Raudteevalitsuse villa taassünd Pärnu kesklinnas – Külauudised\nRaudteevalitsuse villa taassünd Pärnu kesklinnas\nRaudteevalitsuse Villa OÜ juhataja Vallo Palm, Mapri Ehituse tegevjuht Tarmo Roos, LVM Kinnisvara juhatuse liige Ingmar Saksing ja Pärnu abilinnapea Siim Suursild asetasid täna nurgakivi kapsli taastatava raudteevalitsuse villa vundamendi süvendisse.\nRadteevalitsuse villa sünnib taas. Foto: tõmmis kavandilt\nRaudteevalitsuse Villa OÜ juhataja Vallo Palm, Mapri Ehituse tegevjuht Tarmo Roos, LVM Kinnisvara juhatuse liige Ingmar Saksing ja Pärnu abilinnapea Siim Suursild asetavad nurgakivi kapsli taastatava raudteevalitsuse villa vundamendi süvendisse. Foto: Urmas Saard\n[pullquote]Olen käinud 15 aastat mööda Eestit ringi ja lõpuks olen jälle Pärnus tagasi[/pullquote]Enne tänase piduliku sündmuseni jõudmist tuleb meenutada, et möödunud sajandi kahekümnendatel ehitatud ja omaaegsele raudteevalitsusele kuulunud neoklassitsistlik juugendvilla väärinuks täielikku reustareerimist. Kinnisvarabuumi laineharjal omandas Lääne-Virumaa mees kõik Pikk 16 korteriomandid ja asus arhitektuuriväärtuslikku elamut omavolilist lammutama. Muinsuskaitseamet peatas lammutuse, kuid 2008. aasta 15. mail süttis kaunite dekoratiivkunsti elementidega hoone põlema. Uurimine tuvastas küll tahtlikku süütamise, aga süüdlast ei leitud.\nPraegune omanik otsustas Pika tänava kinnistul asunud endise raudteevalitsuse villa taastada ja siduda selle mõõdutundeliselt uue hoonestusega. Pärnakas Vallo Palm on hoone arendajana olnud seda meelt, et trööstitu olukord vajab suvepealinna südames muutust. Martensi maja ja uue bussijaama valmimine ning vana villa taassünd korrastavad tema sõnul kahtlematult suurt osa kesklinnas. „Päris suure katsumusega oli tegemist, aga ehitustööd sujuvad hästi ja hoone peaks valmima tuleva aasta maiks,” rääkis Palm.\n„Olen käinud 15 aastat mööda Eestit ringi ja lõpuks olen jälle Pärnus tagasi. Tore on olla kodulinnas ja siin ehitada,” kõneles võidukal kõlal Mapri Ehituse tegevjuht Tarmo Roos. „Mapris suhtutakse kõikidesse klientidesse kui kuningasse ja kui kästakse maa alla minna, siis lähemegi. Oleme leppinud Valloga kokku, et ei saada üksteisele kilomeetrite pikkuseid kirju. Kui vaja, helistame, saame kokku. Meie ülesanne on ehitus kevadeks üle anda ja teha seda hästi. Siinses regiooonis on see üks olulisemaid objekte.”\n[pullquote]Pärnu linn jäi eelmise masu ajal üsna õnnetult seisma[/pullquote]Pärnu abilinnapea Rainer Aavik meenutas, et neli aastat tagasi Pärnus ametisse asudes küsitud temalt, mida ta tahaks ära teha? „Vastasin, et Pärnu linn jäi eelmise masu ajal üsna õnnetult seisma. Nüüd, kui ettevõtjad on oma arengud siia suunanud, muutub kesklinn oluliselt. Sügisel ühendame Pika ja Laia tänava Aia tänava pikendusega.”\n„Kui praegu töötab Pärnus üle 60 inimese, siis 20 töötavad ainult kohaliku kliendi jaoks. Ülejäänud 40 teevad tööd Eesti, Baltikumi ja Rootsi klientide jaoks. Meie näeme oma majas, et paljud jõuavad ringiga Pärnusse tagasi või avastavad lihtsalt Pärnut kui üht põnevat ja elamisväärset paika. Ja meie tiim Pärnus muudkui kasvab, seepärast vajame tõepoolest uusi ruume,” rääkis Age Petter, Swedbanki kontorivõrgu juht. Petter hoidis käes tavalist pastapliiatsit ja selgitas, et praegu veel mõned inimesed annavad lepingutele allkirju käega kirjutades. „Aga mõnesaja aasta pärast ei tea ilmselt enam mitte keegi midagi pastakast,” arutles pangaametnik ja poetas ühe SWED kirjaga pastaka ajakapslisse.\nIngmar Saksing luges tänase Pärnu Postimehe esikülje lugu, milles kirjutatakse Balti keti moodustamise otsuse 30. aastapäeva tähistamisest ja poetas kohaliku lehe samuti ajakapslisse. Silindrisse rändasid veel hoone projekti joonised, Eesti Vabariigi 100. juubeli meene ja nimekaardid.\nHanereas suunduti mööda vundamendi kitsast vööd sammudes tänava serval oleva ümara vundamendi süvendi juurde, kus kapsel asetati avasse ja traditsioonilisel viisil said mitmed osalised kelluga mörti kapslile peale visata. Viimase silumise tegi Saksing.\nPostitatud 16/07/2019 17/07/2019 Autor Urmas SaardRubriigid Pärnu,PärnumaaSildid ehitus\nEelmine Eelmine postitus: Helen Lausma-Saare: Pärnu ja Balti kett võivad olla peaaegu sünonüümid\nJärgmised Järgmine postitus: Kukk Porthose suur Eesti ringreis jõudis finišisse


Pisike ja Pisut Segi: Olukorrast riigis - Tartus uputab\nKui sul on seal juba vaikne, siis meil Tallinnas usinalt tuiskab veel. Tihe horisontaalne lumi on märtsi lõpus muidugi üllatav. On oodata põnevaid päevasündmusi ilmselt :)\nTuiskab ikka siin ka, aga mitte nii hullusti horisontaalselt kui eile õhtul. Vähemalt fotokas ei saanud seekord üleni lumiseks.\nEks näis, mis õhtuks toimub.\nSiinkandis on olukord ka päris jube. Päris õnnis tunne on kodutööline olla. :P Kaasa mul igatahes jõudis tööle poole üheksa asemel pool kümme.\nMeil siin Tallinna külje all asuvas agraarlinnas tuiskab ka. Hommikul läksime linna kohe targu varakult, nii et hiljaks siiski ei jäänud. Aga koju tulles sumpasin isegi oma kontsasaabastega põlvini lumes:)\nIsver. Siin Connecticutis mul osad taimed koik rohelised ja puha. Plaanin kevadist akendepesu ja ootan mil kerge jakiga saaks valja. Aga teil ikka taiesti joulud....\nOle rahus, meil juba aknad paljudel kevadpesust läbi käinud. kevadjakigagi käidud korda paar. Aga loojal on eesti verd? Igatahes kui eestlane kirub, et talve ei ole, siis eestlane oma talve ka saab! Saab uhke talve nii, et mäletab ja räägib lastelegi. Mind ikka veel ei aja närvi... väga armas talvine olemine. Eile käisime mehega jalutamas... mina jalutasin ees ja tema järgi, sest kõrvuti ei mahtunud:D\nMeil ka krookused paar päeva tagasi juba peaaegu õitsesid ja tulbid olid ninad välja pistnud, aga võta näpust... ju siis tundsime sel aastal talvest nii puudust, et "halastati" :P


VIDEO | Tõsine õnnetus Portugali rallil: teelt välja kihutanud Ford Fiesta sõitis otsa kahele autole, kolm inimest said kergeid vigastusi - Auto/Moto\nVIDEO | Tõsine õnnetus Portugali rallil: teelt välja kihutanud Ford Fiesta sõitis otsa kahele autole, kolm inimest said kergeid vigastusi\n30.august 2020 15:34\nPortugalis toimuval Alto Tamega rallil kihutas võistlusauto sisse turvaalal seisnud kiirabiautole ja veel ühe ralli korraldusega seotud masinale.\nKohaliku meedia teatel said piloot ja kaardilugeja kergemalt, autole ette jäänud tuletõrjuja tõsisemalt vigastada. Sündmuspaigalt viidi Chavesi haiglasse nii tuletõrjuja kui ka veel üks kergemalt vigastada saanud pealtvaataja. Kiiruskatse, millel õnnetus juhtus, jäeti pooleli.\nAvariis osalenud Ford Fiesta R2 piloot oli britt Ruairi Bell kurtis avariijärgselt valu jalas, tema kaardilugeja Darren Garrod valu käes.\nRuari Belli masin sõitis väidetavalt võistlusrajalt välja piduriprobleemi tõttu.\nRuairi Bell on üles antud ka 2020. aasta Rally Estoniale. 2018. aastal osalest ta Lõuna-Eesti rallil.\nAlto Tamega ralli on Portugali autoralli meistrivõistluste neljas etapp.\nTäiendatud kell 15.34:\nPortugali väljaanne Observador kirjutas, et autole ette jäänud tuletõrjuja sai ka siiski ainult kergemaid vigastusi. "Läksin kohe Chavesi haiglasse olukorda kontrollima ning tuletõrjujal oli kerge haav mõnede marrastustega ning luumurd, aga õnneks on kõik korras ning teda ei tulnud teise haiglasse üle viia," rääkis ralli korraldanud klubi Clube Aventura do Minho president Nuno Loureiro.\nÜhtlasi teatasid korraldajad, et masinat juhtinud Bell ise siiski viga ei saanud ning kolm kergeid vigastusi saanud inimest olid tema kaardilugeja, tuletõrjuja ning üks pealtvaataja.\nVIDEO | Tõsine õnnetus Portugali rallil: teelt välja kihutanud Ford Fiesta sõitis otsa kahele...


