Mercedes-AMG One Le Mansi ei lähe\nMercedes-AMG boss Tobias Moers kinnitas Top Gearile antud intervjuus, et ettevõte ei kavatse hüperautoga One startida Le Mansi 24-tunni sõidus. Nimelt muutuvad 2021.\nVW ID.3 on leidnud üle 30 000 ostuhuvilise\nVolkswageni uhiuus elektriauto ID.3 on leidnud juba üle 30 000 ostuhuvilise, kes soovivad omandada esmalt müügile jõudvat versiooni 1st Edition. Selline ID.3 maksab minimaalselt 40 000 eurot. Hinna sees on ka ühe aasta või 2000 kWh elektrienergiat laadi\nPorsche tutvustas 911 RSR-i uut versiooni\nPorsche valis Goodwoodi festivali paigaks, kus esitleda võidusõiduauto 911 RSR uut versiooni. Uus auto põhineb Porsche mudelipõlvkonda 991.2 kuuluval seeriamudelil 911 GT3.\nEesti Arhitektide Liidu (EAL) aastapreemiale kandideerib tänavu viis nominenti. Aastapreemia laureaat selgub 8.\nNutikad mobiiltelefonid on ammu omandanud ka muusikapleieri rolli. Enamasti kuulatakse „taskumuusikat” kõrvaklappidega – tõsi, noorem generatsioon ei põlga ära ka mobiilidest kostvat sääsepirinat.


Bitcoin – Vikipeedia - Blockchain kaevandamine\nKaevandamine 3 aastat tagasi Hiljutised uuringud näitavad, et Bitcoini võrgu ülemaailmne tegevus võib moodustada umbes 2,55 gigavatti - peaaegu sama võimsuse kui kogu Iirimaa rahvas. You are offered in a bitcoin miner game that allows you to feel like a real crypto investor. Passive earning is every person's dream. Elektriautode tootja Tesla teatas hiljuti, et investeerib 1,5 miljardit dollarit bitcoin'i.\nCambridge'i teadlaste sõnul tarbib bitcoin'i kaevandamine aastas TWh elektrit, mis on võrdne Argentina aastakuluga. Samas kogu Soome Blockchain kaevandamine aastas 82,8 TWh. Bitcoin'e kaevandavad arvutid on ühendatud krüptovaluuta võrguga, kus nad lahendavad keerulisi matemaatilisi tehteid, et valideerida teisi krüptovaluutaga tehtavaid tehinguid.\nTehted pole bitcoin'i liikumise jälgimiseks otseselt vajalikud, kuid need on paika pandud takistusena, et keegi ei saaks hakata üle kogu maailma liikuvaid tehinguid manipuleerima. Vaevatasuks matemaatiliste tehete lahendamise eest on võimalik vahel teenida väikestes kogustes bitcoin'e.\nSelleks aga, et saada arvutuste pealt võimalikult palju krüptovaluutat, ühendavad kaevurid suure hulga võimsaid arvuteid, mis mõnikord täidavad terveid laohooneid.\nTaolised «krüptofarmid» tarbivad üüratus koguses elektrit ja on enamasti pidevas töös.\nElektriautode tootja Tesla teatas hiljuti, et investeerib 1,5 miljardit dollarit bitcoin'i. Kriitikute sõnul pole see eriti keskkonnasõbralik otsus ja mõjub negatiivselt ettevõtte mainele.\nTesla otsus kergitas bitcoin'i hinna 48 dollarini. Seni, kuni krüptoraha hind püsib kõrge, ei vähene suure tõenäosusega ka krüptoraha kaevandamine.


Lihtrahvas - leiti 603 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "lihtrahvas" leiti 603 faili\nEi rõhutamine: kõrvale jäeti isikupärased hoolitud individuaalsetest tunnused-kasutati üldistatud iseärasustest. Sarnased nägemust üksteistele. Teemad, motiivid: Mütoloogia, 1)Varaod ja jumalused ajalugu(pitsatsilinder), 2)Lihtrahvas ja loomad sõjalised võidud ja rõhutab valitseja võimu suurust(kivisambad), troonil istuv valitseja ja tema kummardavad alamad Kujutatav Kuningad, kungingannad, Varaod,jumalad,teenijad, lihtrahvas , sõjastseeninst lihtrahvas,loomad tegelaskond: sõdurid, väe...\n▪ Kangas näitas inimese ühiskondlikku positsiooni. ▪ Lapsed, orjad ning lihtrahvas liikusid ringi alasti. Naised ▪ Pikk linane kleit mida kutsuti kalasiriks. Mehed ▪ Puusade ümber mähitud seelik mida kutsuti skentiks. ▪ Ülakeha oli paljas. Aksessuaarid ▪ Ehteid omasid nii rikkad kui ka vaesed. ▪ Need sümboliseerisid võimu ja heaolu. ▪ Arvati, et need kes kandsid ehteid olid jumalate silmis atraktiivsemad. Jalanõud ▪ Enamasti käidi ringi paljajalu. ▪ Sandaale kanti üldiselt vaid spet...\nPoliteia Platon Platoni dialoog Politeia arutleb meie ühiskonna ning riigikorralduse üle. Selleks kasutab autor koopavõrdpilti. Vangistatud inimesed seal pildil kujutavad lihtrahvast , kes proovivad välja lugeda võimalikult palju koopaseinte varjudelt. See on nende ainus infoallikas. Nagu ühiskonnas näeb lihtrahvas...\n1.päev  sel päeval ei olnud teemat. 2. päev  selle päeva novellid pidid rääkima sekeldustest, millest aga õnnelikult pääseti. 3. päev  novellid rääkisid saatulikust juhusest, sellest, et oskusetega jõuti saavutada see, mida ihaldati. 7. Mungad, kuningad, naised, kaupmehed, lihtrahvas , abtid, abtsissid, nunnad, krahvid, sõdurid, arstid. ( ülikud; aadlikud) 8. ihad, kadedus, ahnus  need pahed on...


