri uurimise tõttu on see tähtaeg küsimärgi all, sest rahandusministeerium on peatanud edasiste summade väljamaksmise.


Kuidas flirt poolt Katsetamisnõuetele - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas flirt poolt Katsetamisnõuetele\nTekstisõnumid on kiire ja peaaegu pingutuseta kommunikatsiooni meetod.Sõltuvalt kiirust oma pöidlad, võite võtab välja flirty teksti poiss või tüdruk sulle meeldib mõne sekundi jooksul.Sõita ettevaatlikult, sest see kiirus võib töötada ka sinu vastu.Ilma võime kuulda hääletooni, flirtivad tekstisõnumeid saab kergesti valesti ebaviisakas või solvav, eriti kuna meestel ja naistel on enamasti teistsugused side stiile.Kui teostatakse õigesti, saate testida flirt vetes magusa tekstisõnumeid.\nPick aja, mis sobib keda tahad flirtida.Ärge tekst on liiga hilja öösel;peale selle taktitu, võib ta saada idee, et sa oled lihtsalt igav või oodata diskussiooni tekitada füüsilist sattuda.\nMõtle hoolikalt vibe soovite kujutada sõnumis enne kui alustate tippimist.Tekstisõnumid võivad põhjustada vastuolulisi märke, et otsustada, kas soovite flirt delikaatselt või rohkem otse.\nVõtke aega ja kirjuta välja mõra line, nagu lihtsalt paludes teda, kui ta teeb või\nütleb talle, et ta on oma arvamus.Säästa ennast teksti seotud piinlikkust korrektuur tahes juhusliku õigekirjavead ja topeltkontrolli saadate see õige inimene.\nkasutamine õigekirja ja kirjavahemärke.Õigekirjavead ei saa sind tunduda harimatu ja võib teha oma kiindumuste üleolevalt teile.\nootama vastust enne saatmist teise tekstiga.Ärge saatke korrata tekstisõnumeid küsitakse, kas ta on seal;kui ta ei vasta, ta võib olla hõivatud, ei saanud teksti või ei taha flirtida tagasi.Õnneks tagasilükkamise üle Tekst võib olla lihtsam käsitleda kui näost-näkku tagasilükkamist.\nhoogu maha ja kujutada oma ideaalse vestlust oma purustada enne vastamist.Ilu texting on, et saate "külmutada aega" ja mõelda, kuidas sa tahad ära tulla, selle asemel, et panna kohapeal.Alati võtke aega enne saatmist teksti.\nVältida üks sõna teksti vastuseid.See võib tunduda teile huvitu, nii et oodata, kuni sa arvad midagi muud öelda enne vastamist.\nLõpeta, kui oled käia ja lõpetada vestlust hea märkus.Ärge oodake, kuni olete mõlemad otsa asjad teksti kohta või vestlus lõpeb kohmakalt.\nMõned mobiiltelefonid on väiksem summa tähed või sõnad, mida nad saavad näha, et vältida sõnumite saatmist üle kahe lühikesi lauseid kaua juhuks oma telefoni ei kuvata pikemaid sõnumeid.\nVältige sarkasm või kuiva huumorit üle tekstisõnumi, sest tihti tuleb üle kui külm või ebaviisakas.\nei avalda mingisugust intiimne või isiklikke läbi teksti - nad võivad kergesti sattuda valedesse kätesse.