Valik hügieenitooteid 3=4\nPetCity kindlustuse omavastutus 0 €\nValik tooteid hobusele ja ratsanikule -30%\nLemmikloomi tabandavad siseparasiidid ehk endoparasiidid võivad kahjustada looma tervist väga tugevalt ning mõned lemmikute siseparasiidid nakkuvad ka inimesele. Põhimõtteliselt võime siseparasiitidega saastunuks lugeda kogu pinnast ja mingil määral nakatunuks kõiki loomi. Parasiite on lihtsalt nii palju ning nad levivad väga paljude erinevate loomade vahendusel, mistõttu neist täielikult vabaneda on võimatu. Seetõttu on nii meie lemmikute kui ka meie endi tervise hoidmiseks oluline teha regulaarset siseparasiiditõrjet (anda ussirohtu) KÕIGILE lemmikloomadele ning pidada kinni hügieeninõuetest nii lemmikutega suhtlemisel kui puu- ja juurviljade pesemisel. Nende nõuete järgimisel ei tasu parasiite liialt karta. Samuti soodustavad parasiitide levikut kliimasoojenemine ja reisimine, mistõttu hakkame Eestis järjest rohkem uusi ja huvitavaid haigusi nägema.\nKoostas DVM Kertu Kivirand\nMiks peab lemmikloomale regulaarset siseparasiiditõrjet tegema ja kui tihti siis ussirohtu anda?\nLühidalt öeldes peame ussirohtu regulaarselt andma, kuna parasiitidega nakatumist on võimatu ära hoida. Ravimi andmise sagedus sõltub looma eluviisist. Soovituste andmisel saavad loomaarstid juhinduda ESCCAP ametlikest parasiiditõrje juhenditest (www.esccap.org).\nSiseparasiiditõrjet tuleb kutsikatele teha alates 2. elunädalast ja kassipoegadele alates 3.elunädalast. Kutsika-kassipojaeas soovitame ussirohtu anda vähemalt 1 kord kuus kuni looma 6-kuuseks saamiseni. Edaspidi võib täiesti tubasele loomale anda ussirohtu 3 kuu tagant. Ehkki loom ise õues ei käi, toovad inimesed jalanõudega ussimune ikkagi tuppa, samuti võib nakatuda töötlemata liha või pesemata juurviljade tarbimisel. Õueskäivatele ja eriti jahtipidavatele (kõik vabalt liikuvad õuekassid ja toortoitu saavad loomad) ja „sodisööjatele“ tuleb lumevabal perioodil (sel aastal terve aasta läbi) anda ussirohtu 1 kord kuus. Tiinele emasele anda ussirohtu 1-2 korda enne poegimist ja imetavale emale kutsikatega samal ajal. Väikeste lastega peredes anda lemmikutele ussirohtu igal kuul.\nKui oleme siseparasiitide nakkuse tuvastanud (roojaprooviga või on usse näha), peab andma vähemalt 2 doosi 2-nädalase vahega.\nUssirohtu peab andma ka ALATI umbes 7-14 päeva enne vaktsineerimist. Seda tagamaks maksimaalne immuunvastus vaktsiinile. Kui me ussirohtu ei anna ja loomal on siseparasiitide nakkus enne vaktsineerimist, võib loom vaktsineerimisjärgselt raskelt haigestuda või ei tekigi immuunsust vaktsineerimise järgselt. Seda, et loom reaalselt on nakkushaiguste vastase kaitseta, me sel juhul ei teagi.\nVälismaale reisides nõutakse paljudes riikides ussirohu andmist 24 tundi kuni 5 päeva enne riiki sisenemist. Seda siseparasiitide riiki sissetoomise vältimiseks. Ravim peab olema sobiva toimeainega ja antud loomakliinikus loomaarsti valve all, kes teeb europassi vastava märkme. Tegu ei ole bürokraatliku loomaomanike kiusamisega ja ussirohu andmine ei tee Teie lemmikule midagi halba, isegi kui reisite sagedasti ja annate ka ussirohtu seetõttu sagedasti. Mõned riigid hoiavad nõnda parasiitide levikut kontrolli all ja tegu on seadustest tulevate nõuetega.\nKui olete oma lemmikuga välismaale reisimas, soovitame parasiiditõrje (nii sise-kui välisparasiitide vastu) veidi enne lahkumist ära teha ja ravimid reisil viibimise ajaks kaasa varuda vältimaks mõne meie jaoks eksootilise parasitoosiga nakatumist.\nKuidas ussirohtu valida?\nPreparaate on väga erinevaid ja Teile sobiva aitab valida loomaarst. Ravimi valikul on väga oluline teada oma looma täpset kehakaalu. Manustada ravimit õigesti (tablett käib suhu, tilgad turja nahale) ja õigele loomaliigile, enne ravimi andmist kontrollida üle, kas tegu on õigele liigile ja sobivale kehakaalule mõeldud ravimiga. Noorte loomade puhul valida preparaadid, mida selles vanuses juba anda võib. Meil ei pruugi näiteks olla väga väikestele kassipoegadele litsentseeritud ravimit ning sel juhul peab ravimi kasutamise loomaarstiga läbi arutama. Kutsikatele on päris beebieast kasutamiseks vedelikud olemas küll. Põhimõtteliselt ei ole alla 3-kuustele loomadele vajalik paelussi vastu toimivaid ravimeid kasutada, kuna emapiimaga paelussi ei saa. Küll aga võivad kutsikad-kassipojad ümarussid saada juba enne sündi või emapiimaga. Tabletid on üldiselt kõige kasutatavamad ravimid oma efektiivsuse ja hinna tõttu. T Koertele on ka närimistablette, mis on retseptiravimid. Kui tabletiandmine ei ole võimalik, on kassidele ka siseparasiitidevastased turjatilgad olemas. Tegu on retseptiravimitega, mille kasutamist peab arutama loomaarstiga ülevaatusel. Koertele ei ole olemas turjatilku, mis aitaksid nii ümarusside- kui paelusside vastu. Pastade kasutamisel tuleks vähemalt kord aastas siiski ka muud preparaati kasutada. Väga noortele loomadele on pastad sobivad variandid, vanematele loomadele lähevad ravimikogused väga suureks, mistõttu võib manustamine olla keerulisem kui tableti andmine, samuti on kahtluse alla seatud pastade efektiivsus paelusside vastu.\nMida teha, kui loom oksendab ravimi välja?\nKõikidele loomadele ei sobi kõik ravimid, see kehtib ka ussirohtude puhul. Kui loom oksendab tableti välja umbes poole tunni jooksul pärast andmist, ei talu loom kas tableti kurkutoppimist (kassid võivad oksendada lihtsalt seetõttu, et neid sunnitakse midagi sööma), tableti kattematerjali või on tegu mingil muul põhjusel maoärritusega. Sel juhul võib kas mõne päeva pärast sama preparaati uuesti proovida või vahetada preparaat mõne muu vastu. Kui oksendamine toimub umbes 2 tunni jooksul, on ravim veidi juba imenduma hakanud, mis tähendab, et loomale ei sobi see toimeaine. Sel juhul proovida mõnda muud toimeainet umbes 7 päeva pärast. Kui oksendamine toimub rohkem kui 4 tunni pärast, on ravim juba imendunud ja seedehäire on pigem põhjustatud siseparasiitide suremisest.\nKas preparaate peaks vahetama?\nKonsensust selles osas ei ole, kuna puuduvad põhjalikud andmed ravimresistentsuste kohta. Resistentsuse teket on keeruline hinnata juba seetõttu, et on raske eristada, kas ravim ei toiminud või on loom uuesti nakatunud, kuna siseparasiidid on väga laialdaselt levinud. Kindlasti peaks preparaati vahetama, kui antud ravim loomale ei sobi, näiteks tekib kõrvaltoimeid. Preparaate peab aeg-ajalt vahetama ka siis, kui anda kitsa spektriga ravimit, mis ei toimi kõigile siseparasiitidele (näiteks anda ainult ümarussidele toimivat). Muudel juhtudel lähevad loomaarstide arvamused hetkel lahku. Ei ole vale anda regulaarselt ühte ravimit, mis Teie loomale sobib, aga ei ole vale ka aeg-ajalt preparaati vahetada, kui loomal sellest kõrvaltoimeid ei teki. Kui tekib siiski kahtlus, et ravim ei toimi, peaks ühendust võtma loomaarstiga, kes aitab valida muu ravimi, vajadusel soovitab roojaproovi koguda ja on kindlasti huvitatud ka võimalikust ravimresistentsuse tekkest.\nKuidas siseparasiitide nakkust vältida?\nKõige olulisem on regulaarne ussirohu andmine. Lisaks hoiduda lemmikloomale töötlemata toidu andmisest (kuumtöötlemine vähemalt 70 kraadi juures 10 minutit või sügavkülmutamine vähemalt -20 kraadi juures vähemalt 7 päeva hävitab suurema osa toortoiduga ülekanduvatest parasiitidest). Hoida lemmikuid närilisi, linde, tigusid, kahepaikseid, roomajaid jne. jahtimast ja söömast. Pakkuda lemmikule värsket vett kausist ja vältida looduslikest veekogudest joomist. Vältida suure nakkuskoormusega paiku nagu koerte jalutus- ja mänguväljakud. Alati koristada oma koera järelt!\nKuidas ma tean, et mu lemmikul on ussid?\nKui looma immuunsüsteem on terve ja nakkus ei ole väga tugev, ei pruugi kliinilisi sümptomeid ilmneda ja omanik ei teagi, et loomal on siseparasiidid. Samal ajal loom ikkagi levitab parasiidimune (mitte iga päev, aga vahelduvalt). Mõne muu haiguse lisandudes, nakkuse levides või immuunsuse langedes aga kujunevad nähtavad terviseprobleemid, mis võivad olla surmavad. Kui omanik näeb parasiidimune või ussikesi endid roojas, oksemassides või karvastikus, on nakkus juba väga tugev või hakkab looma immuunsüsteem alla vanduma. Nakatumist saab kinnitada ka roojaproove kogudes. Seejuures panna tähele, et ühekordsest proovist ei ole kasu- loom ei erita parasiidimune pidevalt. Enamasti võetakse proovid 3 järjestikusel päeval, kuid ka sel juhul jääb võimalus valenegatiivse tulemuse saamisele. Järgnevalt ka Eestis koertel ja kassidel levinud tõbedest lähemalt.\nSEEDEHÄIREID (oksendamine, kõhulahtisus, kaalulangus, isu tõus, langus või väärastus) põhjustavad parasiidid.\nÜMARUSSID ehk nematoodid on käävjad, niitjad, silinderjad mõni millimeeter kuni paarkümmend sentimeetrit pikad ussid. Ümarusside rühmad: solkmelised Ascaridida, naaskelsabalised Oxyurida, varbussilised Rhabditida, pihtussilised Strongylida, keerdsabalised Spirurida, piugussilised Trichocephalata\n1.1. Solgetõved e askarididoosid. Roojaga väljub keskkonda solkmete mune, kus mõne aja jooksul (nädal kuni mitu nädalat olenevalt liigist ja keskkonnatingimustest) areneb nakkusvõimeline vastne. Peremees (kass, koer) nakatub saastunud sööda või joogivee või säilitusperemeeste (inimene, närilised, linnud, teod jms.) kaudu. Vastsed rändavad peremeesorganismis kahjustades ka teisi kudesid. Sageli toimub ränne läbi kopsude ning põhjustab ka köha, aevastamist, ninanõret. Kudedesse pidama jäädes võivad vastsed nakkusvõimelised olla pikka aega. Tugev nakkus võib olla surmav.\nToksaskarioos ehk koerasolkme Toxascaris leonina Koerasolge on väga levinud, inimest ei kahjusta, levikus oluline närilisterohkus. Munad saavad kiiresti nakkusohtlikuks ja säilivad kaua. Kliinika sõltub nakkuse intensiivsusest ja looma immuunsusest. Oksemassides võib solkmeid leiduda.\nToksokaroos ehk kutsikasolkme Toxocara canise ja kassisolkme Toxocara cati nakkus kutsikatel ja kassipoegadel. Nakatumine toimub nakkusvõimelisi mune alla neelates või ka emapiima kaudu või juba enne sündi emaüsas. Kassisolkge enne sündi läbi platsenta ei nakku. Inimene võib nakatuda kutsika- ja kassisolkme munadega ning vastseid võib leida erinevatest kudedest ja elunditest. Kahjustada võivad saada nahk, kops, aju ja silmad. Inimese nakatumise ohtlikkus oleneb sellest, kuhu vastsed pidama jäävad, kuna edasi nad ei arene. Vastsete kapseldumisel näiteks naha sees ei pruugi neid märgatagi, kuid ajju või silma jõudes on kahjustused ulatuslikud. Inimene saab nakkuse pigem pesemata juurviljadelt, mänguväljakutelt jms., mitte oma lemmikloomalt. Samuti ei saa nakkust värskest roojast, kuna munad peavad keskkonnas mõnda aega küpsema enne nakkusvõimeliseks muutumist. Seega on eriti oluline koristada oma koerte järelt ja kassi liivakast puhastada igapäevaselt. Kui lapsel on solkmeid roojas või okses, ei ole ta nakkust saanud perelemmikult, vaid teiselt inimeselt! Haiguse kulg on kõige raskem kuni 6-kuustel loomadel, täiskasvanud kannavad parasiite. Munad on keskkonnas nakkusvõimelised aastaid, emaskoera kudedes asuvad vastsed on kutsikatele pidevaks nakkusallikaks ja on sageli parasiiditõrjele resistentsed.\n1.1.2 Varbusstõved ehk rabditidoosid\nStrongüloidoos ehk Strongyloides stercoralise nakkus kutsikatel ja kassidle. Nakatumine põhiliselt vastsete läbi naha tungimisel!, ka keskkonna vahendusel suu kaudu. Vastsed võivad tungida ka inimese nahka ja seda kahjustada.\n1.1.3 Pihtusstõved ehk strongülidoosid\nUntsinarioos ehk Uncinaria stenocephala nakkus koertel, vähem kassidel. Nakatumine suukaudne või nahakaudne, vastsed põhjustavad ka varvastevahelise naha põletikku. Inimesel võivad tekitada nahakahjustusi.\nAnkülostomoos ehk Ancylostoma caninumi nakkus koertel ja tubaeforme nakkus kassidel. Nakkumine ka emapiima kaudu. Inimesel võivad tekitada nahakahjustusi. Pigem soojemas kliimas levinud.\n1.1.4 Keerdsabaliste tõved ehk spiruridoosid\nSpirotserkoos ehk Spirocerca lupi nakkus koertel. Vastsed moodustavad sõlmi maos, aordis, söögitorus. Kliinikaks hingamisraskus, neelamisraskus, oksendamine, vereringehäired, köha, kõhnumine. Peamiselt soojemas kliimas.\n1.1.5 Harjassuuliste tõved ehk enoplidoosid\nTrihhurioos ehk Trichuris vulpise piugusstõbi koertel (muud Trichurised ka mäletsejatel, sigadel, küülikutel, rebastel jns.).Toituvad jämesooles verest kahjustades limaskesta ja põhjustades nii kõhulahtisust, aneemiat, kõhnumist.\nTrihhinelloos ehk Trichinella perekonna keeritsusstõbi paljudel loomaliikidel. Loomadel haigustunnused enamasti ei avaldu, kuid tugeval nakkusel esineb seedehäireid, mälumisraskust, hiljem lihasvalu ja kanget käiku. Inimestel esineb tugeva nakkuse korral surmajuhtumeid. Täiskasvanud ussid elutsevad peensooles, vastsed lihastes. Vastsed rändavad sooltraktist lihastesse, teel mujale kudedesse eksinud vastsed hukkuvad. Lihastes moodustavad vastsed enda ümber kihnu, mis ladestab lubisooli ning seetõttu säilib vastne nakkusvõimelisena pikka aega- inimese lihastes kuni 31 aastat, sea lihastes kuni 11 aastat. Eestis on keeritsusstõve levikut põhjalikult uuritud ning metsloomade hulgas on parasitoos laialt levinud. Nakatumine toimub parasiidiga nakatunud liha kas toorelt, vähekuumutatult, suitsutatult või soolatult süües. Mõned keeritsussid hävivad külmutades, kuid mõned on väga külmakindlad. Ainus viis nakkusvastseid hävitada on kuumtöötlemine vähemalt 70 kraadi juures. Ravi puudub.\n1.2 Imiusside (Trematoda) parasitoosid\nPseudoamfistomoos ehk Pseudoamphistomum truncatumi imiusstõbi. Nakatumine toimub kuumutamata kala söömisel ning soolestikust rändab parasiit sapiteedesse, kus põhjustab seedehäireid, maksapõletikku. Ka inimene võib nakatuda toore, suitsutatud, kuivatatud või soolatud kala söömisel.\nAlarioos ehk Alaria perekonna imiusstõbi. Nakatumine toimub kutsikatel ka emapiima vahendusel. Põhimõtteliselt võib ka inimene nakatuda. Eestis on parasiiti leitud hundilt, rebaselt, kährikult.\nPaelussid (Cestoda) on lintjad lameda lülistunud kehaga siseparasiidid. Täiskasvanud ussid elavad koduloomade seedekulglas, vastsed ka siseelundites ja lihastes. Vaheperemeesteks on imetajad, teod jm. väikesed loomad.\nDifüllobotrioos ehk hariliku laiussi Diphyllobotrium latumi nakkus imetajatel, sh inimesel. Lõpp-peremees (koer, kass, inimene) nakatub kala süües. Paeluss elab karnivoori organismis 13 kuud, inimeses kuni 25 aastat. Nakatumist saab vältida kala kuumtöötlemisel või korralikul külmutamisel (-18 C vähemalt 10 tundi), samuti peab vältima veekogude roojaga saastamist.\nDipülidioos ehk koeraviigi Dipylidium caninumi nakkus. Paelussi lülid (kurgiseemnete või riisiterade moodi) satuvad keskkonda karnivooride roojaga ning on veidi liikumisvõimelised, saastades munadega ka ümbruskonda. Parasiidi tõrjel on oluliseks nüansiks, et tema vaheperemeheks on kirp (koerakirp, kassikirp, inimesekirp ja koeraväiv). Seetõttu tuleb parasiidist vabanemiseks lisaks regulaarsele ussitõrjele teha ka regulaarset kirbutõrjet. Omanik tihti kirpe ei märka ja kirbutabandus ei ole häbiasi, kirpe võib saada kõikjalt- kortermajadest, suvilatest jm. Ainus võimalus välistada kirpudega nakatumine, on teha loomale regulaarselt välisparasiiditõrjet. Koeraviigiga nakatumine nõuab kirbu katkihammustamist ja allaneelamist, seda teevad loomad enda sugemisel ja puhastamisel. Inimestest on nakatumisohus väikelapsed, kes võivad kirpe kogemata alla neelata. Koeraviik on Eestis koerte kõige levinum paeluss, levikut soodustab kirpude rohkus, samuti tuleb ette laste nakatumist. Nakatumisel tekivad seedehäired, samuti tekitavad lülid pärakuümbruse naha kihelust ja sügelust.\nTenioosid, hüdatigeroosid ja multitsepsoosid ehk Taenia, Hydatigera ja Multicepsi perekonna seedehäiretega ja pärakuümbruse sügelusega kulgevad parasitoosid. Roojaga satuvad paelussilülid keskkonda, vaheperemeeste (metsloomad, jänesed, närilised, mäletsejad) nakatumine toimub suu kaudu, kus moodustuvad põiekesed, mis võivad aastaid püsida. Lõpp-peremees nakatub vaheperemeest süües.\nEhhinokokoosid ehk Echinococcuse perekonna nakkus. Roojaga keskkonda eritunud lülid on võimelised liikuma (nt. metsamarju saastades), munad neelavad alla vaheperemehed (mäletsejad, hobune, sead, metsloomad, närilised, ka inimene), kelle liha süües nakatuvad koerad-kassid. Vaheperemeestes arenevad põied, mis on nakkusvõimelised aastaid. Kliinilisteks tunnusteks on seedehäired, kudedes paiknevate põite tõttu ka muude organite tabandus (maksa- ja kopsutalitluse häired) kuni surmajuhtumiteni. Haigus on eriti oluline inimese nakatumise ohu tõttu.\nMesotsestoidoos on Mesocestoides perekonna nakkus. Lisaks seedehäiretele võib koertel-kassidel esineda kõhukelmepõletikku.\nKOPSUUSSTÕVED ehk hingamisprobleeme tekitavad parasiidid. Parasiitide munad või vastsed satuvad roojaga keskkonda, kus toimub vahe- ja säilitusperemeeste nakatumine (linnud, närilised, kahepaiksed, roomajad, teod). Kassid-koerad nakatuvad munade-vastsetega kokkupuutel või vahe- ja säilitusperemehi süües. Parasiidid rändavad hingamisteedesse, kust munad ja vastsed köhitakse kurku ja neelatakse alla ja seejärel väljutatakse roojaga. Seetõttu tekib lisaks seedehäiretele ka hingamisprobleeme- köha, nohu, ninanõret, hingeldust.\nKrenosomoos ehk Crenosoma vulpise kopsuusstõbi koertel. Kliinikaks köha, aevastamine, raskemal juhul kopsupõletik, kõhnumine, aneemia.\nAngiostrongüloos ehk Angioctrongylus vasorumi nakkus koerte südames ja kopsus. Täiskasvanuks saavad parasiidid kopsuarteris ja südames.Tugeval nakkusel hingeldamine, köha, rögaeritus kuni aneemia, hüübimishäirete, krampide ja surmani. Levinud ka Euroopas.\nAelurostrongüloos ehk Aelurostrongylus abstrususe kopsuusstõbi kassidel. Tugeval nakkusel bronhopneumoonia, hingeldus, köha, aevastamine, ninanõre.\nFilaroidoos ehk Filaroidese perekonna kopsuusstõbi koerlastel. Emalt kutsikatele kandub nakkus ka hingamisteede nõrega, süljega, oksega. Kliinikaks tugev kuiv köha, eriti füüsilisel aktiivsusel, kopsudesse tekivad sõlmed. Immuunsuse langemisel tekib tugev nakkus, millega võib kaasneda kopsupõletik ja kaalulangus.\n3. Muid kudesid kahjustavad parasiidid\nDirofilarioos ehk Dirofilaria immitise ja repensi nakkus peamiselt koertel, aga ka kassidel. Põhjustab ka inimestel naha- või kopsudirofilarioosi. Noorvormid on peremehe veres, mille kaudu kanduvad verdimevatele sääskedele, kus arenevad nakkusvõimeliseks. Loom nakatub, kui sääsk imeb tema verd. Vastsed liiguvad seejärel veenide kaudu südamesse. Kutsikad võivad ka emakasiseselt nakatuda. Kassidel leiab tavaliselt filaariaid vähem ning parasiidid rändavad ka mujale organismi. Parasiidi elutsükli pikkuse tõttu esineb haigust üle 1-aastastel koertel. Dirofilaria immitis parasiidid takistavad normaalset verevoolu põhjustades nõnda südame-, kopsu- ja maksakahjustusi. Haigusel on krooniline kulg, esineb köha, väsimist. Ägeda kaudaalse õõnesveeni sündroomi ja maksakahjustuse puhul tekib hingamisraskus, verine uriin, kollatõbi, kokkukukkumine ja surm. Kassidel on köha, oksendamine ja hingeldamine vähemväljendunud. D.repensit leidub ka Eestis, parasiit tekitab sõlmekesi naha aluskoes ja sidekudedes, enamasti terviseprobleeme ei tekita ning esineb juhuleiuna, näiteks kastreerimise ajal.\nKapillarioosid ehk Capillaria perekonna juususstõved. Perekonna erinevad liigid parasiteerivad koertel ja kassidel soolestikus, hingamisteedes, sh nina- ja otsmikuurgetes, maksas või kusepõies. Nakatumine toimub suu kaudu kas nakatunud kudesid, väljaheitega saastunut või vaheperemehi (vihmausse) süües. Nakkus on sageli kliiniliste tunnusteta, kuid olenevalt liigist võib tekkida seedehäireid, köha ja aevastamist, põiepõletikku, maksapõletikku.\nOpistorhoos on Opisthorchise perekonna sapikäikude- ja maksapõletikuga kulgev parasitoos. Eestis parasiidi levikut hetkel teada ei ole, kui mujal Euroopas on ta levinud, mis lubab arvata, et nakkus jõuab ka meie maile. Nakatuda võivad kassid- koerad ja ka inimene reisil käies.\nMuud lugemist loomasõbrale