Hollandi ajaloos nimetatakse kahte inimest "William III"; kas on veel juhtumeid, kus see juhtub? - Artiklid - 2021\nHollandi ajaloos nimetatakse kahte inimest kui William III; kas on veel juhtumeid, kus see juhtub?\nOranži Williamit kutsuti ka Williamiks kolmandaks, sama pere ühte järeltulijat nimetati taas Williamiks kolmandaks.\nKas see on ajaloos tavaline? kas on veel juhtumeid, kus see juhtub?\nTeie puhul oli üks mees William, kes oli William III, Orange'i prints, Hollandi linnaosa ja Inglismaa kuningas William III (1650–1702), ja oli veel üks mees, keda tunti kui William III, Hollandi kuningas (1817– 1890). Nad olid sama dünastia kaks erinevat liiget, kes mõlemad olid kolmanda Williamina oma positsiooni hoidnud, kuid need olid erinevad positsioonid.\nLühidalt öeldes on paljudel juhtudel kõik numbrid segaduses.\nMinu teada on valitsejate järjekorranumbrite andmise tava alguse saanud Lääne -Euroopast ja nende reginaalnumbrite andmine Rooma numbrite kujul pärineb selgelt Lääne -Euroopast ja levib üle maailma.\nJa enamiku ajaloo valitsejate jaoks määrasid ajaloolased regnaalinumbrid sajandeid või aastatuhandeid pärast nende valitsejate elu. Mitmed Euroopa kuningad hakkasid kasutama ametlikke registreerimisnumbreid umbes 1500–1700.\nKeskajal oli väga haruldane, kui Lääne -Euroopa kuningas kasutas ametlikku registreerimisnumbrit.\nKarl Knutsson Bonde oli Rootsi aadlik, kes sai kolm korda Rootsi kuningaks (1448-57, 1464-65 ja 1467-70) ja Norra kuningaks 1449-50. Ta oli esimene Rootsi kuningas, kellel oli registreerimisnumber, teda kirjeldati 1451. aastal oma naise hauakivil Charles II -na. Ja tegelikult oli ta teine Rootsi kuningas Karl või Charles.\nKuid 1554 Ajalooline Omnibus Gothorum Sueorumque Regibus (Kõigi gootide ja rootslaste kuningate ajalugu) Johannes Magnus avaldati koos Rootsi väljamõeldud kuningate tuhandete aastate väljamõeldud ajalooga. Nii et kuningas Charles Vasa (r. 1604-1611), nõustudes selle valeajalooga, nimetas end Karl III asemel Karl IX-ks, tehes Karl II Karl VIII jne.\nCharles IX vend Erick (r. 1560-68) oli näidanud eeskuju, nimetades end Erik VII asemel Erik XIV-ks. Niisiis on kõigi Rootsi kuningate, kelle nimi on Erik või Charles, Regnali numbrid ajalooliselt ebatäpsed.\nKes oli Sitsiilia kuningas enne Roger II? Roger mina? Ei. Sitsiilia krahv Roger II tegi end Sitsiilia esimeseks kuningaks, kuid teda ei ole nimetatud kuningas Roger I -ks, sest see võib teda segi ajada oma isa krahv Roger I -ga Sitsiiliast.\nSitsiilia kuningas 1295-1337 Frederick nimetas end Frederick III-ks. Kuid oli ainult üks eelmine Sitsiilia kuningas Frederick, kes valitses aastatel 1198-1250. Kuna see eelmine kuningas Fredrick oli rohkem tuntud kui keiser Frederick II, nimetas Sitsiilia kuningas Frederick II end Frederick III -ks. Järgmine Sitsiilia kuningas Frederick valitses aastatel 1355–1377 ja ei kasutanud kunagi registreerimisnumbrit, kuid on tänapäeva ajaloolastele tuntud kui Frederick III.\nInglismaa kuningas Edward Longshanks valitses 1272-1307, tema poeg Edward Caernarfonist r. 1307-1327 ja Edward Windsori r. 1327-1377. Windsori Edwardi vanim poeg oli Walesi prints Edward (1330-76), kelle vanim poeg oli Edward (1364-1371)-kaks viimast Edwardit ei valitsenud kunagi, kuid neid võis eeldada. Nii sai Windsori Edwardi valitsemisajal aastatel 1327–77 tavaks nimetada mitteametlikult Edward Longshanksit Edwardiks Esimeseks, Edward Caernarfoni Edwardiks teiseks ja Edward Windsori Edwardiks kolmandaks, kui neid oli vaja eristada.\nSee mitteametlik numeratsioon sai ametlikuks aastatel 1547-53, Henry VIII poja Edwardi valitsemisajal, kelle pealkiri oli:\nKuues Edwarde, Jumala armu, Inglismaa, Prantsusmaa ja Iirimaa kuninga, usu ja Inglismaa kiriku ja ka iiri kiriku kaitsja poolt, Maa peal kõrgeim pea\nJa see ignoreeris anglosaksi kuninga Edward Vanema (umbes 899–924), Inglismaa kuninga Edwardi märtri ja Inglismaa kuninga pihtija Edwardi varasemaid valitsemisaegu (r. 975–978). .1042-1066).\nNagu see äärmiselt lühike arutelu näitab, on valitsejate regulaarne arv sageli imelik ja segane, seega pole nende ootamine alati mõistlik.\nEsimesed Lääne -Euroopa valitsejad, kes kasutasid ametlikke registreerimisnumbreid, olid Püha Rooma keisrid ja paavstid.\nPaavstide numeratsioon on üsna segane ja segane, sest oli mitu korda, kui kaks või enam isikut väitsid end korraga paavstiks. Nii hakkas keskaegne paavsti kuuria lõpuks koostama ametlikke nimekirju kõigi nende meeste kohta, keda varem peeti paavstideks. Ja paavsti nõudjaid, keda ei peetud õigeteks paavstideks, peeti antipaavstideks.\nKuid aja jooksul on mitmesugused isikud paavstide nimekirjast üle viidud paavstide nimekirja või paavstide nimekirjast paavstide nimekirja. Ja on küsimusi, kas keegi valis paavstiks, kuid ei pühitsenud, loeb paavstiks või mitte. Ja on vastuolusid selle üle, kas mõned väidetavad paavstid ka tegelikult eksisteerisid. Näiteks oli kuulus legend naissoost paavst Joanist, keda usuti paljude sajandite jooksul.