Jykä töine suvi - Lemmy\nJykä töine suvi\nAsfaldilõikur Jykä intensiivne tööhooaeg Soomes on alanud ja kestab kuni detsembrini.\nMõnikord läheb Jykä koos sama suurte töökaaslastega ka Rootsi või Baltimaadesse. Samuti on ta korra käinud tööreisil Taanis. Tänavu veedab Jykä aga kogu aasta Soomes. Aprillis alanud esimesel töökuul töötas Jykä 24/7 Helsingi lennujaama 1. maandumisrajal. Seejärel mitmel väiksemal objektil Soome eri paigus.\nJuuli keskel naasis Jykä nädalaks, et 1. maandumisraja projekt lõpetada. Selle jooksul lõikasid tema ja ta kolleegid kokku üle 100 000 tonni asfalti enam kui 50 hektari suuruselt alalt, et teha ruumi uuele asfaldile. Lõikamissügavus ulatus 5–15 sentimeetrini, sõltuvalt struktuuri seisukorras, ja kiirus jäi vahemikku 10–25 meetrit minutis.\nKokkuvõttes on tänavune hooaeg Jykäle töine. Tema kalendris on nii linna- kui ka maapiirkonnas tehtavaid töid. Linnatänavaid lõigates on Jykä harjunud kaevude, torude ja muude takistustega, mis tema tööd pisut aeglustavad. Kogenud professionaalina püüab Jykä seda arvesse võtta ja jätab kalendrisse piisavalt ruumi, ent mitte minutitki liiga palju.\nSaksamaal sündinud Jykä aktiivne tööiga jätkub vähemalt kuni tema 10. sünnipäevani, kui teda kõigil objektidel hästi koheldakse ja hooaegade vahepeal korralikult hooldatakse. Jykä suudab lõigata kuni 35 sentimeetri sügavusele; sel juhul on kiirus 2–5 meetrit minutis.\n6 inimesele meeldib see


Osaline tööaeg soodsamaks\n13. juuni 2010 kell 21:00\nRiigikogu on kiirkorras valmis seadustama osalise tööajaga madalapalgaliste töökohtade sotsiaalmaksu alandamise, mis kehtiks küll vaid pikaajaliste töötute palkamisel. Rahanduskomisjoni ettepanekul peaks riigikogu seaduse vastu võtma 16. juunil ja kehtima hakkab maksualandus juba 1. juulil 2010.\nPaljudes Euroopa riikides on osaline tööaeg küllaltki populaarne. Eestis on selle kasutamine tööandjale kulukas, kuna sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär on võrdne alampalgaga. See on praeguses keerulises majandussituatsioonis pannud paljud tööandjad esimesena koondama osalise tööajaga töötajaid. Probleemiks on ka laialdasem ümbrikupalkade maksmine ning muud maksudest kõrvalehoidmise viisid.\nNii on paralleelselt tulnud Keskerakonnalt ja valitsuselt seadusemuudatused, mille eesmärk on väiksepalgaliste osalise tööajaga töökohtade maksukoormuse kergendamine.\n1. jaanuaril 2009 tõusis väikesepalgaliste, osalise tööajaga töötavate inimeste pealt makstav sotsiaalmaks märgatavalt. Kui 2008. aastani oli sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär 2700 krooni, millest minimaalne sotsiaalmaks oli 891 krooni, siis nüüd on arvutuste aluseks miinimumpalk 4350 krooni. Seega praegu on minimaalne sotsiaalmaks 1450 krooni.\nValitsus on tulnud välja ettepanekuga, et alates 1. juulist saab vähemalt 6 kuud töötu olnud inimese palkamisel madalapalgalisele tööle maksta sotsiaalmaksu temale tegelikult makstud tasult. Soodustus kehtib aasta.\nParaku neid inimesi, kellel juba on töö, valitsuse seaduseelnõu ei aita. Valitsuse sotsiaalmaksu muudatuse eesmärk on kaasa aidata pikaaegsete töötute tööjõuturule tagasitoomistele. Ametliku töötustatistika järgi otsib praegu 41 900 inimest tööd üle kuue kuu.