Õpime õpirännates!: April 2019\nVaimne Tervis saab hoitud päikeselises Portugalis\nOleme kenasti päikeseliselt sooja Portugali kohale jõudnud ja Vaimse tervise hoidmisele pühendatud projektinädal on alanud. Nädala jooksul osalevad õpilased erinevates tegevustes. Meie võõrustaja portugali kooli üks õppesuundi on sport, ning veelgi täpsemalt veespordi alad. Seega sai nädala fookuseks üsna loomulikult võetud vesi ja liikumine.\nMariella sissekanne pühapäevast:\nTäna algas meie sõit Portugali. Esimene lend oli Tallin - Helsingi suunal. Kuna meil oli päevane lend, saime reisiseltskonnaga kella 13 paiku lennujaamas kokku. Esimene lend läks hästi - 30 minutit õhus tundus piisavalt ühike ja turvaline.\nHelsingis ootasime kaks ja pool tundi meie järgmist lendu. Ajaviiteks käisime poodides, mängisime kaarte ja sõime. Võrreldes Eesti lennujaamaga oli seal kõik kallim, burgeri einet alla 6 euro ei saanud :).\nPortugali lend oli juba pikem. Viie lennutunni sees jõudsime magada, füüsikat ja matemaatikat õppida, kaarte mängida ja süüa. Istusime avariiväljapääsu ukse juures, seega oli meil jalgadel palju ruumi ;)\nAinuke miinus selle juures oli see, et ilusat päikeseloojangut me nautida ei saanudki. Portugali aja järgi kell 9 õhtul jõudsime kohale, Eesti aja järgi siis kell 11. Kohtusime prantslastega ja hakkasime kõik sõitma oma perede juurde, kus on meie kodu uuel nädalal.\nSõit Montemor-o-Velhosse kestis kaks tundi.\nJani sissekanne esmaspäevast:\nÄrkasin üles kell 07.05. Hommikusöögi oli valmistanud pereema. Hommikusöögiks oli toekas võileib, mille kõrvale pakuti kodus valmistatud apelsinimahla. Et kooli saada, oli vaja kõndida naabri maja juurde ning naaber viis meid kooli.\nPeale koolipäeva lõppu viis minu ja Eduardo koju ta vanaisa. Kodus rääkisime perega portugali ja eesti traditsioonidest. Pereema ja Eduardo näitasid mulle oma koduloomi. Neil on aias koerad, kanad, jänesed, vutid, üks siga ja kilpkonn. Õhtul vaatasime Eduardo ja tema vennaga telekat. Õhtusöök oli maitsev ja sõin Montemo-O-Velho riisi, mis on maailma üks kõige maitsvamaid riisisorte. Pereliikmetega saan suhelda peamiselt Eduardo kaudu. Kell 22.30 läksime magama.\nJätkub ...... :)\nPosted by PIIA at 5:20 AM No comments:


Erinevus lehekülje "Marsspuri" redaktsioonide vahel – Mereviki\nErinevus lehekülje "Marsspuri" redaktsioonide vahel\nRedaktsioon: 5. aprill 2010, kell 09:06 (vaata lähteteksti)\n(New page: '''marsspuri''' (/marsseil/marssel) holl marszeil - marsstengil paiknev raapuri. Varasemal ajal kasutati tõstetavale raale kinnitatud, piki kogu tengi allaulatuvat suurt ühekordset marss...)\n'''marsspuri''' (/marsseil/marssel) holl marszeil - marsstengil paiknev raapuri. Varasemal ajal kasutati tõstetavale raale kinnitatud, piki kogu tengi allaulatuvat suurt ühekordset marsspurje. Purjel oli harilikult kolm rehvi ja kaks rehvtali. Purje korjamiseks tõsteti purjelina allalastud raa juurde kokku kiitaude ning pukk- ja nokkkoordingute abil. 1840ndail loodi mitu seadet ühekordse marsspurje rehvimise hõlbustamiseks. 1853.a hakati kasutama topeltmarsspurjeid, algul ameeriklaste, seejärel inglaste ja teistel purjelaevadel. Topeltmarsspurjede korral on alumine marssraa paikselt kinnitatud eeselkopi külge, ülemist marssraad saab tengil tõsta ja tal on raa allatõmbamiseks neervall.\n'''Marsspuri''', ka '''marsseil''' või '''marssel''' (hollandi ''marszeil'') on [[marssteng]]il paiknev [[raapuri]].\nVarasemal ajal kasutati tõstetavale [[raa]]le kinnitatud, piki kogu [[teng]]i allaulatuvat suurt ühekordset marsspurje. [[Puri|Purjel]] oli harilikult kolm [[rehv]]i ja kaks rehv[[tali]]. Purje korjamiseks tõsteti purjelina allalastud raa juurde kokku [[kiitau]]de ning pukk- ja nokk[[koording]]ute abil.\n1840ndail loodi mitu seadet ühekordse marsspurje [[rehvimine|rehvimise]] hõlbustamiseks. 1853. aastal hakati kasutama topeltmarsspurjeid, algul ameeriklaste, seejärel inglaste ja teistel [[purjelaev]]adel. Topeltmarsspurjede korral on alumine marssraa paikselt kinnitatud [[eeselkopp|eeselkopi]] külge, ülemist marssraad saab tengil tõsta ja tal on raa allatõmbamiseks [[neervall]].\nMarsspuri, ka marsseil või marssel (hollandi marszeil) on marsstengil paiknev raapuri.\nVarasemal ajal kasutati tõstetavale raale kinnitatud, piki kogu tengi allaulatuvat suurt ühekordset marsspurje. Purjel oli harilikult kolm rehvi ja kaks rehvtali. Purje korjamiseks tõsteti purjelina allalastud raa juurde kokku kiitaude ning pukk- ja nokkkoordingute abil.\n1840ndail loodi mitu seadet ühekordse marsspurje rehvimise hõlbustamiseks. 1853. aastal hakati kasutama topeltmarsspurjeid, algul ameeriklaste, seejärel inglaste ja teistel purjelaevadel. Topeltmarsspurjede korral on alumine marssraa paikselt kinnitatud eeselkopi külge, ülemist marssraad saab tengil tõsta ja tal on raa allatõmbamiseks neervall.\nPärit leheküljelt "http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php?title=Marsspuri&oldid=5222"


Kirjutuslaud Flexus esipaneeliga, nõgus, 1600 x 800 mm, pöök | AJ Tooted Eesti Kiirtellimus\nKirjutuslaud Flexus esipaneeliga, nõgus, 1600 x 800 mm, pöök\nKlassikaline nõgusa tööpinnaga kirjutuslaud, millel on esipaneel ja stabiilne metallraam. Kaks kaabliava Hall raam Ergonoomiline Värv lauaplaat:\nRohkem informatsiooni toote kohta Modernsete omaduste ja ajatu disainiga Flexus kirjutuslaud, millel on nõgus tööpind. See on suurepärane, kui otsite nii klassikalist disaini kui ka moodsa kontori nõuetele vastavat lauda, mis taluks igapäevast kasutamist. Veelgi enam, saate lihtsalt kombineerida laudu kõigi meie lisatarvikute ja hoiustamise lahendustega Flexuse sarjast, et luua parim terviklik ja vajaduspõhine töökoht. Nõgus tööpind on valmistatud laminaatkattega mööbliplaadist, mis on nii vastupidav kui ka lihtsalt puhastatav. Nõgus plaat võimaldab liikuda lauale võimalikul lähedale, mis tagab ergonoomilisema tööasendi. Lauaplaadis on kaks kaabliava, võimaldades teil kergelt peita kõik juhtmed ja hoida oma töökoht puhas ja korras. Kirjutuslaual on esipaneel, mis annab kasutajale teatud määral privaatsust ja aitab peita laua all olevaid kaablirenne ja lahtiseid juhtmeid. Tugev metallraam tagab täiendava stabiilsuse ja on pulbervärvitud halliks. Saate valida mitme erineva tööpinna viimistluse vahel, mis sobiks ülejäänud sisekujundusega. Flexus sari on disainitud inimestele, kes otsivad vastupidavat, kergelt hooldatavat ja kohandatavat mööblit. Valides Flexuse võimalusterohke mööbel, saate luua kontori, mis vastab täpselt teie soovidele ja vajadustele. Mööblisarjast leiab kõike, alustades konverentsilaudadest ja kappidest kuni mobiilsete sahtlikappide ja laudadeni, mis sobivad nii väiksesse kontorisse kui ka suurde töökohta. Flexus pakub teile täielikult läbimõeldud ja terviklikku lahendust. Valige laud, lisage sobiv raamaturiiul ja meelepärased uksed. Soovite varjatud hoiustamist? Valige uksed, mis katavad riiulid täies ulatuses. Eelistate avatud lahendust? Valige uksed, mis katavad vaid osaliselt riiuli pinna või ärge paigaldage üldse uksi. Kasutage nutikat dokumendihoidjat või sahtliboksi täiendavaks hoiustamiseks. Viis erinevat viimistlust võimaldavad teil sobitada kokku lahendusi just teie maitsele! Komplekti kuulub: Tooteinfo\n1600 mm Värv lauaplaat:\n41,4 kg Montaaž:


Kas odavalt ja moekalt riides käimine on patt? - Arhiiv - Elu24\n30. oktoober 2013, 13:17\nKas odavalt ja moekalt riides käimine on patt?\nValle-Sten Maiste kirjutab Postimehe arvamusloos «H&M ja mingid kuradi Ungari juudid» südantlõhestavalt, kui jube, kui jube on kanda Bangladeshis tehtud moebrändi H&M rõivaid.\nJääb mulje, et üksikud pioneerid püüavad tarbijamentaliteedi alla länguvajunud õhtumaalastes äratada sotsiaalset närvi. Kuid neid, kes odavalt ja moekalt riides tahavad käia, see jutt ei morjenda. Vähemasti Eestis veel mitte eriti. Ja kas peakski?\nRasketes töötingimustes vähese palga eest töötamine ja lapstööjõu kasutamine on muidugi hirmsad asjad. Eriti siis, kui teenid mitu tuhat eurot kuus ja vaatad oma mereäärses suvilas kaminasüte särisedes 50 tollisest 3D telekast vaheldumisi Kättemakuskontorit ja AK uudiseid. Nii väga tahaks sellise orjanduslikuna näiva julmuse tuhandete kilomeetrite kaugusel ära keelata, rasketes oludes toodetud rõivaid mitte kanda, boikoteerida. Võib-olla isegi rahuvalve operatsioonid globaalsete tööandjate vastu kaasata, arutleb oma blogis rõivadisainer Ilona Abdullajev oma moeblogi veergudel.\nKusagil hommikumaal, kus töökäsi mõõdetakse sadades miljonites ja kus traditsiooniliselt töötab pool rahvastikust põllumajanduses, ei pruugi aga maailm nii kole koht näidagi. Troopline kliima, omakasvatatud toit, minimaalne kulu elamisele, energiale, jms on loonud olukorra, kus needsamad tekstiilitööstuste nn ametiühingud on oma igakuise soovpalgana nimetanud ca 60 eurot.\nSeda on umbes sama palju kui jääb ühel Eestis üksi elaval pensionäril oma pensionist üle pärast kommunaalkulude maksmist. Kuid toit on Bangladeshis siiski märkimisväärselt odavam ja õue minnes jopet ega talvesaapaid vaja pole.\nÜldise riigi õnnetunnetuse osas on Bangladesh Happy Planet Indexis maailma riigide seas kõrgel 11. kohal, samal kui Eesti tabeli päris lõpus.\nMõeldes õhtumaa telerisõprade Bangaldeshi-kriitikale, meenub esmalt mu lapsepõlv, kui asusin ema kõrval pärast koolitunde õmblustööstusesse juurdelõikajaks. Olin tollal 11-aastane. Mu juudist ema tahtis iga sendi perele hoida ja ei arvanud lapstööjõu ärakasutamisest midagi erilist. Mõne aastaga kogunes mul siinsamas Tallinnas massitööstuse kogemust tuhandeid tunde.\nLoomulikult mitteseaduslikult. See oli nõukogude aja viimases lõpus, 1988-1989. Ja see oli väärt kogemus, mida ma mitte millegi vastu ei vahetaks, sest just tänu tollele praktikale olen kogu edasise elu suutnud enamus rõivaesemeid välja mõelda, lõiked luua, kangast välja lõigata ja lõplikult valmis õmmelda mõne tunniga!\nÜheksakümnendate alguses, kui olin juba 16 aastane, tekkisid mul head kontaktid Rootsi tekstiilitööstustega, kes olid huvitatud Eestist odava allhanke ostmisest. Tegime emaga oma firma ja õmblesime kümne aasta vältel sellele samale «jubedale» H&Mile ja veel kümnekonnale moe-, pesu-, ja spordibrändile nagu oravad rattas pesu, pluuse, kleite, dresse, jne.\nViiekümne töötajaga väikevabrikus olid 10 000 rõivaesemega tellimused, mille täitmiseks aega vaid 1,5-2 kuud, tavalised. Töötasime kolmes vahetuses, elasime emaga sisuliselt 24h tehases. Ja nii aastaid. Niipalju kui mäletan, tegid ületunde peaaegu kõik õmblejad. Ületöö oli norm, mida mõisteti hästi, kuna see tõi väikese palgalisa ja aitas hoida töökohta.\nTollased kuupalgad Eesti tekstiilitööstuses olid samuti 60-80 euro tasemel. Iseasi, mis selle raha eest tollal kõike sai. Kuid valdav arusaamine oli, et palgad saavad tõusta vaid koos majanduse kasvuga, ekspordi suurenemisega.\nKindlasti paistis meie töö kellelegi teisele kusagil suurema või väiksema mere taga lubamatu orjatööna, meie töötingimused ja tööaeg ei vastanud mingitele tänapäeva normidele. Siiski - kahekümne aastaga on õmbleja palk koos Eesti majanduse ja keskmise palgaga tõusnud kümme korda. Iseasi, et vahepeal on aga enamusest õmblejatest saanud puhastusteenindajad, raamatupidajad, müüjad ning erialaste oskuste hulk turul vähenenud miinimumini.\nRääkides Bangladeshist, oleks korrektne märkida, et tekstiilitööstused ei palka ega orjasta sealmail kõiki elanikke, pigem vaid 10-20%. Tööpuudus on neil väiksem kui meil, ca 5%, mis tähendab, et pea alati on inimesel võimalik leida endale uus töö või kõrgem palk.\nJutte orjastamisest ei maksa võtta sulatõena. Oma kogemusest usun pigem neid, kelle sõnul on ületöö sageli mitte H&M suguste suurfirmade nõue, vaid suurema majandusvabaduse poole ihkavate ülitöökate bangladeshlaste endi valik. Peaasi, et tööd oleks.\nVõrdsusest, sotsiaalsest vastutustundest jms rääkida on tänapäeval mõistagi trendikas. Sageli jääb mulje, et mitte kõik trendikummardajad ei saa (või ei taha saada) päris hästi aru sellest, kuidas leib lauale jõuab ja langevad nn sotsiaalse populismi ohvriks.\nKõik üleskutsed mitte tarbida Bangladeshis toodetud rõivaid või mitmekordistada sealseid tekstiilisektori palku, ei tähenda ju midagi muud, kui saata meist kümme kuni kakskümmend korda vähem palka saavatele inimestele selgesõnaline sõnum: teie majanduse suurim, ca 20 miljardi dollarilise aastakäibega tööstusharu ootab kas osaline või täielik kokkuvarisemine täpselt nii, nagu juhtus see kunagi Eestis sellesama palgatõusu tulemusel.\nKui toona kaotas Eestis õmblejana töö mõni tuhat inimest, siis Bangladeshis tuleks ümberõppele saata miljoneid käbedaid töökäsi. Kas see ongi meie egoistliku protesti kaugem eesmärk oma sotsiaalselt tundliku õhtumaa närvi rahustamiseks?\nViimastel aastatel karusnaha disaineri ja köösnerina oma ateljeed arendades näen sedasama sotsiaalsel närvil põhinevat silmakirja tunnustega ohtlikku ajupesu. Läänemaailm on täis «põhimõttekindlaid» karusnaha vastaseid, kes kahe suu poolega looma-, kana-, või sealiha mugivad, vaid parimast loomanahast kingi, saapaid, püksirihmu ja käekotte ostavad. Justkui erineks nende tööstusharude massitoodang millegi erilise poolest oma tooraine varumise või loomade kohtlemise protsessis!\nNaomi Campbell, Cindy Crowford, Dennis Rodman, jpt astuvad ühel päeval avalikult üles agressiivsetes karusnaha kandmist taunivates reklaamides (lubades ennemini olla alasti, kui kanda loomanahku), mõni aeg hiljem poseerivad aga uhkelt karusnahkades – kõik sõltub sellest, kes töö kinni maksab!\nKuid mõeldes veelkord tagasi neile «orjastatud“ bangladeshlastele, kelle hea käekäigu pärast härra Maiste nii südikalt võitleb, siis läheb meel vahel päris kurvaks. Aga hoopis teisel põhjusel.\nTööandjana olen nukker, et meil pole enam Eestis alles selliseid kiireid sõrmi ja käbedaid käsi nagu olid siis, kui me veel kolmes vahetuses massitööstuses õmmelda oskasime. See oskus on Eestist kahekümne iseseisvusaastaga peaaegu täielikult hommikumaale kadunud, olles asendunud ebaefektiivse käsitöö nime all tehtava päeva õhtusse veeretamisega, mis jätab päeva lõpuks nälga ka näputöö tegijad endid. Majanduskasvust rääkimata.\nOma ateljees olen näinud hirmsat vaeva, et leia õmblejaid, kelle tootlikkus oleks minuga enamvähemgi samal tasemel, mitte kaks või viis korda madalam!\nBangladeshis on need oskused, ilma milleta meil midagi selga panna poleks, veel alles. Kui kuidagi võimalik, tuleks lõpetada see «rõivaste mitteostmise» hala ning kutsuda need kuldsete käte ja suure pühendumusega inimesed pigem tööle Eestisse. Nemad saaksid kümnekordse palga, meie aga konkurentsivõime tagavad töötajad.\nEi, ma ei arva, et ebainimlikes oludes töötada oleks uhkuse asi. Pigem vastupidi. Kuid see on arengufaas, kust kõigil tuleb läbi tulla, samm sammu haaval paremate tingimuste nimel tööd tehes.\nJa Bangladeshi 12% aastane majanduskasv ongi suurim oma piirkonnas, mis annab lootust kõigi töötusharude palgatöötajatele.\nTahaksin väga loota, et see nn sotsiaalselt vastutustundeline kapitalism, mille eestkõnelejaid üha rohkem ka Eestis kohtab, ei tähenda seda, et peagi ümbritsevad meid üksnes mugavalt tugitoolis lösutavad üksikuid läbilöögivõimetuid ideid heietavad, kõrget palka ja paindlikku tööaega ihkavad, odavatesse moerõivastesse riietunud indiviidid, kes oma jõudeajal eelistavad võidelda võrdsuse eest kusagil kaugel, kuhu meid appi palutud pole.\nMida sina asjast arvad? Kas odavalt ja moekalt riides käimine on patt?


Miks (ja millal) peate asendama oma liigpingekaitse / kuidas | Parimad veebiarenduse õpetused.\nKoduleht » kuidas » Miks (ja millal) peate asendama oma liigpingekaitse\nMiks (ja millal) peate asendama oma liigpingekaitse\nÜlepinge kaitsjad ei ole nagu teemandid. Neil on kindel eluiga. Mingil hetkel lõpetab teie liigpingekaitse teie käikude kaitsmise voolutugevuse eest ja muutub stoppvõimsuseks.\nOn raske täpselt öelda, millal liigpingekaitse kaotab need kaitsevolitused ja toimib lihtsalt võimsusribana. Aga kui sa kasutad ikka veel kümme aastat tagasi ostetud vana ülepingekaitset, siis on see ilmselt kaua aega selle asendamiseks.\nÜlepinge kaitsed 101\nOleme juba selgitanud, miks sa tahad ülepingekaitset. Need seadmed istuvad pistikupesa ja vidinate vahel, kaitstes neid mis tahes jõuülekande eest ja tagades, et nad saavad ühtlase elektrienergia pinge. Võimalik, et elektrivõrgus tekkinud probleem põhjustab oma kallite elektriseadmete kahjustamise põhjustatud pingepiirkonda, ja see on see, et ülepingekaitsmed on mõeldud peatama.\nTüüpilised liigpingekaitsed toimivad ka võimsusribana. pakkuda teile täiendavaid pistikupesasid. Kui ühendate oma arvutiseadmeid või kodukinosüsteemi, on teil hea võimalus, et tahad niikuinii mõningaid elektrikontakte - nii lihtsalt võtke üles elektrilint, mis on ka ülepingekaitse, mitte lihtne elektrilaud, mis pakub ainult täiendavaid turustusvõimalusi ilma mis tahes kaitset.\nÜlepinge kaitsjad on odavad, seega on nad kallid arvutiseadmed ja muud elektroonilised vidinad..\nÜlepinge kaitsjad pole igavesti\nÜlepinge kaitsjad ei ole maagia. Kui nad saavad vooluallikast pistikupesast, siis nad peavad tegema midagi selle lisapingega, et sellest lahti saada ja kaitsta ühendatud seadmeid sellest.\nTüüpiline liigpingekaitse kasutab komponenti, mida nimetatakse metallioksiidi varistoriks (MOV). Kui pinge tekib, suunab liigpingekaitse tõhusalt selle täiendava pinge MOV-komponendile. See komponent laguneb, kui see puutub kokku väikese arvu suurte üleujutuste või suurema arvu väiksemate järskudega. Täiendav energia ei kahjusta teie seadmeid - see jääb ülepingekaitsesse, kus see halvendab MOV-i.\nTeisisõnu, teie liigpingekaitse võib neelata nii palju pingeid enne, kui see lakkab toimimast ülepingekaitsjana ja hakkab toimima lollina, mis laseb kõik teie seadmetesse..\nNende eluiga mõõdetakse džaulides\nÜlepinge kaitsed on hinnatud džaulides ja see ütleb teile, kui palju kaitset nad pakuvad. Näiteks võite saada 1000 džauli liigpingekaitse. See on mõõdetud energia kogus, mida ülepingekaitse suudab vastu võtta enne, kui kaitse kulub ja see lakkab absorbeerimast mingeid täiendavaid pingeid.\nIga jõuülekanne, mida teie liigpingekaitse neelab, vähendab tulevaste džaulide hulka. kui see 1000 džauli liigpingekaitse võtab 1000 džauli löögi, siis see on tehtud. Aga seda tehakse ka siis, kui see võtab kümme 100 džoki tabamust - või kui see võtab tuhat ühe džoki tabamust. See kõik on kumulatiivne.\nÜlepinge kaitseseadmeid ei mõõdeta aastatel - neid mõõdetakse džaulides. See on kõike seda, kui palju džaule su üleliigse kaitsja on imendunud. Aga mida vanem on sinu ülepingekaitse, seda rohkem see tõenäoliselt halveneb.\nKuidas saate öelda?\nSee on praktiliselt võimatu täpselt öelda, millal liigpingekaitse peatub toimimast. Mõnel liigpingekaitsel on sisseehitatud tuled, mis on mõeldud selle probleemi hoiatamiseks ja teavitavad teid, kui kaitsja tuleb välja vahetada. Siiski ei saa te tingimata nendele tuledele tugineda. See ei ole lollikindel süsteem\nKui teie ülemäära kaitsja hoiatab teid, et see ei kaitse enam sind ega küsi seda asendama, peaksite ilmselt saama uue ülepingekaitse. Aga ärge arvake, et teie kümneaastane ülepingekaitse töötab ikka korralikult, sest hoiatustuli ei ole veel sisse lülitatud.\nNii et millal on aeg see ülepingekaitse asendada? Noh, seda kauem see on olnud, seda suurem on teie risk. Kui te teate, et teie liigpingekaitse on absorbeerinud tõsise võimsuse, peate selle kohe asendama.\nPuudub täpne eluiga, mida saame teile anda, ja see varieerub piirkonniti - see sõltub sellest, kui palju teie piirkonnas esinevaid järskusid ja kui palju džaule sinu kaitsja suudab vastu võtta. Paljud inimesed soovitavad, et üleujutuste kaitsja asendatakse iga kahe aasta tagant, kuid kõik sellised soovitused võivad olla ainult pöidla reegel.\nPildi krediit: Pelegs Wikipedias, lungstruck Flickris\nMiks Android enam ei vaja vahemälu partitsiooni\nMiks Android telefonid aeglustuvad ja kuidas neid kiirendada\nMiks kõik arendajad peaksid õppima käsurida\nMiks Android Geeks osta Nexus seadmeid\nMiks ma saan erinevaid CPU spetsifikatsiooni andmeid Windowsis ja Linuxis?