\nJohannese -nimeliste paavstide numbrid on nii sassi läinud, et Vikipeedias on artikkel teemal "Paavst Johannese numeratsioon". Lühidalt öeldes, kui Pedro Juliani sai 1277. aastal paavstiks ja valis trooninimeks Johannese, oleks ta pidanud kasutama numbrit XIX, kuid valis kogemata XXI. Seega pole kunagi olnud paavsti, kes nimetas ennast john XX -ks. https://en.wikipedia.org/wiki/Pope_John_numbering#John_XX1\nJames Branch Caballi fantaasiaromaanis Jurgen: Õigluse komöödia (1919) on stseen, kus Jurgen üritab siseneda taevasse, väites, et on paavst Johannes XX. Kui talle öeldi, et Johannes XX pole olemas, küsib ta, kuidas oleks võinud olla Johannes XXI ilma Johanneseta.\nMärgin, et nii antipaavst Baldassare Cossa aastatel 1410-15 kui ka paavst Angelo Guisseppi Roncalli aastatel 1958-63 kasutasid trooninime Johannes XXIII.\nPüha Rooma impeeriumi ametlik ideoloogia seisnes selles, et keisrid olid Rooma keisrite järeltulijad alates 27 eKr kuni 395 pKr, Ida -Rooma või "Bütsantsi" keisrid 395-797 pKr ja seejärel 800. aastal kroonitud Karl Suure.\nKaasaegsed valitsejad on loetletud nende isikunimede järgi, millele järgneb reginal. Kuid see pole nii klassikaliste Rooma keisrite puhul.\nNäiteks keiser Caesar Marcus Aurelius Valerius Claudius Augustus (r. 268-270) on sageli loetletud kui Claudius II Gothicus, kuigi tema isikunimi oli Marcus. Eeldatavasti oleks Claudius I Tiberius Claudius Caesar Augustus Germanicus (r. 41-54), kelle isikunimi näib olevat Tiberius.\nKeiser Caesar Flavius Claudius Constantinus Augustus (r.407-411) oli 407. aastal Suurbritannias välja kuulutatud usurpaator, keda Lääne keiser Honorius tunnistas seaduslikuks kaaskeisriks aastal 409. Tavaliselt on ta loetletud kui Constantinus III. Tema poeg ja kaaskeiser imperaator Caesar Flavius Constans Augustus on tavaliselt loetletud kui Constans II.\nIda -Rooma keiser Heraclius Novus Constantinus Augustus (r. 641) kestab tavaliselt Konstantinus III -na, tehes seega kahest Rooma keisrist Konstantinus III. Keiser Caesar Flavius Constantinus Augustus (r. 641-668) on tavaliselt loetletud kui Constans II, tehes seega kahest keisrist Constans II. Constans II loetakse mõnikord Constantinus III -ks.\nViimane keiser Konstantinoopolis on tavaliselt loetletud kui Konstantinus XI (r. 1449-1453). Kuid teda nimetatakse sageli Constantinus XII-ks, lugedes Constantine Laskarise, kes võis olla keiser ühe päeva aastal 1204. Kui loeme kõik kaaskeisrid, kelle nimi on Constantine, võiks Constantinus XI lugeda Konstantinus XVIII-ks, lugedes üles kõik Konstantinused, kes olid kõrgeimad valitsejad. nummerdatakse kui Konstantinus XIV. https://en.wikipedia.org/wiki/Constantine_XI_Palaiologos2\nImperaator Caesar Marcus Julius Philippus Augustust (r. 244-249) nimetatakse tavaliselt araablaseks Philipiks ning tema poega ja kaaskeisrit keiser Caesar Marcus Julius Philippus Severus Augustust nimetatakse tavaliselt Philip II-ks, kuigi nende isikunimed olid mõlemad Marcus.\nRoomlaste kuningas Philip (r. 1198-1208) on mõnikord nimetatud Philippe I-ks, kuid nimetas end vähemalt korra Filippus Teiseks:\nSeega arvatavasti arvas ta, et araablane Philippe oli Philip I.\nAastast 962 oli roomlaste keiser ka Saksamaa ja Itaalia või Burgundia kuningas ning alates 1032 ka Arlesi või Burgundia kuningas. Kuna kolmel kuningriigil olid enne keisririigiga ühinemist erinevad valitsejad, on roomlaste keisril võimalik, et keisrina ja kolme erineva kuningriigi kuningana on erinev arv.\nKuna Saksamaa kuningad nimetasid Conradit ja Henrikut enne 962. aastat, loetlesid saksa ajaloolased püha Rooma keisrid, kelle nimi oli Conrad ja Henry koos oma maakonna numbritega, kui Saksamaa kuningad, mis on üks number kõrgem kui nende tegelikud järjekorranumbrid kui keisrid, ja need on need keisrite numbrid. on tavaliselt tuntud kui. Peaksite ühe neist lahutama Conradi või Henry nimeliste keisrite arvust.\nKeisri valitud keegi võtaks selle tiitli Rex Romanorum et semper Augustus Roomlaste kuningas ja alati keiser/keiser, kuni ta Roomas keisriks krooniti paavsti poolt, kui ta võttis endale tiitli Keiser Romanorum et semper Augustus Roomlaste keiser ja alati keiser/keiser.\nKui keegi sai roomlaste kuningaks, kui keisrit polnud, sai ta kohe kõik keisri võimed. Kui keegi valiti roomlaste kuningaks oma isa, keisri eluajal, ei saanud ta sel ajal mingit võimu, vaid omandas keisri täielikud volitused kohe, kui keiser suri.\nKeiser Henri IV ajal, kes oli tegelikult Henry III, valiti tema poeg Conrad roomlaste kuningaks ja tagandati hiljem isa vastu mässuks. Siis sai 1138 Hohenstaufeni Conradist roomlaste kuningas, tavaliselt loetletud kui Conrad III, kuigi teda võis lugeda ka Conrad II või Conrad IV -ks. Kui Conrad 1147. aastal ristisõjale läks, lasi ta oma poja Henry Berengeri kaaskuningaks valida.\nHilisem roomlaste kuningas Conrad IV võis olla ka Conrad III või Conrad V.\nSeal oli kuus Püha Rooma keisrit nimega Henry: Henry II (I) (r.1014-24), Henry III (II) (r. 1046-56), Henry IV (III) (umbes 1084-1105), Henry V (IV) (r. 1111-1125), Henry VI (V) (r. 1191-1197) ja Henry VII (VI) (umbes 1312-13).\nKeiser Friedrich II poeg Henry valiti 1220. aastal roomlaste kuningaks ja kukutati 1235. aastal Conrad IV kasuks ning teda kutsutakse mõnikord ka Henry VII -ks või Henryks (VII).\nNii et sõltuvalt sellest, kas arvestatakse Saksamaa kuningas Henry I, Henry Berenger ja Henry (VII), võis keisrit, keda tavaliselt nimetati Henry VII -ks, lugeda Henry VI, Henry VII, Henry VIII või Henry IX -ks.