\nEri huvirühmad, näiteks Eesti Tööandjate Keskliit või maksumaksjate liit, on öelnud, et nad tervitavad sellist tegevust. Samas leiavad mõlemad, et erandit ei tuleks teha üksnes pikaajalistele töötutele, vaid ka neile, kes juba töötavad osalise tööajaga - nii saaks neid töökohti säilitada. Selles seisnes ka Keskerakonna seaduseelnõu erinevus valitsuse omast.\nKeskerakonna idee, mis on riigikogu menetlusest välja hääletatud, laiendas maksualanduse nii praegu töötavatele madalapalgalistele kui ka füüsilisest isikust ettevõtjaile.\nValitsus kritiseeris seda mõtet, öeldes, et maksualandus läheb riigile liiga kalliks maksma, ning hindas, et FIEde ja tööl olevate inimeste kaasamine teeks kulutused riigi jaoks viiskümmend korda kallimaks.\nKuu aja taguse seisuga oli äriregistrisse kantud 38 729 FIEt. Maksu- ja tolliameti andmeil oli nende seas neid, kes möödunud aastal on vähemalt ühe kuu eest maksnud sotsiaalmaksu, napilt üle 20 000.\nKeskerakond alandaks lisaks FIEdele sotsiaalmaksu ka tööl olevatele 18 000 osalise tööajaga töötavale inimesele. Selleks on vajadus, kuna vastasel juhul osutub näiteks praegu koristajana töötava inimese palgalhoidmine märksa kallimaks kui tema asemele uue inimese palkamine.\nValitsuse seadusmuudatus aitab väheseid, samuti ei tee see osalist tööaega Eestis populaarsemaks. Ent iga algatus, mis aitab vähendada tööpuudust, on väärt toetamist. Nagu ka see sotsiaalmaksu alandus, mis on kergenduseks inimestele, kes on valmis tööle asuma, kuid pole vaatamata pikkadele otsingutele senimaani tööd leidnud.\nSee on olnud juba sajandeid huviorbiidis, et kuidas ja millest edukus ning saavutused sõltuvad. Kõik on teadus! Nii nagu matemaatika on teadus, nii on ka äritegemine teadus, nii nagu matemaatika põhineb kindlatel alustel, nii põhineb ka äritegemine oma kindlatel alustel. See ei ole midagi uut.\nMullune võitja säilitas tänavu liidripositsiooni, ent esikolmikusse jõudis ka üks uustulnukas ning esikümnesse pääses hulk ettevõtteid eelmise aasta TOPi teisest kümnest, kirjutab IT-uudiste teemaveeb.


10 võimalust alandada kõrget vererõhku ilma ravimeid – Jeraldo\n10 võimalust alandada kõrget vererõhku ilma ravimeid\nTehes neid 10 elustiili muutused, mida saab vererõhku alandada ja vähendada oma südamehaiguste riski.\nKui oled olnud diagnoositud kõrge vererõhk, siis võite olla mures ravimeid, et tuua oma numbrid maha.\nLifestyle mängib olulist rolli ravivad oma kõrge vererõhk. Kui teil edukalt kontrollida oma vererõhku tervisliku elustiili, siis võiks vältida, edasi lükata või vähendada ravimi vajadus.\n1. Kaota liigsed kilod ja vaadata oma vöökohale\nSiin on 10 elustiili muutused, mida saab teha, et vähendada oma vererõhku ja hoida seda all.\n2. Teostada regulaarselt\nVererõhk on sageli suurendab kehakaalu suurenedes. Ülekaalulisus võib põhjustada ka häiritud hingamine magades (uneapnoe), mis omakorda tõstab vererõhku.\nKaalukadu on üks kõige tõhusam elustiili muutusi kontrollida vererõhku. Kaotanud vaid 10 naela (4,5 kg) aitab vähendada vererõhku.\nLisaks kadumas naela, siis üldiselt peaks ka silma peal hoida oma vöökohale. Kes liiga palju kaalu ümber oma talje võib panna sind suurem risk kõrge vererõhk.