Dementsussündroomiga inimene vajab märkamist ja tuge | Ajakiri Sinuga\nDementsussündroomiga inimene vajab märkamist ja tuge\nTriin Mihkelson | Pärnu Sotsiaalkeskuse tegevusjuhendaja\nPärnu Sotsiaalkeskuses tegutseb 2020. aasta kevadest päevakeskus, pakkudes päevahoiuteenust dementsussündroomiga inimestele. Päevakeskus asub hubases majas Pärnu Haigla õendus- ja hoolduskeskuse hoovil Ravi tänaval. Me ise ütleme, et päevakeskus on klubi ja kõik siin käivad inimesed klubilised – eks kõla ju klubi märksa väärikamalt ja kutsuvamalt kui päevahoid.\nKuigi klubilisi veab mälu alt ning mitmed igapäeva- ja eneseteenindusoskused on ununenud, on sellegipoolest oluline tunda end täisväärtusliku ja väärikalt koheldud inimesena. Millegipärast kajab ühiskonnas siin-seal ikka veel vastu, et dementsussündroom justkui polegi “päris” haigus või vähemalt mitte nii väärikas haigus kui mõni muu tõbi. Kiputakse arvama, et mäluhäired on vanusega kaasnev normaalne ja paratamatu osa. Tegelikult see nii pole.\nKabemäng. Foto: erakogu\nNormaalse vananemise puhul on tavaliselt aeglustunud mõtlemine või vähenenud õpikiirus. Dementsus on aga kroonilise või progresseeruva kuluga sündroom, mille tagajärjel on inimesel häiritud taju, mälu, mõtlemine ja eesmärgipärane käitumine ning see on hakanud takistama tema igapäevast toimetulekut. Probleemid on ajas süvenevad ning nende kulgu pole võimalik raviga peatada. Hiljuti ilmus meditsiiniajakirjas The Lancet uurimus, mille järgi on Eestis 30 aasta pärast umbes 48 000 dementsussündroomiga inimest. Seda on enam kui hetkel elanikke Pärnu linnas. Maailma Alzheimeri Raport 2021 toob välja, et see on üle maailma seitsme juhtiva surmaga lõppeva haiguse hulgas. Niisiis ei tohiks probleemi alahinnata.\nHiljuti ilmus meditsiiniajakirjas The Lancet uurimus, mille järgi on Eestis 30 aasta pärast umbes 48 000 dementsussündroomiga inimest. Seda on enam kui hetkel elanikke Pärnu linnas.\nSamas on palju võimalik ära teha, et dementsusega elavate inimeste ja nende lähedaste elukvaliteeti kauem kõrgel hoida. Üheks võimaluseks on päevahoiuteenus dementsussündroomiga inimestele. See ei ole Eestis veel väga laialt levinud. Samas on tegemist vajaliku teenusega nii mäluhäirega inimesele kui ka tema hoolduskoormusega pereliikmetele. Päevahoiuteenuse eesmärk on turvalise keskkonna, võimetekohase loova tegevuse ja toimetuleku tagamine mäluhäirega isikule, kes ei suuda kodustes tingimustes enam iseseisvalt toime tulla. Teenuse saaja lähedastele annab see võimaluse samal ajal tööl käia või hetkeks puhata. Perel on meel rahulik, teades, et lähedane on turvalises kohas ja tal on võimalus oma päeva sisukalt veeta.\nPäevahoiuteenuse eesmärk on turvalise keskkonna, võimetekohase loova tegevuse ja toimetuleku tagamine mäluhäirega isikule, kes ei suuda kodustes tingimustes enam iseseisvalt toime tulla.\nKahe aasta jooksul, mil päevakeskus avatud, on meie juures käinud 18 inimest, neist valdaval enamusel on vanust juba üle 80 aasta. On neid, kes kasutavad teenust igapäevaselt, ning neid, kes käivad mõned korrad nädalas. Klubilised tulevad siia meelsasti ja mõned ohkavad reede saabudes, et nädalavahetused on justkui karistus – siis peab kodus olema ja midagi pole oma ajaga peale hakata.\nTegevusjuhendajatena kanname siniseid kleite, sest ühtne riietus aitab töötajat kergemini ära tunda. Siniseid kleite on kaks, kuid klubilised tajuvad meid kui üht inimest, lihtsalt seda ühte jagub mitmele poole.\nPäev meie juures möödub kindlate rutiinidega ja on põhjalikult läbi mõeldud. Üldjuhul tullakse kohale sotsiaaltranspordiga või toovad lähedased. Hommikud algavad ühise kohvitamisega, kus kõik istuvad väärikalt laua ümber, olles justkui kohvikus ning üks töötajatest loeb kohalikust ajalehest uudiseid ette. Järgneb eakatele sobiv toolivõimlemine jõukohaste harjutustega. Klubiliste vaieldamatu lemmiktegevus võimlemise lõppedes on õhupallimäng. Ühiselt naerame, et oleme õhupallimängus parim tiim – kahju ainult, et kellegagi võistelda pole. Päeva kindel osa on härradel kabe või male, prouadel võimetekohane näputöö, samuti ühine doominomäng, ristsõnade lahendamine või muud mälu toetavad meelelahutuslikud harjutused.\nAlates 2021. aasta detsembrist käib kord nädalas klubilistega tegelemas muusikaterapeut ning kaks korda kuus tegevusterapeut. Teraapiad toimuvad pärastlõunasel ajal. Dementsussündroomile on omane lühimälu kadumine. Seega ei mäletata lähiminevikku, ent lapsepõlves toimunu on endiselt eredalt meeles. Nii mõnigi jõuab teraapiatunnis mõtetes lapsepõlve või noorusesse ja näha on, et tuttav laul või muu meenutus tekitab tugevaid positiivseid emotsioone.\nOlles harjunud, et hooldataval on meie elus enne haigestumist olnud sootuks teine roll, on sageli keerukas leppida rollide muutumisega.\nKoostöös MTÜ Elu Dementsusega korraldame Pärnus regulaarselt tugigrupi kohtumisi, mis on mõeldud dementsussündroomiga inimeste lähedastele. Kuna haigus segab olulisel määral inimese igapäevast toimetulekut, langeb omastele suur koorem. Olles harjunud, et hooldataval on meie elus enne haigestumist olnud sootuks teine roll, on sageli keerukas leppida rollide muutumisega. Olukorraga leppimine nõuab aega ja hoolduskoormuse suurenedes tekivad sageli emotsionaalsed pinged. Vanem või abikaasa, kes enne andis nõu ja tekitas turvatunnet, on nüüd kaotanud mälu, ei oska ennast enam väljendada ning see võib lähedastele osutuda äärmiselt raskeks. Hooldatav vajab mitmekülgset abi ja tuge tegevustes, milles ta varem oma lähedasi ise abistas. Tugigrupid ongi ellu kutsutud selleks, et ühiselt jagada muresid, rõõme, vahetada kogemusi ja saada tuge teistelt sarnases olukorras olevatelt inimestelt.\nMeisterdamine. Foto: erakogu\nMeist keegi ei soovi jääda oma probleemidega üksi. Tahame vananeda väärikalt ja ka siis, kui mälu alt veab ning see igapäevaelu takistama hakkab, tunda end ühe osana ühiskonnast. Märgakem inimesi enda ümber ja pakkugem neile vajalikul hetkel tuge. Pärnu Sotsiaalkeskuses jagavad mäluhäiretega inimestele argipäeviti tuge ja mõistmist kaks tegevusjuhendajat: Eva Grigor ja Triin Mihkelson. Perioodil 2021–2023 toetab päevakeskuse tegevusi Euroopa Sotsiaalfond (ESF).\nPärnu Sotsiaalkeskus: http://www.parnusotsiaalkeskus.ee/et\nMTÜ Elu Dementsusega https://eludementsusega.ee/\nThe Lancet. Public Health Volume 7, Issue 2, February 2022, Estimation of the global prevalence of dementia in 2019 and forecasted prevalence in 2050: an analysis for the Global Burden of Disease Study 2019 https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S2468266721002498\nWorld Alzheimer Report 2021 (21.09.2021) https://www.alzint.org/resource/world-alzheimer-report-2021/


Itaalia presidendi karm sekkumine andis võimukõnelustele uue hoo - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n11. mai 2018, 0:01\nPresident ähvardas neutraalse valitsuse ja erakorraliste valimistega.\nKõneluste osapooled palusid ajapikendust pühapäevani.\nEkspeaminister Silvio Berlusconi otsustas võimuliidu loomist mitte takistada.\nPoliitiline kriis Itaalias on väldanud juba üle kahe kuu.\nSilvio Berlusconi (paremal) teatas, et ei takista oma liitlasel Matteo Salvinil (vasakul) valitsuse moodustamist populistliku Viie Tähe Liikumisega.\nItaalias üle kahe kuu kestnud poliitiline seisak on näitamas läheneva lõpu märke. Vaja oli presidendi sekkumist ja ähvardust, mille täitumisel oleksid kemplejad võimust sootuks ilma jäänud.\nPresident Sergio Mattarella teatas esmaspäeval, et on valmis ummikseisu kõrvaldamise eesmärgil ametisse nimetama tehnokraatidest koosneva neutraalse valitsuse, kes juhiks riiki kuni erakorraliste valimisteni.\nPresidendi ähvardusel paistis olevat piisavalt suur kaal nii paremäärmuslikule Liigale kui ka populistlikule Viie Tähe Liikumisele, kes tahavad iga hinna eest üleminekuvalitsust ja uusi valimisi vältida.


Õpi efektiivselt hingama – Teadlik Hingamine\nÕpi efektiivselt hingama\nKuuest hingamisetreeningust koosnev individuaalkursus võimaldab soovijal üles leida isiklikud, just teda piiravad hingamisharjumused ning õppida selgeks, kuidas erinevaid hingamisharjutusi kasutades saab luua ja tuua muutus enda igapäevaellu.\ntund: Teeme sissejuhatuse teadlikult hingamisse. Praktiseerime hingamise kolme vaimset põhimõtet: hinnangute puudumine, vastupanu puudumine, klammerdumise puudumine.\ntund: Energiataseme tõstmine ja loovhingamine. Näiteks, kuidas öisel ajal autoga sõites une korral saada virgeks. Kuidas tulla raamidest välja ja mõelda loovalt? Õpid ühendama endas oma keha kosmilist väge ja loovust.\nTreening kestab 1,5-2 tundi. Maksumus kuue korra eest on 400 EUR. Võimalus on tasuda ka iga korra eest eraldi 80 EUR kord. Treeningud toimuvad kokkulepitud ajal Tallinnas Taiji klubi, Pärnu mnt 102 (kui pole kokku lepitud teisiti).\nKuidas registreeruda Õpi Efektiivselt Hingama kursusele?


Suurenda liikme tohusaid vahendeid - Linguee Apps\nPaljudel juhtudel on liiga väike peenis on peaaegu võimatu saada ustav vastavad läbiviidava seksuaalelu. Selle meetodi kasutamine, peate olema väga ettevaatlik - ettevaatlik, et mitte saada õli ohualalt. XtraSize loomulik ja soovitatud ekspertide dieetravi toidulisand, mis mõjutab peenise suurus. Vaja on ainult valida preparaat, millel ei ole vastunäidustusi, et see vastaks eriti.\nAuhindade eesmärk on aidata tuletõrjeosakondadel parandada reageerimisvõimet ja suurendada kohalikku valmisolekut reageerida ohtlike materjalide juhtumitele ja nendeks valmistumiseks.\nSee auhind võimaldab meil avaldada märkimisväärset rahalist mõju kogukondadele, kes kõige enam meie tuge vajavad.\nWillow Grove tuletõrjeühing loodi Willow Grove Fire Company plaanib HELP auhinna kaudu osta neli intsidentide juhtimissüsteemi juhtumit juhtimisoperatsioonide jaoks ja korraldada nende osakonnale väljaõpet. Vahejuhtumite juhtimise juhtumid aitavad meil hädaolukorras oma ressursse tõhusalt kasutada.\nUuemad seadmed võimaldavad ka meie töötajatel tõhusalt töötada kogukonna ja keskkonna ohutuna hoidmisel veel aastaid. Osakond asutati See auhind suurendab märkimisväärselt meie ohtlikke võimalusi, ostes uusi seadmeid, hazmati ülikondi ja pakkudes meie liikmetele koolitust.\nOleme tänulikud teenuse eest, mida osutate teie kogukondadele, ja hindame teie pühendumust teie reageerimisvõime parendamiseks potentsiaalsete ohtlike materjalidega seotud juhtumite korral. Küsi hinnapakkumist.