\nSeal oli ainult kolm keisrit nimega Frederick: Fredrick I Barbarossa (r. 1155-1190), Frederick II Stupor Mundi (umbes 1220-1250) ja Frederick III (r. 1453-1493). Kuid 1314. aastal valiti Austria hertsog Fredrick I roomlaste rivaalikuningaks ja mõnikord on ta kirjas Frederick III. 1400. aastal kohtusid aadlikud Frankfurdis, kurtes roomlaste kuninga Wenceslause üle, kes tundus neile "halb kuningas Wenceslaus". Sellest kohtumisest naastes mõrvati Brunswick-Luneburgi hertsog Frederick I ja seal on lugu, et ta valiti seal roomlaste kuningaks. Nii et võib -olla tuleks Frederick III loetleda kui Frederick IV või Frederick V.\nSaksa ajaloo üliõpilastel on probleeme ka Saksa keisritega. Wilhelm (William) I (1871-1888) ja Wilhelm II (1888-1918) olid ainsad kaks Saksa keisrit ja ainsad kaks Preisimaa kuningat nimega Wilhelm. Kuid Hollandi krahv William valiti roomlaste kuningaks, vastandudes keiser Friedrich II -le aastal 1247. Seega võis Saksa keisreid nimetada Wilhelm II ja Wilhelm III.\nSamuti on probleemiks Wilhelm I poeg ja Wilhelm II isa Frederick, kes on Preisimaa kolmas kuningas ja esimene Saksa keiser Frederick. Kui teda nimetatakse Frederick I-ks, võib teda segi ajada Fredrick I Barbarossaga (r. 1155-1190) ja kui teda nimetatakse Frederick III-ks, nagu tavaliselt, võib teda segi ajada Frederick III-ga (r. 1453-1493) .\nNii et see lühike arutelu peaks näitama, et paljude monarhide numeratsioon pole mitte ainult üsna segane, vaid mõnel juhul oleks peaaegu võimatu asendada praegune numeratsioon täiesti õige numeratsiooniga.\nLisatud 1. detsembril 2019: vaadake ka seda küsimust: https://historum.com/threads/who-numbered-louises-of-france.181819/4\nTeie näide tundub vale. Orange'i William oli Inglismaa William III, teine aga Hollandi William III.\nWilliam of Orange oli samuti William III Hollandis, kuid Stadtholderaadina Orange-Nassau koja all, samas kui teine William III, kelle te leidsite, oli Hollandi kuningas.\nLõpuks, nagu LangLangC kommentaarides märkis, onIIInimele lisatud osa kasutab teised eristada seda inimest teistest, kellel oli sama nimi.\nMa torkaksin kaela välja ja soovitaksin, et poleks näiteid Regnali numbritest, mis sobiksid kahe valitsejaga, kui te ei vaata erinevaid poliitilisi riike (kuningriigid, hertsogkonnad jne) - sel juhul on neid palju. Madalmaade konkreetsel juhul, kus nad lähtestasid nummerdamise, kui valitsusvorm muutis kuju, oli ka kaks William I ja William II.\nVõib -olla soovite kaaluda Taani ja Estridseni maja:\nValdemar III Noor (kaasvalitsus 1215–31)\nValdemar III Eriksøn von Schleswig (valitses 1326–29)\n1. Valdemar Noor või III oli kaasvalitseja oma isa Valdemar II-ga aastatel 1215–1231. Valdemar Noor\nMõnikord nimetatakse seda ka Valdemar III -ks, näiteks on tema hauakivi ladina keeles: Waldemarus Tertius Rex Daniae, Filius Waldemari Secundi "Valdemar Kolmas, Taani kuningas, Valdemar II poeg". Kuigi Valdemar III -d kasutatakse sagedamini hilisema kuninga, Schleswigi Valdemari tähistamiseks.\nPopulaarne Valdemar suri 21- või 22 -aastaselt pärast jahiõnnetuses tulistamist. Talle järgnes tema vend Eric IV. Teda omakorda järgnes teine vend Abel, kellest põlvnes Valdemar III Eriksøn (vt allpool).\n2. Valdemar III Eriksøn (kes oli ka Schleswigi hertsog Valdemar V) oli alaealisena Taani kuningas aastatel 1326–1329 koos oma onu, Holstein-Rendsburgi Gerhard III-ga, regendina. Ta asendas ebapopulaarset Christoffer II, kelle Gerhard III ja teised võimsad aadlikud 1326. aastal tagandasid, kuid edasised mässud viisid Valdemar III tagasikutsumiseni ja Christoffer II tagasipöördumiseni 1329. aastal.\nKuni 15. eluaastani valitsenud Valdemar III Eriksøn oli Taani kuninga Abeli järeltulija (valitses 1232–1252). Abel oli Valdemar II poeg ja Valdemar Noore või III poolvend (vt ülal).\nSaksamaa kuningatena oli kaks Henry VII valitsejat, kellest esimene valitses koos isaga ja suri enne seda. Teda nimetatakse sageli Henryks (VII), et eristada teda hilisemast Henry VII -st, keda Dante palju imetles.\nMõnes kuningriigis ei ole kroonitud kuningaid, kes valitsesid koos oma isadega, kuid mitte kunagi iseseisvalt. Seega ei nimetata Inglismaa poega Henry Henry kunagi Henry III ega Henry (III), vaid ainult Henry noore kuningaks. (Võib -olla aitab see, et "noor kuningas" riimub sõnaga "atheling".)\nTeise näitena dubleerivad paavstid mõnikord tahtlikult eelkäija numbrit, et näidata, et nad ei pea seda isikut paavstiks. Selle värskeim näide on Johannes XXIII, kelle nimevalik selgitas ametlikku positsiooni oletatavate paavstide Pisani liinil suure lääne skisma ajal üle poole aastatuhande varem.\nSaksamaale naastes oli kolm Saksamaa monarhi nimega Frederick III. Esimene neist oli 14. sajandi kuningas, kes valitses koos oma nõbuga ja eelnes temaga, ning 15. sajandi Friedrich III ignoreeris tema numbrit. Ja lõpuks, 19. sajandil on meil veel üks Saksamaa Friedrich III, sest see Saksamaa jälgis oma poliitilisi juuri ja kuningate numeratsiooni mitte keskaegsest Saksamaast, vaid Preisimaast.\nRooma/Bütsantsi impeeriumis oli:\nVaieldav, sest võib väita, et need olid kaks erinevat poliitilist üksust või et Lääne -Rooma keiser oli anastaja. Ka Rooma/Bütsantsi keiserlikud nimed on keeruline asi - nt. Caligulat oleks tema valitsemisajal tuntud kui "Gaius Julius Caesar Germanicus".