\n3. Söö tervislik toitumine\nMehed on ohus, kui nende vööümbermõõt on suurem kui 40 tolli (102 cm) .; Naised on ohus, kui nende vööümbermõõt on suurem kui 35 tolli (89 cm).\nNeed numbrid varieeruvad etnilisi rühmi. Küsige oma arstilt terve vööümbermõõt teile.\nRegulaarne kehaline aktiivsus – vähemalt 30 minutit kõige rohkem päeva nädalas – võib alandada vererõhku 4-9 millimeetrit elavhõbedasammast (mm Hg). Oluline on olla järjekindel, sest kui sa lõpetada teostamise teie vererõhk võib taas tõusma.\nKui teil on natuke kõrge vererõhk (prehypertension), harjutus aitab teil vältida arendada täis puhutud hüpertensioon. Kui sul on juba hüpertensioon, regulaarne füüsiline aktiivsus võib tuua vererõhku alla ohutumale tasemele.\nParim liiki kasutada vererõhku hulka kõndimine, sörkimine, jalgrattasõit, ujumine või tantsimine. Harjutamiseks ka aitab alandada vererõhku. Rääkige oma arstiga, arendades treeningprogrammi.\n4. Vähendada naatriumi oma dieeti\nSöömine toit, mis on rikas täisteratooteid, puuvilju, köögivilju ja madala rasvasisaldusega piimatooteid ja skimps küllastunud rasva ja kolesterooli võib alandada vererõhku kuni 14 mm Hg. See toitumise kava tuntakse Dieet Approaches to Stop hüpertensioon (DASH) toitumine.\nSee ei ole lihtne muuta oma toitumisharjumusi, kuid neid nõuandeid, võite võtta tervislik toitumine\nIsegi väike vähenemine naatriumi oma dieeti võib vähendada vererõhku 2 kuni 8 mm Hg.\nMõju naatriumi tarbimist vererõhule varieerub inimeste rühm. Üldiselt piirata naatriumi alla 2300 milligrammi (mg) päevas või vähem. Väiksemat naatriumi tarbimist – 1500 mg päevas või vähem – sobib inimestele suurema soola tundlikkus, sealhulgas\nEt vähendada naatriumi oma dieeti, leiavad need nõuanded\nAlkohol võib olla nii hea ja tervisele kahjulik. Väikestes kogustes võib see potentsiaalselt alandada vererõhku 2 kuni 4 mm Hg.\n5. Vähendage alkoholi juua\nAga et kaitsev toime kaob, kui sa jood liiga palju alkoholi – tavaliselt rohkem kui üks juua päevas naistele ja meestele vanemad kui 65 aastased või rohkem kui kaks päevas meestel vanuses 65 ja nooremad. Üks jooki võrdub 12 untsi õlut, viis untsi veini või 1,5 untsi 80-proof likööri.\nJoomine rohkem kui mõõdukas koguses alkoholi võib tegelikult tõsta vererõhku mitmeid punkte. Samuti võib vähendada tõhusust vererõhuravimid.\nPrevious Previous post: alli: kasutusalad, annuse & kõrvaltoimeid info\nNext Next post: abakaviiri, dolutegravir ja lamivudiini (suukaudne) ettevaatusabinõud


Brexit ei peleta Eesti ettevõtja ärihuvi\n7. oktoober 2016 kell 6:30\nSuurbritannia otsus Euroopa Liidust lahkuda ehk Brexit on seni Suurbritanniaga äri ajavaid Eesti ettevõtteid esialgu mõjutanud peamiselt naela kursi järsu kukkumise kaudu.\nEnamus Suurbritannia turu kasuks rääkivaid argumente on aga jätkuvalt jõus ning turg jääb ahvatlevaks ka siis, kui riik moel või teisel Euroopa Liidust lahkub. „Huvi on jätkuvalt suur,“ kinnitas EASi esindaja Suurbritannias Andreas Heiki Pant.\nMõnes sektoris, nagu finantsteenused, võib Brexitist avaneda Eesti jaoks hulk uusi võimalusi, usub Briti-Eesti Kaubanduskoja juhatuse esimees James Oates. Oatesi arvates on Tallinnal head väljavaateid maailma finantskeskuste pingereas viiendast kümnest ülespoole kerkida.