Politsei asus uurima süüdistusi kahe Lääne prefektuuri konstaabli suhtes, kes väidetavalt tekitasid tänavu suvel võimupiire ületades autojuhile kehavigastusi.\nPõhja ringkonnaprokuröri Steven-Hristo Evestuse sõnul alustati esmaspäeval kriminaalmenetlust võimuliialduse paragrahvi järgi 1955. aastal sündinud naise avalduse alusel.\n"Avaldaja märgib, et tänavu 31. juulil pidasid Lääne prefektuuri kaks konstaablit Harjumaal Kiisal kinni tema juhitud auto ja käskisid puhuda alkomeetrisse. Seda aga naine teha ei tahtnud, kuna seadme huulik oli muudetud ebahügieeniliseks," ütles Evestus BNS-ile.\nNaise avaldusest nähtub, et politseinikud olid seejärel tirinud ta autost välja ja tekitanud oma jõhkra käitumisega talle peapõrutuse ning randmevigastuse.\n"Politseinikud olid suunanud oma teenistusrelva autole, kus istus lisaks naise abikaasale ka suhkruhaigust põdev alaealine laps, keda vanemad olid parajasti haiglasse viimas," kirjeldas Evestus kannatanu avalduses toodut.\nLaps kukkus juhtunu ajal kokku ja ta viidi haiglasse. Ka lapse ema viibis hiljem haiglas, tema abikaasa aga välismaal, mistõttu kannatanud pöördusid politsei poole alles sügisel.\nEvestuse sõnul peab kriminaaluurimine tuvastama, kas politseinike vastased süüdistused on põhjendatud ja kas on alust võtta kedagi kriminaalvastutusele. BNS


Kuidas minna suusatama Mount Bohemia , Michigan - Tips for you - Tipsed.Com\nMount Bohemia asub lähedal Lac La Belle Ülem poolsaare Keweenaw poolsaarel ning pakub üle 30 nõlvadel ja 71 jookseb.Mount Böömimaa nõlvadel on peamiselt arenenud või ekspert suusatajatele ja lumelauduritele.\nInternet broneerida reservatsioone\nBroneeri suusamatk Mount Bohemia\nBroneeri Trailside salongi kohapeal abinõuna.Vajuta "esitamine ja amp;Majutuskoha "link Mount Bohemia veebilehel (vt Resources allpool), et lugeda neid odav, ski-in / ski-out kajutid.Helista Mount Bohemia juures (906) 289-4105 teha oma broneeringuid.\nüürida tuba kuurordi lähedal.Leidke kohaliku esitamise ühendust Keweenaw koda ja külastajate büroo (906) 337-4579 või külastage oma koduleheküljel (vt Resources allpool).Nautige vaadet järvele ja palju küünarnuki toas, kui sa rentida odav maja, salongi või Lodge tubade.\nKasutage reisibüroo leida majutus lähedal Lac La Belle.Group ja soodushinnad võib mõnikord leida.Paljud motelli\nd pakkuda soodushindu reisi klubi liikmed.\nPlan Your suusamatk Mount Bohemia\nLendavad Houghton County Airport.Rendi auto lennujaama ja sõita abinõuna.Mount Bohemia on ligi 40 miili põhja Hancock.Võtke USA 41 põhja välja Hancock 35 miili ning seejärel ida peale Lac La Belle Road.Sõida 4 miili abinõuna.\nOle valmis pikim nõlvadel ja sügavaim rennide valdkonnas.Snow tasandite Mount Bohemia võib ulatuda 273 tolli aastas, ja see on kõik loomulik.Apex ja Horseshoe rennide testib oma teadmisi.\nPiirimail on lõik, mis sisaldab üle 100 aakri põnev Backcountry suusarajad.Piirkond on üks karm ja kaunis laigud Michigan.\nTutvuge teiste talisport.Lumelaua on esimese klassi ja ümberkaudsetes mootorsaan suusarajad on ühed wildest et Michigan on pakkuda.\nÜür oma suusa-ja lumelaua varustuse kuurorti, kui sa ei taha vaeva tuues oma.Helista ees kättesaadavust.Samuti helistada ette igapäevaseks lift ja tool lifti piletid.Kõik katsed on saadaval lift kohtades.\nVajuta "Ski tingimused" link ski area veebilehel lugeda praeguse ski aruande.\nOotan kõrguste vahe 900 jalga, kõrgeim Midwest.\nVaata edasi lumel ja teeolud on Mount Bohemia.Sa võid kergesti leida seda teavet telefonil ees, et suusakeskus (906) 360-7240.\nPea meeles, et teedel võib olla raske navigeerida talvel.Liiklusohutus ajal oma Michigan ski trip.


Kohvimasin JURA D60 - Espresso - Ametlik JURA kohvimasinate müüja Eestis. 100% parim hind.\n+372 501 1011\nEsileht / Pood / Kohvimasinad / Kohvimasin JURA D60\nKohvimasin JURA D60\nKuni 20 tassi päevas\nProgrammeerituid kohvijooke: 7\nKohvikanguse astmeid: 4\nVeepaagi maht: 1,9 L\nOamahuti: 200 g\n690€ (tarne hinnas)\nRegistreeru Espresso Grupi püsikliendiks ja sulle on alati kõik tooted kuni 20% soodsamad. Kui oled juba püsiklient siis logi sisse.\nKuumakse al. 20€\nTootekood: 15193 Kategooria: Kohvimasinad Brand: JURA\nKauni disainiga Jura D60\nJura D60 ehk D-seeria kohvimasin on tunnustust kogunud tänu oma kaunilt sujuvale disainile ja esmaklassilisele kvaliteedile. Seda kooslust täiustab selge tekstiga ekraan ja mugavalt käepärane lüliti.\nMitmed innovaatilised uuendused võimaldavad valmistada 7 erinevat kohvijooki, mis ei jää alla ka professionaalsete baristade poolt valmistatud jookidele. Masinas kasutatav täiustatud lõikenurgaga Aroma G2 kohviveski pakub alati kohviubade ühtlast jahvatusastet ja kiiret tulemust. Tänu sellele ei kao sinu kohvitassist ka kõige õrnemad aroomid.\nErgonoomilisus ja kasutuslihtsus\nJura D60 valmistamisel on silmas peetud kohvimasina kasutamise maksimaalset lihtsust alates joogi programmeerimisest lõpetades selle hooldusega. Uuenduslikud lahendused võimaldavad teha suurepärast kohvi mugavalt ja kiiresti, kõigest ühe nupuvajutusega jäämata seejuures alla ka vilunud baristadele.\nVärskus igas detailis\nKõik Jura D60 valmivad kohvijoogid on tehtud ainult värsketest kohviubadest ja veest. Viimane on tagatud tänu CLARIS veefiltrile. Filtri teeb uudseks fakt, et filtreerimine toimub alati vahetult kohvi valmistamise ajal ehk siis iga tassi jaoks eraldi. Vaid sedasi on võimalik tagada täiuslikult puhas kohvivesi.\nCLARISi veefiltrid kaitsevad sinu kohvimasinat ka katlakivi eest ning eemaldavad veest ained, mis võivad kahjustada selle maitset (näiteks raskemetallid ja kloor).\nTäpselt sinu maitse järgi kohvi\nNeli erinevat kohvikanguse astet võimaldavad valida endale suupäraseima ka nõudlikumal kohvijoojal. Lisaks valmistab tehniliselt ja ergonoomiliselt optimeeritud piimavahustussüsteem sinu joogile krooniks ahvatlevalt õhulise ja sametise piimavahu.\n1 Cappuccino, 1-2 Espressot, 1-2 Kohvi, Kuum vesi\nVeski Aroma G2\nSuure võimsusega pump\nKergesti mõistetava tekstiga ekraan\n64 – 110 mm\nMõõdud (laius, kõrgus, sügavus)\n28 X 34,5 X 41,5 cm\nMiks tellida Espressost?\nEdukas Eesti ettevõte 2017, 2018 ja 2019\nJURA volitatud internetimüüja


Paavo Järvi hooaja algused Frankfurdis, Pariisis ja Bremenis | ERSO\nPaavo Järvi hooaja algused Frankfurdis, Pariisis ja Bremenis\nPaavo Järvi. Foto: Jean Christophe Uhl\nDirigent Paavo Järvi, kolme orkestri kunstiline juht, on alustanud juba uut hooaega Frankfurtis, järgnemas avakontserdid Pariisis ja septembri lõpul ka Bremenis. Tal tuleb töine septembrikuu kokku üheteistkümne kontserdiga neljas linnas. Nii Frankfurtis kui Pariisis on tema kava solistiks tipp-pianist Lang Lang.\n6. ja 7. septembri kontsertidega alustas Paavo Järvi oma seitsmendat hooaega Frankfurdi hr-Sinfonieorchester’i ees. Õhtud toimusid orkestri residentsis Alte Operi Suures saalis. Hooaja avateos oli oma Saksa heliloojalt, Jörg Widmanni põnev oopus klaasharmoonikale ja orkestrile pealkirjaga „Armonica“ aastast 2007. Selle solistina on astunud mitmel pool üles Christa Schönfeldinger. Hiinast pärit noor tähtpianist Lang Lang oli avakava magnetiks, mängides Sergei Prokofjevi Klaverikontserdi nr 3. Kava teises pooles kõlas Sergei Rahmaninovi Sümfoonia nr 3.\n7. septembri kontserdi kandis otse üle Hesseni Ringhäälingu kultuuriprogramm ‘hr 2’, seda korratakse eetris veel 18. septembril.\n8. septembri õhtuks oli hr-Sinfonieorchester jõudnud Itaaliasse Lago Maggiore kaldal asuva Stresa mainekale muusikafestivalile. Stresa Kongresside Palees mängiti kava eelmise hooaja varamust: Johannes Brahmsi „Traagiline avamäng“, Robert Schumanni Klaverikontsert, solistiks noor grusiinlanna Khatia Buniatišvili, ja Franz Schuberti „Suur sümfoonia“ C-duur. Orkester võeti siin väga hästi vastu juba 2009. aasta festivalil ning samaviisi nüüdki.\nSaades vaid paar päeva Pariisi tulekuks uue kavaga Orchestre de Paris’ ette, juhatab Paavo Järvi siin esinduslikus Salle Pleyelis alustuseks prantsuse muusikat: koguni kaht Francis Poulenci teost, „Stabat Mater“ ja „Litanies à la vierge noire“ . Mõlemaid oli meilgi õnn kuulda Paavo juhatusel juba Pärnus Järvi Suvefestivali avakontserdil. „Stabat Materi“ solistiks tuleb nimekas sopran Patricia Petibon (Pärnus oli solistiks Aile Asszonyi) ja laulab orkestri oma koor. Ja ka Pariisi tuleb Prokofjevi populaarset Klaverikontserti nr 3 mängima Lang Lang. Kava teises pooles esitatakse ka Igor Stravinski balletisüit „Tulilind“. Kontserdi otseülekannet on võimalik jälgida aadressidelt http://www.citedelamusiquelive.tv/ ja http://liveweb.arte.tv/. Esimeselt aadressilt saab vaadata ka Paavo Järvi ja Orchestre de Paris’ varasemate kontsertide salvestusi, samuti Kristjan Järvi atraktiivset kava selle orkestriga 20. juunil.\nOrchestre de Paris’ hooaja avakontserdid toimuvad 12., 13. ja 16. septembril, viimane pühapäevane kava läheb ilma Prokofjevi Klaverikontserdita. See on Paavo Järvile kolmanda hooaja algus Pariisis.\n19., 20. ja 22. septembril juhatab Paavo Pariisis teist kava, milles valdavalt Antonín Dvořáki looming, tema „Sümfoonilised variatsioonid“ ja Sümfoonia nr 8, ning Ludwig van Beethoveni Klaverikontsert nr 3 Rudolf Buchbinderiga solistina.\nDeutsche Kammerphilharmonie’ uut hooaega Bremenis alustab Paavo Järvi kontsertidega 27. ja 28. septembril esindussaalis Die Glocke, avades mõlemal õhtul kava Erkki-Sven Tüüri kolmikoopusega „Action. Passion. Illusion“. Seejärel viib ta kammerfilharmoonikud ka Bonni Beethoveni festivalile, kus nende festivalikavas 30. septembril Beethovenhalles on veel Tüüri „Questions…“ Hilliard Ensemble’i kaastegevusel.