\nTäiendus William III (Inglismaa) kohta… tema number, mida Hollandis kasutati enne Inglismaa kuningaks saamist, viitas Orange'i vürstiriigile; mis oli Prantsusmaal enklaav ja mitte väga suur, kuid oli sellest hoolimata suveräänne ja iseseisev riik. Ta oli ametlikult ka Šotimaa William II (seal oli eelmine Šotimaa kuningas nimega William-William Lion)\nSelle küsimusega seoses on mitmetes osariikides, kus registreerimisnumbrid on „nullitud”, nii oli see järgmistes Saksamaa osariikides:\nSaksimaa - kus oli kuurvürst Frederick Augustus III ja sellele järgnenud Frederick Augustus III, rääkimata Frederick Augustiist, kes valitses Poola kuningate ja Varssavi hertsogina (kus nad kasutasid erinevat regiooni numbrit)\nBaieri - kus see number lähtestati, kui valitsevad valijad said 1805. aastal kuningateks, Württemberg (samamoodi), Baden, rääkimata kahest Reussi osariigist, kus valitsev vürst oli nummerdatud mitte tema eelkäijate, vaid selle järgi, millise suguvõsaga ta oli. , ja mis järjekorras ta peres oli (kõiki maja meesliikmeid kutsuti Heinrichiks), kuid kuigi nad valitsesid ametlikult nende numbrite all, on need rangelt võttes tõesti rohkem isiklikud numbrid kui regnaalsed.\nKummalisel kombel näis Hannover järgivat Briti mustrit. See tähendab, et Suurbritannia George III ei saanud Hannoveri kuningaks Georg I -st, kui Hannover sai 1814. aastal - ta jäi lihtsalt Georg III -ks ja seega nimetati tema järeltulijad Georg (IV), Wilhelm (IV) ja Georg (V) Briti numeratsiooni järgi, hoolimata sellest, et Hannoveri kuningaid oli kunagi olnud ainult kolm Georgi ja üks Wilhelmi nime all.\nBrandenburg/Preisimaa lähtestas ka nummerdamise, kui kuurvürstidest sai 1701 Brandenburgi kuningas-kuurvürst Friedrich III Preisimaa kuningas Friedrich I (kuigi ma arvan, et võite väita, et üks number oli Brandenburgi paremal ja teine Preisimaa paremal).\nOn ka teisi näiteid lähtestatud numbrite kohta. Esimesed neli Serbia Obrenovici printsi olid ametlikult Milos Obrenovic I, Milan Obrenovic II, Mihailo Obrenovic III ja Milan Obrenovic IV (perekonnanimele viitav number), siis kui Milan Obrenovic IV ülendas end kuningaks; temast sai Milan I. Tema poeg ja järeltulija oli kuningas Aleksander I, siis pärast Obrenovicite dünastia kukutamist ja nende asendamist Karadjordjevici omaga. Aleksander Karadjordjevicist ei saanud Jugoslaavia Aleksander II; Obrenovi numbrid jäeti tähelepanuta (või võib -olla lähtestada, kui Jugoslaaviat peeti eraldi riigiks, mitte lihtsalt Serbia ümbernimetamiseks). Montenegro lähtestas nummerdamise ka siis, kui valitsejad 1852. aastal Vladikast printsiks ülendasid.\nRegnaalse nummerdamise kohta on ka teisi näiteid, millel pole üldse mõtet. Näiteks Sardiinia ja Itaalia Savoy kuningad ei loendanud end kuningate, vaid Savoy valitsejate arvu järgi - seega on meil 1861. aastal Itaalia kuningas Vittorio Emanuele II, mitte esimene. Kuid tema poeg ja järglane Umberto ei nimetanud end Itaalia kuningaks saades „Umberto IV” (nagu ta oleks seda teinud, kui oleks järginud Savoyardi numeratsiooni), vaid kandis end Umberto I nimeks. tema oma poeg Vittorio Emmanuel arvas end Itaalia kuningaks saades III -ks ja ei võtnud 1939. aastal Mussolini egiidi all Albaania kuningaks saades omale Albaania jaoks eraldi numbrit, ja et asju veelgi segi ajada, tema oma poeg Umberto järgis oma vanaisa numeratsiooni ja valitses lühidalt 1946. aastal Umberto II nime all.\nAsja veelgi segadusse ajamiseks oli Taani Christian X ka (üsna eraldi) Islandi kuningas, nagu Kristjan X, kuid tal polnud Islandi jaoks eraldi numbrit. Elizabeth II -l ei ole ka eraldi numbrit Kanada kuninganna, Austraalia kuninganna, Uus -Meremaa kuninganna jne jne, hoolimata sellest, et ta oli nende osariikide esimene kuninganna Elizabeth.\nPortugali ajaloost leiate kaks Filipe II. Üks oli Hispaania Filipe II ja Portugali Filipe I ning teine tema poeg Hispaania Filipe III ja Portugali Filipe II.\nCopyright 2021 \_ Hollandi ajaloos nimetatakse kahte inimest kui William III; kas on veel juhtumeid, kus see juhtub?...


Kristjan Pruul • 17. jaanuar 2018 kell 10:30\nDetsembris aeglustunud euroala inflatsiooni juures torkavad silma Eesti ja Leedu, kus hinnatõus ulatus 3,8 protsendini.\nKolmapäeval kinnitas Eurostat, et aastane hinnatõus detsembris jäigi euroalas 1,4 protsendile ja Euroopa Liidus 1,7 protsendile. Eesti suurematest kaubanduspartneritest näitas tugevamat hinnatõusu — 2,2 protsenti — vaid Läti. Rootsis ja Saksamaal ei ulatunud see 2 protsendini ning Soomes oli üks madalamaid hinnatõuse 0,5 protsenti.\nMingeid olulisi muutusi ei olnud ka alusinflatsioonis — ilma energia- ja toiduhindu arvestamata jäi see püsivalt 1,1 protsendi ning energia-, toidu- ja aktsiisikaupade nagu alkohol ja tubakas hinnatõuse arvestamata 0,9 protsendi tasemele.\nReuters kirjutas, et alusinflatsiooni aeglus võib olla märk Euroopa keskpangale, mis loodab lõdva rahapoliitikaga hoida inflatsiooni 2 protsendi tasemel.\nFinancial Times märkis, et Euroopa keskpanga juht Mario Draghi on arvestanud hinnatõusu aeglustumisega energiahindade baasefekti taandumise tõttu, kuid majanduse ja tööturu elavnemisega võiks kaasneda hinnatõus, mis vastab rohkem keskpanga ootustele.\nJärgmist Euroopa keskpanga rahapoliitilist otsust on oodata järgmisel nädalal.