\nKui Suurbritannia Euroopa Liidu ühisturult lahkub ja finantsettevõtted kaotavad vaba juurdepääsu kõigi liikmesriikide turule, saab Eesti e-residentsuse ja küberruumi vahendusel pakkuda lahendusi, mis ei sunniks finantsasutusi oma töötajaid Londonist mandrile kolima, rääkis Oates Suurbritannia turule pühendatud Swedbanki seminaril.\nSee säästaks hulga raha ja võiks aidata leida lahkemat vastuvõttu, kui ei minda otse sellise jutuga nagu Saksamaa, et tooge finantssektori töökohad Frankfurti üle.\nOates tõi näiteks kliiringu eurodes. Vastavad osakonnad oleksid jätkuvalt Londonis, kuid kliiring toimuks küberruumi kaudu Eestis. „Kui võtta üks suur varahaldur nagu BlackRock, tähendaks see kliiringut tehingutele väärtuses ligi pool triljonit. See on väga palju raha, ehkki moodustab kogu tehingute mahust vaid murdosa,“ rääkis Oates.\nIse tuleb minna pakkuma\nNovembris kavatseb Briti-Eesti kaubanduskoda korraldada äridelegatsiooni Cambridge’i, kus on vilgas start-up-keskkond, ja Londonisse, et Brexitist avanenud võimalusi kombata. Kuna brittidel tuleb palju asju nüüd ümber mõelda ja teistmoodi teha, võivad paotuda nii mõnedki uksed, mis seni kinni on olnud. „See ei puuduta vaid e-residentsust, mitmeid asju tuleb hakata teistmoodi tegema,“ ütles Oates. Ja Eesti on end tuntuks teinud just uudsete lahenduste poolest.\nEASi esindaja Suurbritannias Andreas Heiki Pant ütles, et pangandusteenuste pakkuja Monese on hea näide. Suurbritannias on pangakonto avamine keeruline, mispeale eestlaste loodud idufirma tõi turule uudse hõlpsa lahenduse.\nMoneset ennast mõjutab Brexit sel moel, et Suurbritannias väljastatud tegevusloast mandri-Euroopas toimetamiseks pikemas vaates enam ei piisa. “Kuigi Monese ei plaani hetkel peakontori asukohta vahetada, on meil Eestis juba olemas üksus, mille kaudu saame tulevikus ELi siseturul tegutseda,” ütles tegevjuht Norris Koppel.\nPant usub samuti, et e-residentsuse skeemil oleks võimalusi. „Tean, et e-residentsuse meeskond on välja töötanud sihtväärtuspakkumist, kuidas selleni jõuda,“ ütles ta. Miks täna veel lõplikke lahendusi pole, tuleneb sellest, et keegi veel ei tea, mis see Brexit on. Kui britid jäävad ühisturu osaks, ei juhtu midagi. Praeguse valitsuse seiskohtadest paistab, et mingid piirangud siiski tulevad, kuna Theresa May valitsus soovib kindlasti rännet Euroopa Liidust piirata. Saksamaa kantsler Angela Merkel ütles eile, et kõnelused ei tule kerged.\nFI juht Kilvar Kessler ütles, et Ühendkuningriigi reguleeritud finantssektor on „most welcome“ (väga teretulnud – toim.) Euroopa passi Eestist taotlema.\n„Reguleeritud finantsturul tegutsemisel (pea)kontoriga ja tegevusloaga Eestist on mitmeid tugevusi ja võimalusi: nt Eesti tulumaksusüsteem, Euroopa Liidu ülene tegevusluba, siinse asjaajamise digitaliseeritus ja lihtsus/selgus, meie finantsjärelevalve äriteadlikkus ja avatus dialoogiks turu osapooltega. Hiljuti avaldatud Nordea-DNB tehing seda kõike ka võib kinnitada. Hakkame nende taotlustega kohe pihta - meie finantsinspektsioonis oleme selleks valmis,“ kommenteeris Kessler.