Kas teadsid, et maailma üks kõrgematest hotell asub... - ReisiGuru.ee\nEsileht / Lähis-Ida / Saudi Araabia / Kas teadsid, et maailma üks kõrgematest hotell asub...\n2012.06.28 15:53 - ReisiGuru.ee\nHoone kõrgus torni tipuni on 601 meetrit..\nMaailma kõrgeim hotell asub Saudi Araabias Mekas Abraj Al-Bait Tornide hoonetekompleksis. Seda kompleksi tuntakse ka Meka Kuningliku Hotelli Kellatorni nime all. Hoone kõrgus torni tipuni on 601 meetrit. Kõige kõrgem korrus asub 558,7 m kõrgusel.\nLisaks kõige kõrgemale hotellile on selle hoonega seotud ka mitu muud kõlavat tiitlit, näiteks maailma kõige kõrgem kellatorn, maailma kõige suurema sihverplaadiga kell, maailma kõige suurema põrandapindalaga (enam kui 1,575 miljonit m2) ehitis. Kompleksi kõrgus on käesoleval ajal maailmas hoonete seas teisel kohal, jäädes alla üksnes Araabia Ühendemiraatides Dubais asuvale Burj Khalifale, millel on kõrgust 828 meetrit. Ehitistest on Abraj Al-Bait maailmas kõrguselt neljandal kohal. Kuni 2006. aastani oli hoone kõrguseks planeeritud 485 meetrit. Alles 2009.a. teatati ametlikult, et hoone kõrgus saab olema 601 meetrit. Hoone ehitamist alustati 2004 ja hoone avati 2012.a.\nOn the right side you see the Abraj Al Bait Towers. Autor: Citizen59\nKompleksi kuuluvad järgmised tornid: hotelli torn (kõrgus 601 m, 120 korrust), Hajar (260 m, 48 korrust), ZamZam (260 m, 48 korrust), Maqam (250 m, 45 korrust), Qibla (250 m, 45 korrust), Marwah (240 m, 42 korrust), Safa (240 m, 42 korrust). Hoone peamised osad on mõeldud hotellile ja korterite jaoks. Kõige kõrgemad korterid asuvad 450 m kõrgusel ehk vahetult hotellitornis olevate hiiglaslike kellade all. Ehitises on muuhulgas ka enam kui kümnele tuhandele inimesele mõeldud palveruum, Islami muuseum, viiekorruseline poodide ala, suur konverentsikeskus ning parkla, mis mahutab enam kui tuhat sõiduautot. Hoone tornide katustel on ka kaks helikopteri maandumisplatsi. Hoone võib väidetavalt mahutada kuni 100 tuhat inimest.\nAbraj Al Bait Towers. Autor: Citizen59\nHotelli tornil on neljas küljes hiiglaslik kell, mis on nähtav enam kui 25 km kaugusele, sest kellade ülemine osa ulatub enam kui 500 m kõrgusele. Kella iga sihverplaat on 46 meetrise diameetriga ja on valgustatud 2 miljoni LED valgusti poolt. Kella pikema osuti pikkus on 22 m ja lühema osuti pikkus 17 m. Rohelised ja valged valgustid kella sihverplaatide kohal vilguvad 5 korda päevas ajal, mil islamiusulistel on aeg palvuseks. Rajatis on varustatud ka võimsate valjuhääldajatega, mille kaudu on võimalik teatada palvuste aega. Valjuhääldite võimsus peaks andma võimaluse kuulda teateid isegi 7 km kaugusel ehitisest. Erilistel puhkusel (näiteks suurematel islamipühadel) on tornist võimalik taeva poole suunata 16 võimast valgusvihku.\nKellatorni lõpus on 71 m kõrgune tipp, mille otsas on maailma suurim, 23 meetrine fiiberklaasist, mosaiikse kullaga kaetud poolkuu, mis kaalub 35 tonni. Tipurajatises on muuhulgas kuujälgimiskeskus ja vaateplatvorm.\nKompleks paikneb vahetult maailma suurima moðee, Masjid al-Haram’i naabruses. Selle moðee õuel asub islamiusuliste kõige suurem pühamu Kaaba.\nEnamike kristlaste jaoks jääb Abraj Al-Bait Tornide kompleks kättesaamatuks, sest Saudi Araabia viisareþiim on üpris range.\nNomadic woman with burka in wadi rum © Creativemarc | Dreamstime.com\nViisat pole vaja vaid Bahreini, Katari, Araabia Ühendemiraatide, Kuveidi ja Omaani kodanikel. Turistiviisa antakse üksnes neile, kel on kavas külastada sugulasi või sõpru, kusjuures olemas peavad olema konkreetsed kutsujad. Äriviisa on võimalik saada juhul kui Saudi Araabias on olemas konkreetselt fikseeritud äripartner, kes kuulub tunnustatud äriühingute hulka. Teatud tingimustel on võimalik saada transiitviisa. Naised ei saa Saudi Araabiasse siseneda kui neil pole kaasas abikaasat või lähisugulast või kui neil ei ole vastas abikaasat või lähisugulast.


Kool ja viirused käivad ikka käsikäes | Seitsme maa ja mere taga Hispaania kuningriigis\nSee peegelpilt →\nHmmm, huvitav, mis järeldus sellest teha, et kui lapsed olid pool aastat kodus olles kenasti terved, aga juba peale kahte nädalat kooliskäiku on mõlemad haiged? Vaatamata kogu sellele maskikandmisele ja distantsihoidmisele ja hommikusele palavikumõõtmisele ja pidevale kätepesule ja burbujadele ja muudele meetmetele.\nKas ainult mulle tundub selles valguses nii ilmselge, et kogu sellest tsirkusest pole kahjuks absoluutselt mitte mingit kasu, viirus pääseb ikka ühelt lapselt teiseni. Ja neid haigeid lapsi oli kolmanda koolinädala alguseks PÄÄRIS palju.\nKool ei teinud selle peale miskit põnevat-resoluutset. “Ahah, selge, saage terveks!” Alles nädala teisel poolel hakati uurima, et ega ometi koroona pole, mis arst ütles, kas test ka tehtud jne, sest muidu peaks ju kogu klassi karantiini jätma.\nÜks ema kirjutas esmaspäeval üleüldse kooligrupis, et laps on haige ja täna ei tule kooli, tuleb teisipäeval. Ma hoidsin enda omasid ikka nädala kodus, mis sest, et ainult esimesed 2-3 päeva oli palavik. VANASTI minu ajal oli haige olemisega üldse nii, et nädal kodus ja pärast veel nadal kehalisest vabastust ja värki…et organism ikka taastuda saaks. Siin küll sellist süsteemi pole, ei tea kas Eestis tänapäeval veel on?\nMõned lapsed tegid koroonatesti ka, oli negatiivne. Nii et ma ei hakanud siis enda omasid piinama selle ninasurkimisega.\nEt jah, sellised lood siis kooliga.\nVähemalt olime nädalakese Antonio silme alt ära… nii et ALATI on miski positiivne külg ka asjadel!\nMa jõudsin neile nädala jooksul umbes mustmiljon korda meelde tuletada, et võiks tasemini mängida. Ja juba sekund hiljem läks helinivoo jälle tagasi sellele tasemele, et pool linna kajas. Niimoodi me siin küll “salaja” elatud ei saa…\nJa Tolmu oli vahepeal nii sokidefitsiidis, et vedas mu tenniseid mööda stuudiot ringi. No pole hullu, varsti on sügis käes ja jõuab see ammuigatsetud sokihooaeg ka kätte…\nJah, sügis. Tegelikult on oktoober veel täiega suvekuu siin, umbes nagu Eestis august, et vahepeal rannailm, samas vahepeal mõni päev juba jahedamat hõngu kaa, aga sel aastal on mul juba kuidagi sügisetunne peal. Ja tahaks niiväga aega lihtsalt paar kuud edasi kerida, sest kes teab mis jama sinna vahepeale mahtuda võib. Jep, ei tohi ette negatiivselt mõelda, aga noh, Madrid on juba karantiinis ja rongid olid jälle rannikule pagevaid inimesi pungil täis ja noh, ei ole buena pinta kogu sellel värgil. Andke mulle ajamasin, keeraks selle uue aastanumbri äkki juba ette?\nRubriigid: Veini kõrvale lobajuttu, sildid: kool, koroona, oktoober. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


VEEHÜGIEEN » Campylobacter spp.\nInimeste kampülobakterenteriiti põhjustavad enamasti Campylobacter jejuni või C. coli, mis on zoonootilised ning kanduvad inimesteni mets- ja koduloomade, eriti mets- ja kodulindude, vahendusel (Blaser, 1997). C. jejuni ja C. coli patogeenne potentsiaal oli teadmata kuni 1970. aastateni (Szewzyk et al., 2000). Kampülobakterid on mikroaerofiilsed ning on kõrgemate temperatuuride suhtes väga tundlikud, kuid säilitavad madalatel temperatuuridel (4 °C) eluvõime mitme päeva jooksul (Szewzyk et al., 2000). Kampülobakterite nakkusdoos on suhteliselt madal, 800–100 000 organismi (Black et al., 1988). 1990-ndatel kirjeldati Arcobacter spp. kui kampülobakteritega sarnaseid organisme, millel on inimestele patogeenne potentsiaal (Szewzyk et al., 2000).\nCampylobacter` i põhjustatud infektsioon on tavaliselt iselimiteeruv ning sümptomiteks on kõhulahtisus, palavik ning kõhukrambid (Butzler, 2004). Inkubatsiooniperiood varieerub 1–10 päevani, kuid on tavaliselt 2-5 päeva. Kõhulahtisus võib kesta 3–5 päeva, mis võib hilisemalt jätkuda kõhuvalude ja -krampidega (Blaser, 1997). Campylobacter-infektsioon võib põhjustada tõsiseid tüsistusi, nt reaktiivset artriiti (Hannu et al., 2004), Guillain`-Barre sündroomi (Hughes, 2004; Kuwabara, 2004) ja müokardiiti (Cunningham ja Lee, 2003). Guillain`-Barre sündroomi tekke tõenäosus on väga väike, vähem kui üks sündroomi tekkega haigusjuhtum tuhande (1/1000) Campylobacter infektsiooni kohta (Hughes, 2004; Kuwabara, 2004).\nKampülobaktergastroenteriidi diagnoosimiseks kasutatakse tavaliselt rooja kultiveerimist selektiivsetele söötmetele ning tüüpiliste kolooniate morfoloogilist ja biokeemilist hindamist (Hänninen et al., 2003). Edasi võib positiivseid isolaate vastavalt antigeenidele subtüpiseerida erinevateks serotüüpideks ning määrata tüvede resistentsus antibiootikumidele. Viimasel ajal on kampülobakterite tüvede tüpiseerimiseks kasutatud pulseeriva välja geelelektroforeesi (PFGE), mis on oluliselt parandanud epidemioloogiliste uuringute täpsust (Hänninen et al., 1998; Moore et al., 2001; Hänninen et al., 2003). Kõige sobivamaks kampülobakterite molekulaartüpiseerimise meetodiks on aga tänapäeval (2011) kujunenud MLST (multilocus sequence typing) meetod, mis omab PFGE mitmeid eeliseid, eelkõige kampülobakterite populatsiooni geneetika uuringutes (Kärenlampi et al., 2007).


Autor: Mait Palts, Eesti kaubandustööstuskoja juht, Meie Maa\nPeamine küsimus ettevõtjate jaoks on täna selles, kuidas tõsta omavalitsuste võimekust ja ettevõtlusmotivatsiooni? Võimekus peaks kasvama koos suurusega, kuid kindlasti mitte maksuerisustega, mida on paljud omavalitsused soovinud. Ettevõtluskeskkonna tähtsustamist ja sellesse panustamist saab motiveerida aga peamiselt kahel viisil. Mõlemad ka maailmas proovitud ja kinnitust leidnud.\nLeian, et omavalitsuste seadusesse tuleks täna sisse kirjutada, et ettevõtluskeskkonnaga tegelemine ning selle toetamine on neile kohustuslik. Kuna kõik mõistavad, et see on neile kasulik ja ellujäämiseks lausa hädavajalik, siis miks kardame öelda, et see peabki olema üks kohustusi? Teiseks tuleks tagada, et omavalitsuste motivatsioon ettevõtluse arengut toetada oleks üleüldine. Selleks sobib ideaalselt tulubaasi jaotamine elu- ja töökoha vahel ning tänase tasandusfondi loogika muutmine selliselt, et tulu iseteenimist ei karistataks.\nIlmselt nõuab haldusreformi edukas käivitamine ka kohalike maksude põhjalikumat analüüsi, mille käigus tuleks aru saada, kas tänane kohalike maksude süsteem end õigustab või mitte. Kohalike omavalitsuste finantsiline autonoomia on kahtlemata oluline, kuid see ei saa õigustada neile igaühele oma maksusüsteemi loomist.\nTulubaasi kasvatamine peab lähtuma siingi loogikast, et enne investeerin ja siis saan tulu, mitte aga peituma võimaluses lihtsalt rohkem kohalikke makse kehtestada.\nSellega kaoks ära võimalus väita, et ettevõtluse edendamine ei ole KOV-i kohustus. Ettevõtluse soosimine on saavutatav läbi omavalitsuste suurenemise, tulubaasi laienemise ning võimekuse paranemise.\nKui tulu rohkem, on võimalik ka rohkem teha, ning suurem mastaap tähendab, et rohkem inimesi jääb tööle ka sama omavalitsuse piiresse (kaob pendelrändest tulenev negatiivne mõju).\nSenised omavalitused liiga väikesed\nKolmanda eesmärgi saavutamiseks, motivatsiooni tekitamiseks, on nii rahvusvahelise kogemuse kui ka mitmete omavalitsusjuhtide hinnangul vajalik seada omavalitsuse tulubaas otsesesse sõltuvusse töökohtadest omavalitsuse territooriumil. Ideaalis võiks pärast, kuni viieaastase üleminekuaja lõppu, laekuda kuni pool omavalitsuse tulubaasist töökohtade alusel ning teine pool elukohtade alusel.\nMiks on reform oluline? Tänased omavalitsused ei ole oma suuruse juures valmis pakkuma kvaliteetseid teenuseid – seda nii haridusvaldkonnas kui ka sotsiaalhoolekandes, kuid mitte ainult. Eesti keskmine omavalitsus on täna alla 2000 elanikuga. Töölkäivaid ja omavalitsusele tulu teenivaid inimesi on neist sageli vaid umbes pooled.\nSellise mahu juures on küsitav, kas ja mida üldse julgeb omavalitsuselt nõuda. See, et ligemale 80% omavalitsustest saab pidevalt lisafinantseeringut riigieelarvest, et toime tulla, ilmestab keerulist pilti veelgi. Mööname, et optimaalse omavalitsuse suuruseks pakutud number 5000 elanikku võib tunduda väheambitsioonikas, kuid alla selle ei ole ekspertide hinnangul võimalik vajalikke kompetentse koondada. Kuid samas on see kompromissina hetkel igati mõistlik.\nTõsi on ka see, et vägisi ei saa ja tuleb arvestada demograafilisi muutusi ning seda, mis viimase 20 aasta jooksul on toimunud. Iga omavalitsuse puhul tuleks kriitiliselt vaadata nende demograafilist pilti. Pole mõtet lähtuda miinimumist seal, kus on näha, et tööealisi elanikke on vähe ja lähimate aastate jooksul kuivab ka see arv veelgi väiksemaks.\nHaldusreformi näol on tegemist Eesti arengu jaoks ühe tähtsaima protsessiga ning see peab olema läbi viidud piisava intensiivsusega. Tänases olukorras on oluline aluspõhimõtetes, mille kallal eksperdid palju tööd on teinud, kokku leppida ning alustada õigusliku raamistiku ettevalmistamisega ning aruteludega ka kohalikul tasandil. Väga oluline roll kogu protsessis peab olema ka avalikul kommunikatsioonil ja aktiivsel diskussioonil.