Треска | Kalandus\nEuroopa Komisjon > Kalandus > Kala- ja karbiliigid > Kasvatatavad kala- ja karbiliigid > Tursk Tursk Kalandus Avaleht\nTursal on oluline koht erinevate Euroopa riikide köökides. Vaatamata teatavate looduslike tursavarude ammendumisele püsib nõudlus tursa järele endiselt kõrgena. Seetõttu on tursa kasvatamise näol tegemist huvipakkuva kaubandusliku väljakutsega. Norra teadlased on tursa kasvatamise küsimustega tegelenud alates 1980. aastatest. Samaaegselt hakkasid Norra lõhekasvatajad oma toodangu mitmekesistamiseks kasvandustes nuumama merelt püütud looduses kasvanud turskasid, täpsustades sel viisil turskade söötmistehnoloogiat. Kuid tursa vesiviljelus käivitus tegelikult alles 2000. aastal, kui haudejaamadest saadi esimesed tursa noorkalad. Eeskätt tegeleti tursakasvatusega Norras. Teatavaid edusamme on teinud ka Šotimaa ja Iirimaa lõhekasvatajad, kes kasutavad ära kahe liigi nuumamismeetodite sarnasust. Ladinakeelne nimetus – Gadus morhua Toodang (EL 27) – 2 560 t (2007), 21% ülemaailmsest toodangust.Väärtus (EL 27) – 9,2 miljonit eurot (2007).Peamised ELi tootjad – Iirimaa, Ühendkuningriik.Peamised tootjad maailmas – Norra, Island, Iirimaa, Ühendkuningriik.\nPaljunemine Tursa paljunemine toimub haudejaamades, selleks kasutatakse merest kinnipüütud sugukalu.\nEmas- ja isaskalad paigutatakse samadesse basseinidesse. Paljunemistsükli käivitamiseks kasutatakse valgutusega mõjutamise tehnoloogiat, mis seisneb kalade hooajalise paljunemistegevuse esilekutsumises kunstliku valgustamise pikkuse muutmise teel. Selline meetod annab võimaluse saada kalamarju ja kalu aastaringselt. Mari viljastatakse isaskalade poolt loomulikul viisil, viljastatud mari kogutakse kudemisbasseini pinnalt. Mari paigutatakse inkubaatorisse, mis sisaldab tõusva vooluga ligikaudu 5 °C temperatuuriga merevett. Vastsed kooruvad 12–14 päeva pärast.\nVastsete kasvatamine Looduslikes tingimustes heidab emaskala ligi miljon marjatera, mille ellujäämisprotsent on teiste röövliikide, tursa enda kannibalismi, maimude spetsiifilise toitumisrežiimi ja nakkustele vastuvõtlikkuse, merehoovuste, vee (eri arengustaadiumil erinevate) nõutava temperatuuri ja kvaliteedi jne tõttu äärmiselt madal.\nSeetõttu nõuab tursa maimude kasvatamine keerulisi tehnilisi vahendeid, mis võimaldavad vähendada nende tegurite mõju ning saavutada tööstuslikult vastuvõetavat ellujäämistaset.\n• Vastsete kasvatamine – 3–4 päeva pärast koorumist on vastsed (kaaluga 0,2 mg) tarbinud ära rebukotis olevad ressursid ning nad paigutatakse pidevalt voolava 11 °C temperatuuriga mereveega täidetud esmase toitmise basseinidesse. Vastseid toidetakse keriloomadega (haudejaamas kasvatatud mikroskoopiline zooplankton) umbes kahe kuu jooksul, kuni nende kaal ulatub 0,2 grammini.\n• Maimude toitmine – Seejärel paigutatakse maimud suurematesse basseinidesse, mis on samuti täidetud voolava mereveega. Ligikaudu 2 kuu jooksul toidetakse maimusid neutraalse kõrge valgusisaldusega toiduga, mida antakse väga peenikese aglomereeritud pulbrina (mõnikord lisatakse toidule ka haudejaamast pärinevat arteemiat). Kalad vaktsineeritakse, eeskätt vibrioosi vastu, kuivõrd see haigus võib põhjustada antud liigi kõrget suremust. Alates sellest elustaadiumist sorteeritakse (kategoriseeritakse) ja eraldatakse noored tursad suuruse järgi, sest suuremad isendid kalduvad väiksemaid ära sööma.\n• Noorkalade areng – Kui tursamaimud saavutavad kaalu 2 grammi, paigutatakse nad ümber suurtesse basseinidesse, kus neid toidetakse kalajahust ja kalaõlist koosnevate graanulitega, millele lisatakse taimseid valke. 30–40 grammi raskused tursad vaktsineeritakse injektsiooni teel bakteriaalinfektsioonide vastu. Jätkuvalt toimub suuruse järgi liigitamine, et piirata kannibalismist tingitud suremust. Noored tursad jäävad suurtesse basseinidesse 5–10 kuuks, kuni nad saavutavad kaalu 50–200 grammi. Puuridesse üleviimise kaal sõltub vee temperatuurist, aastaajast, puuri suurusest, võrgusilmade suurusest jne.\nNuumamine Tursa nuumamine toimub ujuvpuurides, mis on samalaadsed lõhe jaoks kasutatavate puuridega või maismaal asuvates basseinides, kus kasutatakse veeringlussüsteemi. Turska toidetakse kalajahust ja kalaõlist koosnevate graanulitega, aga ka taimse päritoluga söödaga. Tursad püütakse välja ja tapetakse, kui nad saavutavad kaalu 3–4 kg, see tähendab pärast ligikaudu 2 aastat kestnud nuumamist.\nTarbimine Pärast tapmist suunatakse tursad töötlusüksustesse, mis turustavad tursad värskelt, puhastatult ja tükeldatult.\nTursa kasvatamine on levinud Norras, kus mitmed lõhekasvatajad on investeerinud selle liigi kasvatamisse mitmel eri kujul: merepuurides, maismaal paiknevates basseinides, tavabasseinides, bioloogiliselt puhastes basseinides jne. Tursa kasvatamisega tegeldakse aktiivselt ka Islandil, Fääri saartel ja Kanadas. Euroopa Liidus katsetati tursa kasvatamist laiaulatuslikult Shetlandi saartel (Ühendkuningriik), kuid see ettevõtmine lõppes 2008. aastal finantskrahhiga. Uute arendustega tegeldakse praegu Iirimaal ja Šotimaal. Tursa kasvatamise tulevik sõltub olulisel määral Põhja-Atlandi ja Arktika tursavarude olukorra arengutest.\nELi õigusaktide kokkuvõtted: ELi vesiviljeluse strateegia Võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamine Karpide elukeskkonna vee kvaliteet Uudised 21/06/2017 - NASCO continues efforts to understand and tackle the poor conservation status of Atlantic salmon stocks The 34th annual meeting of the North Atlantic Salmon Conservation Organisation (NASCO) took place in Varberg, Sweden, from 6 to 9 June and discussed new initiatives to better understand the threats and conservation challenges facing the Atlantic salmon, while improving the implementation of already adopted conservation and management measures and guidelines. 20/06/2017 - Statement by Karmenu Vella, European Commissioner for Maritime Affairs, Fisheries and Environment after political agreement on the Commission’s proposal on the Sustainable Management of the External Fishing Fleets 19/06/2017 - EUMOFA Monthly Highlights n° 5/2017 Viimati muudetud: 26/06/2017 | Top | Lingid