\nPotentsiaalse kasvuvaldkonnana pakkus Pant välja ka ehitussektori. „Brexit või mitte, ehitusturul on neil tohutu suur vajadus,“ ütles Pant. Aastas on vaja juurde ehitada 400 000 uut elamut, millest reaalselt ehitatakse vaid veerand. Sektorile on jälle uut raha eraldatud ning enam ei kaasata vaid suuri, vaid ollakse valmis kaasama ka väiksemaid arendajaid ja ehitajaid, rääkis Pant. „Brexiti järel taevas kokku ei vajunud, äri läheb edasi.“\nTegelikult võib Suurbritannias rääkida isegi optimismipuhangust. Räägitakse uuest algusest, ning rõhutatakse tahet Brexitist kindlasti edulugu teha.\nÄripäevaga suhelnud Suurbritannia turul tegutsevad ettevõtjad nimetasid peamise muutusena, mida Brexit nende jaoks kaasa on toonud, naela kursi järsku nõrgenemist. Eile lõi nael uue enam kui 31 aasta mõõnarekordi, kui mitmed suurpangad nagu Goldman Sachs oma sünged prognoosid avaldasid. Euro suhtes odavnes nael eile 0,6% ja kauples 1,13 euro tasemel.\nWendre läheb edasi, mitte tagasi\n„Meid mõjutab see väga otseselt,“ rääkis Wendre senine Suurbritannia kliendisuhete juht Rainer Toome. Niigi väiksed marginaalid on naela odavnemisest veelgi kokku kuivanud. „Tulevast aastast üritame kokkulepped euro peale saada. See võib halvendada konkurentsivõimet, kuid turult lahkumise plaane kindlasti ei ole. Järgmisena on kavas Suurbritannia turul juba oma kaubamärgiga välja tulla." Praegu on Wendre tooted müügis Aldi ja Argose ketis.\nNaela nõrkust kurtsid ka puidutoodete eksportijad AS Palmako ja AS Lasita Maja. Praegu jätkatakse referendumi järel aga paljus vanaviisi. Küll võivad muutused tulla, kui Brexiti mõju pikemas perspektiivis Suurbritannia majanduse kasvutempole pidurit paneb.


Kuidas vähendada Tartu ökoloogilist jalajälge? | Vabakund\nN 03.10.2013 09:50\nÖkoloogiline jalajälg annab meile ettekujutuse, kui suurt maa-ala on vaja inimese toimetamise ja sellega seotud asjade tekkimiseks, kasutamiseks ning käitlemiseks. Mõõtühikuks on globaalhektar inimese kohta aastas ja kõigi inimeste vahel jagatuna jätkuks praeguste arvutuste kohaselt planeedist Maa igaühele 1,8 hektarit.\nEestis elavatele inimestele kulub aga maad ligikaudu 7,9 hektarit ehk kui kõik maailma inimesed elaksid meie moodi, vajaksime rohkem kui nelja Maad. Arvutasin transpordi, eluaseme- ja tarbimisvajaduste järgi omaenda jalajälje suuruseks 4 globaalhektarit aastas. Kui aga toimetada pelgalt Eesti piirides siinse rahvaga, on meil siiski veel puhvrit – Eesti maismaa (eelkõige tema märgalad, metsa- ja põllumaad) võimaldab siinsel elanikul kasutada 9 globaalhektarit maad aastas.\nKuid nii tarbimisel kui ka reostusel on omadus levida, tundmata riigipiire ja Maa taluvusvõimet. Jättes selle tähelepanuta ja toimetades vaid Eesti või muu riigi piires, võib inimene oma tegevustega jõuda väga kergesti kriitilise piirini, kus reostus keerab Maa ökosüsteemi pea peale ja selle jätkuks ahenevad lõpuks ka tema enda tarbimisvõimalused.\nMina ja paljud teised ei soovi olla tunnistajaks, kui me kas teadlikult või seda teadvustamata ökosüsteemide hävimisele kaasa aitame. Ökoloogilise jalajälje järjepidev mõõtmine ja selle vähendamiseks vajalikud sammud on üheks võimaluseks, et hoida kontrolli all meie tegevuste mõju.