Üks küsimus 22. august 2018\nVärskes Naistelehes räägib tallinlanna Alisa Tihhonova, kuidas teda chihuahua’t ostma minnes haledalt alt tõmmati. Peent tõugu minikoera asemel jookseb peres nüüd ringi põlvekõrgune karvane krants. Kas keegi on suutnud ka sinul naha üle kõrvade tõmmata?\nMonika Tuvi, tantsutreener\nPettusest saab aru alles hiljem\n«Mul on seni väga hästi läinud ja suuremat sorti pettust ei meenu. Ka chihuahua’ga läks meil väga hästi. Soov oli saada väike loom, kes kaaluks täiskasvanuna umbes 2 kg – nii ka läks. Lemmikute puhul ongi raske, sest pettusest saab tihti aru alles siis, kui loomake on täiskasvanu. Meil soovi mööda koertenäitusi ringi reisida ei olnud ja seetõttu ei teinud ka üle mõistuse suurt uurimistööd. Aretaja tausta natuke vaatasin, aga üldiselt oli see pimeusaldus, sest kontakti sain tuttavalt, kes varem sama inimesega asju ajas. Kui nüüd aus olla, siis poleks ka väga kurvastanud, kui Dollar oleks plaanitust suuremaks kasvanud. Looma armastaks ikka sama palju.»


Outlooki poliitika Mall juurutab DisableCrossAccountCopy REG_EXPAND_SZ asemel REG_MULTI_SZ\nActive Directory administraator juurutab Microsoft Outlook 2010 või Microsoft Outlook 2013 poliitika takistada üksuste kopeerimist ja teisaldamist kontode vahel. Kuigi poliitika on rakendatud Microsoft Windowsi tööjaamadele, ei piira Outlook kasutajatelt organisatsiooni meilisõnumite kopeerimist või teisaldamist Outlooki andmefaili (. pst) või mõnele muule meilikontole.\nOutlook 2010 ja Outlook 2013 administratiivsete mallide failid (ADM/ADMX/ADML) Määrake DisableCrossAccountCopy registriväärtus, kasutades REG_EXPAND_SZ (laiendatav tekstistring) andmetüüpi. Kuid DisableCrossAccountCopy registriväärtus peab olema REG_MULTI_SZ (mitu stringi) andmetüüpi.\nOrganisatsiooni AD administraator saab kasutada järgmist teavet, et juurutada DisableCrossAccountCopy registriväärtus rühmapoliitikat kasutades.\nToiming: Asendagetaru: HKEY_CURRENT_USER (HKU\_. DEFAULT)võtme tee: Software\_Policies\_Microsoft\_Office\_14.0\_Outlookväärtuse nimi: DisableCrossAccountCopyValue type: REG_MULTI_SZ\nSeadke väärtuste andmed ühte järgmisest kolmest stringist.\nTärn (*) piirab sõnumite kopeerimist või teisaldamist mis tahes kontolt või Outlooki andmefailist (. pst).\nMeilikonto domeeni nimi, mida saab piirata. Saate määrata nende kontode domeeni, mida soovite piirata. Näiteks contoso.com.\nSharePoint See string piirab andmete kopeerimist või teisaldamist kõigist SharePointi loenditest.\nOpsüsteemis Windows Server 2008 ja Windows Server 2012 keskkonnas saate registrisätete juurutamiseks kasutada rühmapoliitika registri eelistuste laiendit. Lisateavet selle kohta, kuidas kasutada registri eelistuste laiendit DisableCrossAccountCopy juurutamiseks, leiate järgmisest Microsoft TechNeti veebisaidilt:\nMärkus. Windows Server 2003 keskkonnas saab registri muudatusi levitada sisselogimise skripti abil. Lisateabe saamiseks sisselogimise skripti kasutamise kohta registrisätete juurutamiseks klõpsake Microsofti teabebaasi (Knowledge Base) artikli kuvamiseks järgmist artiklinumbrit:\n310516 Registri alamvõtmete ja väärtuste lisamine, muutmine või kustutamine registrikirjete (. reg) abil\nDisableCrossAccountCopy sätete kohta lisateabe saamiseks külastage järgmist Microsoft TechNeti veebisaiti:\nNB! Kui olete Outlooki kasutaja ja olete kogenud jaotises "Tunnused" kirjeldatud käitumist, pöörduge oma asutuse administraatori poole. Kõik muudatused, mis tehakse registri tarust , kirjutatakse üle asutuse poliitika sätete kaudu. Seetõttu peate vajalike muudatuste rakendamiseks pöörduma oma süsteemiülema poole.\nTeise võimalusena saavad administraatorid teha muudatusi ADMX ja ADML mallidesse. See peaks kõigepealt katsetama kliendi keskkonnas piiratud arvu Active Directory kasutaja objektidega, et veenduda, et see toob tulemiks oodatud Outlooki käitumine. Seejärel saab poliitikat rakendada laiemalt. Administratiivsete mallide värskendamiseks tehke Outlk14. admx ja Outlk14. adml failidele järgmised muudatused. Need muudatused värskendavad malli õige REG_MULTI_SZ väärtuse kasutamiseks.\nVaike-Outlk14. admx on selle poliitika jaoks järgmine jaotis:\n<poliitika nimi = "L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccounts" Class = "kasutaja" displayName = "$ (string. L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccounts) "explainText =" $ (string. L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccountsExplain) "esitlus =" $ (esitlus. L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccounts) "Key =" software\_policies\_microsoft\_office\_14.0\_outlook "> <parentCategory REF =" L_Exchangesettings "/> <supportedOn REF =" Windows: SUPPORTED_WindowsVista "/> <elemendid> <tekst ID =" L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccountsID "valueName =" DisableCrossAccountCopy "nõutav =" TRUE "laiendatav =" TRUE "/> </Elements> </Policy>\nSeda tuleb muuta järgmiselt.\n<poliitika nimi = "L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccounts" Class = "kasutaja" displayName = "$ (string. L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccounts) "explainText =" $ (string. L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccountsExplain) "esitlus =" $ (esitlus. L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccounts) "Key =" software\_policies\_microsoft\_office\_14.0\_outlook "> <parentCategory REF =" L_Exchangesettings "/> <supportedOn REF =" Windows: SUPPORTED_WindowsVista "/> <elemendid> <teksti ID =" L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccountsID "valueName =" DisableCrossAccountCopy "maxStrings =" 25 "maxLength =" 100 "/> </Elements> </Policy>\nVaike-Outlk14. adml on selle poliitika jaoks järgmine jaotis:\n<esitlus ID = "L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccounts" > <tekstiväli refId = "L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccountsID" > <Label>SMTP-aadressi Domeen</Label> </textBox> </Presentation>\n<esitlus ID = "L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccounts" > <tekstiväljad refId = "L_PreventCopyingOrMovingItemsBetweenAccountsID" > </multiTextBox> </Presentation>


Euroopa uudised: Juncker annab aru | Yana Toom\nEuroopa Parlamendi liikme Yana Toomi veebisaidi rubriik toob lugejani uudiseid Euroopast ja naabermaadest. Täna on päevakorras Junckeri aruanne ja ees ootavad rasked aastad.\nJunckeri saavutused. Ajalehe Politico veergudel räägib oma viimasel tööpäeval Euroopa Komisjoni senine juht saavutatud edust: “Loodud on 14 miljonit töökohta. Euroopa Liidus ja eurotsoonis on saavutatud pidev majanduskasv läbivalt 25 kvartali lõikes … Vähendasime Euroopa õigusaktide arvu drastiliselt ligi 83%. Ning 2015. aastal jõustus Junckeri plaan investeerimistõkete eemaldamiseks. 2019. aasta oktoobri seisuga ulatus Euroopa Liidus investeeringute kasv 450,6 miljardi euroni. Sellest plaanist sai kasu üle miljoni väikese ja keskmise suurusega ettevõtte. ” Eesti on Kreeka järel teisel kohal Junckeri plaanist tulenevate investeeringutega seoses.\nKes kuulas pealt Junckeri telefonikõnesid? Juncker meenutab: „Mäletan juhust peale vestlust sõbra Bill Clintoniga, kus ma ei jõudnud veel telefonitoru hargile panna, kui sain telefonikõne Jacques Chirac´ilt, kes päris, miks ma ütlesin Clintonile seda ja teist? No tänan, et mind pealt kuulasid, mon ami. Tuleb välja, et telefonikõnesid ei kuula pealt mitte ainult Ameerika.“\nTuleviku soovitused. Juncker soovitab olla Euroopal ühtne, sest muidu läheb raskeks. EL-i osakaal maailmamajanduses langeb praegusest 25% -st nii 10–15 aasta pärast vaid 15%-le. Ning aastaks 2030 ei ole ükski Euroopa riik ühenduse G7 -e liige.\nGod exists, her name is Petrunya! (Jumal on olemas, ta nimi on Petrunya!) Sellise nimega Teona Mitevska film võitis Euroopa Parlamendi Filmifestivali LUX peaauhinna. Film räägib töötust Balkani naisest, kes ootamatult võitis varem vaid meeste traditsiooniks olnud spordiala, puust ristiga ujumise.\nKõik kliima heaks. Euroopa Parlament võttis neljapäeval vastu resolutsiooni, millega kutsus Euroopa Liitu üles langetama CO2 saastet 55% võrra ning viima CO2 saaste nullini aastaks 2050.


Sügis-talv kirja printida paks tracksuit naiste sörkimine femme sviitrid crop top ja püksid suusavarustus kahe-osaline komplekt, varustus Soodus! ~ Kostüümid Ja Komplektid \_ Makeforum.eu\nSügis-Talv Kirja Printida Paks Tracksuit Naiste Sörkimine Femme Sviitrid Crop Top ja Püksid Suusavarustus Kahe-osaline Komplekt, Varustus\nTavaliselt me laeva välja oma tellimus 2 päeva pärast makse kinnitamist.Makeforum.eu võtab aega 24 tundi, et kontrollida oma makse.\nMärksõnad: top, sweatsuit naised, adogirl kleit, komplekti naiste varustus poole, naiste vest komplekt, tracksuit veluur, ruuduline lühikesed püksid komplekt naistele, talvel naised, sport ülikond naiste, kuum seksikas naiste foto.\nType3 pluss suurus 2XL\nNaiste Fliis Dressipluus Komplekti laterna Pika Varrukaga Pullover Pingutusnöör Pikad Püksid Komplekt Naine 2020 Uus aasta Sügisel Tahke Trackwear\nNaiste Fliis Dressipluus Komplekti laterna Pika Varrukaga Pullover Pingutusnöör Pikad Püksid Komplekt Naine 2020 Uus aasta Sügisel Tahke Trackwear SUURUSTABELIT Topid Suurus Suurus Õlast (cm) Rind (cm) Talje (cm) Pikkus (cm) Varruka Pikkus\nKaks Tükki Set Sügisel Äri-Roosa Ametlik Ülikonnad, Joped Naistele, Töö Kontoris, Pikk Varrukas Pükste Sobiks Üheksa Püksid 2020 Vestidos\nMantel Suurus: S:pikkus 68cm, rind 84cm,varrukas 58cm M:pikkus 69cm, rind 88cm,varrukas 59cm L:pikkus 70cm, rind 92cm,varrukas 60cm XL:pikkus 71cm, rind 96cm,varrukas 61cm Pükste Mõõdud: S:pikkus 95cm,talje 66cm,puus\nStreet Velvetist Tracksuit Naiste Pikkade varrukatega Pluus ja Haaremi Püksid Sobitamine Määratud Varustus Lahe Tüdruk, Talvel Rohelise Kahe-osaline Komplekt\nMinu Kangelane Akadeemiliste Naiste Tracksuit Boku no Kangelane akadeemiliste Ringkondade Himiko Toga Kahe-osaline komplekt, Naiste Kostüümid, lühikesed Püksid Saagi Topid ja lühikesed Püksid Püksid\nTäname, osta kingitusi meie poest.Palun kindlasti oma täielik nimi, aadress üksikasjad, nii et saate pakendi edukalt. Kui teil on küsimusi, palun võtke meiega ühendust!me vastame 24 tunni jooksul. Soe küsi: 1).Kasutamine jms rõivad võrrelda suurus.


Tumba koostöös Reet Ausiga | Softrend\nTumba koostöös Reet Ausiga\nDisainer: Reet Aus\nLASE LOODUSEL PUHATA JA PUHKA KA ISE\nVajutame ennast koos sinuga Softrendi uue diivani mõnusasse, pehmesse nurka ja räägime natuke juttu. Need padjad, tugitool ja tumba näevad superhead välja, eks ole? Peavadki nägema, sest tippdisainer ja moeteoreetik Reet Aus ei jäta endast maha jälge, mis silma riivaks.\nVäline efektsus on aga siin kõigest kohustuslikuks lisandiks. Neil mööblitükkidel siin on hoopis sisemine ilu, mille nimeks on upcycling ehk väärtustav taaskasutus. Väärtustav taaskasutus tähendab seda, et need interjööri aksessuaarid on algusest lõpuni valminud sellest materjalist, mis meie enda põhitoodangu tööstuslikust tootmisest üle jääb. Just nimelt sellest mis jääb üle, mitte sellest, millest kord juba midagi valmistatud on. Ehk siis katted on valmistatud puhtast ja uuest tekstiilist, mille varem lihtsalt tootmisülejäägina prügimäele transportisime. Aga nüüd on raiskamisel lõpp! Softrend ’i suunaks on väärtustav taaskasutus ja paindlik kombineerimine tootmisel, et saada täielikult jäätmevabaks ettevõtteks.\nVõttes siin pehmes diivaninurgas istudes räägitud jutu kokku – need efektsed sisustusasjakesed on stiilsed, värsked ja mis peaasi – nende asjade võrra on maailmas reaalselt vähem prügi.\n95 €Lisa oma koju värske detail - tumbad on salongis kaasa ostmiseks kohe olemas!\n100% taaskasutus: kvaliteetne tekstiili jääk\nCortina on ilma läiketa kergelt veluurse pinnaga kangas. Selle tekstuur on sile, mõjub soojalt ja on istumise all imepehme. Tekstiili on töödeldud uuendusliku easy clean tehnoloogiaga, mis võimaldab eemaldada kangalt plekid vaid sooja vee ja lapiga ning on seega eriti kasutajasõbralik väikeste laste ja/või koduloomadega peredes.\nKOOSTIS: 85% polüester, 15% nailon / MARTINDALE: 100.000