February 13, 2020 19:06 | Konkursid\nMa tahan, et maailm teaks, et ADHD pole halva vanemluse süü. ADHD on meditsiiniline seisund. ADHD-ga inimesel on erinevused aju arengus ja ajutegevuses, mis mõjutavad tähelepanu, võimet rahulikult istuda ja enesekontrolli, et ta kunagi välja ei kasvaks. ADHD on tõeline ja muudab kooli väga raskeks, hoolimata sellest, kui tark mu laps on!\nLAHTIÜTLEMINE; Selles kommentaaris olev „meie” on mõeldud neile, kes suhestuvad. Ma ei kavatse Rääkida ADHD-ÜHENDUSE AINULT GAMBITIST.\nSee on piisavalt masendav, kui ADHD päeva võidab. Panustame sellesse rohkem, kui võime lubada. See on meie teadlikes ja alateadlikes mõtetes iga kord, kui me ei mäleta, kui lukustame ukse, jätame võtmed ukse sisse ja peame minema tagasi oma laua taha töötage vähemalt kolm korda, et saada esemeid, mille unustasime enne tegelikult koju suunamist, ja puhkeme läbi sobimatu, impulsiivse ja sotsiaalselt vastuvõetamatu kommentaarid; sealhulgas selliste küsimuste esitamine, millele ilmselt vastati kaks sekundit enne. Need on kogemused, mis on meile sama pettumust valmistavad ja ebamugavad kui ka teile. Iga kord, kui meie lähedased manifesteerivad oma tundeid oma nägu silmade rullimise, väljenditega “kiirusta” või lihtsalt häbitu häbenemisega jalutamine suurendab ja kinnitab negatiivselt meie endi sisemist piinlikkust ja pettumusi. Peame leppima sellega, kuidas meie ajud töötavad. Peame liikuma edasi igast komistusest. See on meie enda vaimse tervise huvides. Ja mida rohkem meie lähedased sellisel viisil reageerivad, seda enam kuuleme nende häält, kui me end ümber ajame. Meie sisemine hääl jäljendab meid piisavalt, ilma et oleks vaja teadvustada, kuidas meie lähedased sisestavad meie ADHD täiustatud toiminguid. Nendest metafoorilistest ja sõnasõnalistest näotaimedest läbi elades emotsionaalne reaktsioon ei lõpe sellega liikudes; ega lõpe sellega, kui eemaldame end räsitud keskkonnast. Proovime neid kordusrežiimis parandada, kasutades selleks sotsiaalset tagasisidet ja tagajärgi, et saaksime seda teha proovige mitte, "keerake see uuesti kinni ja samamoodi nagu me tegime seda varem." Seega ärge sisestage meie ADHD-d ja võtke see omale kalduvused. Neid on juba piisavalt raske kogeda, ilma et oleksime näinud, kuidas neid meie lähedaste reaktsioonid väliselt tugevdavad. SAAME SEDA. Kuid me peame sellega leppima ja proovima lihtsalt õppida nii mitu korda kui vaja, sellest, mis see kunagi on. Sest see on ajukeemia. Me ei saa seda muuta, ükskõik kui palju teid (ja me tahame ka; ja usu mind - me tahame ka). Meditsiinid ja alternatiivsed ravimeetodid lähevad ainult nii kaugele. Ja ravimid aitavad enamasti ainult perioodil, mil nad on meie süsteemis. Nii et... palun laske sellel minna? Meie ADHD-emotsioonid pole teie oma. Niiet palun?\nMa soovin, et inimesed teaksid, et asi pole dieedis või „rohkem pingutades“ ega „saab“ väidete kasutamises. Tõesti, soovin, et nad teaksid, kuidas oli tunne, et ta juba proovib rohkem, kuid siiski, kui inimesed ütlevad teile, et proovige rohkem. Ja ma kindlasti soovin, et nad ei lõpetaks ADD-i hindamist mõne moodustatud idee järgi, kui nad pole seda kunagi ise kogenud.\nMa soovin, et maailm teaks ADHD-st nii palju ...\nKõige lihtsam, millele kõik teised tuginevad, on see, et see on reaalne tingimus. Erinevused ADHD aju ja neurotüüpse aju vahel on skannimisel nähtavad.\nEt mõned meist tõesti võitlevad sellega. Olen 26-aastane ja mul lihtsalt diagnoositi, ma arvasin, et kõik need aastad on minuga midagi valesti. Ma ei sobi kunagi, ei tundnud end kunagi “normaalsena”, olen pidevalt segaduses või unustan tahtmatult asju ja tunnen end selle pärast lolliks. ADHD-ga inimesed on imelik laps, väga jutukas laps, laps, keda on alati liiga palju. Enamik meist on pidevalt depressiooni ja ärevusprobleemide all, sest üritame välja mõelda, mis on valesti, kuid üritame end veenda, et peate lihtsalt rohkem pingutama. Kuid peale selle oleme me päris lahedad, kui mitte ainult natuke rohkem. Meil on midagi tõeliselt asjalikku, mida nimetatakse hüperfookuseks, ja kui tunneme end suurepäraselt, tunneme poissi Toredat! Me õpime koos elama ja hakkama saama, kuid see ei määratle meid.\nMa tahan, et inimesed teaksid, et see on aju tasakaalustamatus ja see pole võlts. Peolpe on kiiresti halb vanemad, kes on halvad vanemad, selle asemel, et seisundist aru saada. Sellega lapsed tahavad lihtsalt teie lastega sobituda ja kuuluda. Ehk siis kui vanemad ei osuta nii kiiresti, et on lapsed kui halvad lapsed ja aidake neil mõista, et nad ei erine, siis on olemas.\nNäen nii ADHD-ga õppuritele teenuseid pakkuva arstina kui ka ADHD-laste vanematena ja tunnetage igapäevaseid võitlusi, mida häire põhjustab nii üksikisiku igapäevaelus kui ka nende lähedaste elus need. Tahaksin, et maailm teaks, et ADHD pole halb vanemlus, see pole laisk laps, see pole midagi, millest te välja kasvate! See on tõeline. Ükski sümptomite all kannatav inimene ei taha.