\nEt mitte jääda liiga abstraktseks, toon näite Inglismaalt. Walesis paiknev 307 400 elanikuga Cardiffi linn hindas 2005. a oma elanike ökoloogilise jalajälje suuruseks 5,59 globaalhektarit inimese kohta. Arvutus andis ka tulemuseks, et Cardiff vajas kasutatud ressursside tarbimiseks endast 125 korda suuremat maa-ala. Jalajäljest suurema osa võtsid enda alla toit ja jook (24%), energia ja transport (kumbki 18%) ning taristu, eelkõige hooned (16%).\nEesmärgiga vähendada söömise ja joomisega seotud ökoloogilist jalajälge algatati tegevusi kohaliku puhta mahetoidu kasutuse suurendamiseks ja leiti, et ühtlasi aidatakse kaasa ka sealses piirkonnas töökohtade loomisele. Samuti hakati pöörama enim tähelepanu ühistranspordi arendusele, sest vaid 10% kogu linnaelanike liikumisest tehti busside või jalgratastega, selle osakaalu suurendamisel on aga oluline osa jalajälje vähenemisel.\nHoonestu puhul pandi rohkem rõhku energiasäästule (ja kulude kokkuhoiule), materjalidele ja nende keskkonnamõjude vähendamisele. Näiteks puitehitiste, sh kortermajade rajamine on kordi keskkonnasäästlikum võrreldes tavapäraste energiamahukate materjalidega (näiteks tsement). Tulemus ei avaldu üksnes energiasäästlikkuses, vaid ka nüüdisaegse ja keskkonnasäästlikuma linnakeskkonna loomises ning puitehitusalaste teadmiste ja toodete ekspordipotentsiaali suurendamises. Ka Rootsis on suuremate puitehitiste rajamisega juba algust tehtud, vt www.trastad2012.se/, miks mitte siis ka Eestis ja Tartus, kust Põhjariikidesse müüakse järjest rohkem puidust moodulmaju. Edaspidi avaliku raha eest rajatavate hoonete planeerimisel tuleb läbi kaaluda võimalus nende ehitamiseks kohalikust taastuvmaterjalist – puidust. Rootsi näitel ei pruugi puitmajad olla suhteliselt väikesed Supilinna elamud, vaid neid on isegi 8-korruselisi.\nKui käsitleda linnasisest transporti, peaksime hindama, millised on linnaelanike võimalused jala, jalgrattaga või bussiga jõuda nendele vajalikesse kohtadesse ning vältida planeeringuid, mis vaid suurendaksid linlaste vajadust sõita Tartu ühest äärest teiseni ja suurendada autokasutust. Leian, et kultuurilinnaku rajamine Raadile või äripindade intensiivne rajamine Ränilinna selle asemel, et rõhku panna kõiki keskele toova südalinna arendusse, pigem suurendavad transpordi koormust, aja- ja kütusekulu, mida kokkuvõtvalt iseloomustaks ka ökoloogilise jalajälje paisumine. Vastasel korral muutub kesklinn läbisõiduhooviks ja me ei saa seda nimetada tasakaalustatud linnaarenguks.\nSelleks, et Tartu linna ökoloogiline jalajälg saaks arvutatud ja tegevused selle ohjamiseks määratletud, on juba mõndagi tehtud. Tartu Ülikool on valmis saanud ökoloogilise jalajälje kalkulaatori http://jalajalg.positium.ee/, samuti saab eeskuju võtta Cardiffi linnalt www.cardiff.gov.uk/sustainabledevelopment ja erialavõrgustikelt http://www.footprintnetwork.org. Ökoloogilist jalajälge arvutamata puudub meil üks konkreetne mõõdupuu kodulinna keskkonnamõjude vähendamiseks ja selle vähendamiseks ette võetavate tegevuste hindamiseks. Olukorra kestmajäämine ei ole heade mõtete ja ülikoolilinna vääriline.


Õnnestub ka tankida. Kütus polegi siin nii odav, kui arvata võiks, diisel maksab 3,05 dirhami liitrist. Bensiin on, tõsi, odavam, jäädes sinna 1,5 dirhami kanti. Abu Dhabis pidi ka diisel väheke odavam olema Üks euro võrdub ca 4,5 dirhamiga..\nOma päevaplaani saame kenasti täidetud ja ööbimiseks otsustame sõita Emiraatide India ookeni poolsele küljele, lootusega leida sealt veidike privaatsemat mereranda aga see osutub naiivseks sooviks. Pigem vihma käest räästa alla. Satume hoopis mingit sorti pidustuste keskele. Käime ka kohalikus supermarketis, jäädes siingi Carrefourile truuks. Ostame õhtuks mõned õlled. 0,0 % loomulikult. Muud ju ei müüda… Ja hommikuks karbi mune. Et väljas juba pime siis pole enam ka kuhugi mujale aega sõita ja niisiis siiasamasse randa ka jääme.\nKohalike meelistegevus tundub olevat oma suurte dziipidega kõrbesse või mereranda piknikule sõitmine. Või niisama mööda luiteid ringi kihutamine, kas siis atv-ga või autode või bagidega.\nTuul on vali ja tahab telgi vägisi ookeani kanda, aga Mihkel päästab olukorra, seda küll ühe oma pläta kaotamise hinnaga. Otsustame eelarvelistest vahendites homme uued hankida.\nnovember 28, 2014 detsember 5, 2020 Toomas


Juhtkiri: kokkuhoid inimeste tervise pealt - Arvamus\nJuhtkiri: kokkuhoid inimeste tervise pealt\n6. november 2009, 0:34\nPraeguseks neli kuud kehtinud uus haigushüvitiste maksmise kord on jätnud selgelt oma jälje inimeste käitumisele. Võrreldes läinud aasta sama perioodiga on haiguslehtede arv vähenenud 57 protsenti.\nRiik on sellega kokku hoidnud üle 133 miljoni krooni. Kuid kas see on kokkuhoid, mille üle tasuks rõõmustada?\nOn ju selge, et haiguslehtede järsk vähenemine ei tähenda seda, et inimeste tervis oleks hüppeliselt paranenud, haigestumiste arv vähenenud ja need juhud, kui suuremate spordivõistluste ajal haigestunute hulga kasvu võis täheldada, hoopis lakanud.\nPõhjus on muus. Ehkki haigekassa esindaja leiab, et peamine muutus puudutab haiguslehtede liiga kergekäelise küsimise-andmise lõppemist, võib muutuse taga näha ometi ka teisi põhjuseid. Selleks tuleb arvesse võtta aastaga muutunud olukorda nii töövõtjate kui tööandjate jaoks.\nTööandjate jaoks tähendas uus kord kohustust maksta ise haigushüvitist töötaja haigestumise neljandast päevast kuni kaheksanda päevani. See tähendab firmale võrreldes varasemaga rohkem kulutusi. Raha loeb aga firmaomanik praegu rohkem kui kunagi varem. Haigestumist tajub töötaja kui temale tehtavad kulutuste suurenemist, mis justkui tema positsiooni tööandja silmis kahjustab.\nLisaks tööandja survele, mis koondamishirmus töötajale sugugi ükskõik ei ole, on vähenenud ka summa, millega töötaja haigeks jäämise korral arvestada saab. Ajal, mil vähendatud palkade tõttu arvete maksmine niigi järjest valusamalt õlgadele rõhub, ei saa paljud inimesed endale haige olemist lihtsalt enam lubada. Nii jäävad inimesed koju, haiguslehele põdema vaid äärmisel juhul, kui muud moodi enam kuidagi ei saa.\nMillised tagajärjed on sel rahva tervisele pikemas plaanis, seda võib juba praegu oletada. Vaevalt et püstijalu ja tööl põetud viirushaigus või angiin – raskematest haigustest rääkimata – annaks pikemas plaanis tulemuseks tervisest pakatavad eestimaalased, kelle najal riiki ehitada või iivet suurendada.\nNüüd on küll kasutu meenutada, et just sellise olukorra tekkimist ennustas Postimees oma juhtkirjas enne uue haigushüvitise maksmise korra kehtestamist.\nPraegust võiks võrrelda sellega, kui kokkuhoidu taga ajades kaotataks või muudetaks tasuliseks tuletõrje väljakutse – raha jääks alles, kuid suitsevaid ahervaremeid ei jõuaks keegi kokku lugeda.\nEi pea olema hiromant, et ette näha – kokkuvõttes läheb olukorra parandamine hiljem ühiskonnale palju kallimaks kui kokkuhoid, mida uue haigushüvitise maksmise korraga saavutada sooviti.