\nMinu töökaaslase sõnul kommenteerib koolitöötaja kogu aeg seda lühidalt: "Kui laps saab, siis nad saavad." Kui nad seda ei saa, siis peame MEID aitama neid õpetada ja andma neile vajalikud oskused.\nSoovin, et maailm teaks, et need meist, kellel on ADHD, ja / või need, kes toetavad inimesi, kellel on ADHD, teevad oma parima. Ma soovin, et maailm saaks vaid lühikese aja jooksul meie kingades jalutada, et tõepoolest aru saada, kuidas see maksustamine võib olla ja kuidas see mõjutab peaaegu kõike! Soovin, et maailm oleks tolerantsem ja üldiselt aktsepteeriv - meil kõigil on asju, millega me võitleme - ADHD (ükskõik, kas olete patsient või hooldaja) on meie võitlus. Ärge mõistke kohut, olge tolerantne ja aktsepteerige kõike, hoolimata inimesest, probleemist või probleemist - teada või teadmata.\nMa ei saanud kunagi aru, et kõik probleemid, millega olen kogu oma elu vaeva näinud, on tingitud ADHD-st. Minu jaoks on nad peamiselt emotsionaalsed ja sotsiaalsed. Ma kasutasin alkoholi, et peatada nii kohmetu tunne, aidata mul “ära mahtuda” ja hiljem proovida peatada hulljulge ringiratast mõtlesin alati, mõeldes, kas olen piisavalt hea, kujutan alati ette teiste inimeste tegevuste kõige halvemat mina. Olen nüüd avastanud muid viise asjade käitlemiseks, kuid soovin, et keegi oleks mind varem aidanud. Mu tütar, kes sai just 11-aastaseks ja diagnoositi mõni aasta tagasi, võitleb paljude samade asjadega, mida tegin, kuid nüüd tean, mis see on ja kuidas meid mõlemaid aidata.\nMa arvan, et ma tahan, et maailm teaks, et ADHD on tõeline seisund, mis mõjutab palju rohkem inimesi, kui maailm aru saab, kuid teadmised on jõud. Saame kontrolli tagasi võtta ja aidata teistel õppida elu lihtsamaks muutmise viise.\nSoovin, et inimesed teaksid mõnda lihtsat fakti:\n-sensoorsed töötlemisprobleemid pole autismi jaoks ainuõiged, hõlmavad TÕELISELT häid sensoorseid kogemusi (täiustatud!), kuid tähendavad ka, et oleme kerge vaevaga.\n- minu vaimsed häired EI ole vabandus. Olen vastutav oma käitumise eest ja seisan silmitsi tagajärgedega. Taotlen võimalust oma käitumise selgitamiseks, et teised saaksid mind paremini aru ja tunneksid mind ning ehk saaksime keskkonna muutmise nimel aidata mind soovimatust käitumisest hoiduda. See võib olla väga lihtne!\n- Töötan uut teavet aeglaselt, eriti kui tähelepanu on hajutatud, näiteks ruumis on müra, ruumis pole muud müra ja kui te räägi kiiresti ja kui mu peas on laul ja kui sa mainid midagi, mis tuletab mulle meelde midagi, mida ma tahtsin öelda, ja sa lasid mul jätkake tangendi järel tangendi järgimist ja ma jätan meid mõlemad hiljaks, kui te ei ütle midagi, et see vestlus uuesti käima saada rada.\n-Ma ei peaks võtma ravimeid, nii et see vähendab ADHD sümptomeid, kuid need ei kao, pean ikkagi õppima neid juhtivtöötajaid funktsioonioskused, mida teised õpivad liikvel olles, kui nad kasvavad koos noorte käsnade ja minu neljakümneaastase ajuga, tegelema!\nMa tõesti tahan, et inimesed mõistaksid, et ADHD-l pole lapsevanemaks olemisega midagi pistmist. Nii paljud inimesed on otsustusvõimelised ja tahavad kõiges vanemaid süüdistada. Tahaksin, et inimesed saaksid ADHD-st ja sellest, mis see tegelikult on, teadlikumaks.\nSee on igapäevane võitlus, et jääda positiivseks ja töötada selle nimel, et mitte oma lapsele reageerida. Ma mõistan, et tema aju juhtmestik viib tema tegusid, kuid see, kuidas ma reageerin, võib teda aidata või talle haiget teha. Selle saidi on saatnud Jumal, see aitab mul mõista tema aju ja saada ka ideid!\nMa soovin, et maailm teaks, et ADHD on tõeline. See on arenguhäire, mida saab ravida. Tunnen end sellest rääkides sageli teadlikult, kuna muud vaimuhaigused on rohkem omaks võetud; bipolaarne, maniakaalne depressioon, ärevus jne. Need on tõsised haigused, mida inimesed tunnevad ära. Ma ei usu, et ADHD kannab sama raskust. Tundub, et see on ikka valmis. Kuid see pole nii. See on tõeline ja mõjutab inimesi.\nSee ADHD ei pruugi alati välja näha nagu hüperaktiivsus - see võib tunduda pigem “avar” või tähelepanu mitte pöörav, ebaõnnestumistele tundlik ja sensoorsete probleemidega.\nMa tahan, et inimesed teaksid, et ma pole laisk! See, et mul on kerge hämming, et töötleksin teie küsimust enne, kui ma vastan, ja ma ei peata vastamist, sest ma ei kuula. See ADHD mõjutab minu käitumise nii paljusid aspekte ja see ei puuduta ainult minu tähelepanu juhtimist mu tütrel ja mul mõlemal see on mõnikord ülejäänud perekonnale raske, kuid meil on olemas rutiin ja tööriistad, mis selle aitaksid teine.\nSisenege mängu Mängija tähelepanu alt võita Nanny ringi\nAmetlikud reeglid: Ajastata võistlused 2019. aastal\nMul diagnoositi koolis käies ADHD ja düsleksia. Mind peeti klassis häirivaks idioodiks - ma ei su...\n“Millal tuleb minu kord?”\nOlen roheline kadedusega. Viimase kuu jooksul on kaks mu sõpra helistanud mulle toredate uudisteg...\nKui kaua võtab aega ADHD diagnoosimine?\nKui a arst või psühhiaater vestleb lapse või täiskasvanuga 15 minutit, diagnoosib tähelepanupuudu...


Marihuaana kasutamise info\nHäired Sõltuvus Marihuaana\nÜlevaade marihuaana kasutamisest\nMarihuaana on psühhoaktiivne ravim, mida kasutatakse laialdaselt puhke- ja raviainetena. Ja kui te küsite endalt, kas marihuaan on sõltuvusttekitav, on vastus jah, siis võib see olla sõltuvusttekitav.\nNagu teistegi sõltuvust tekitavate ainete, näiteks alkoholi puhul, enamikul regulaarsetest kasutajatest ei arene marihuaana sõltuvus, mistõttu paljudele tekib küsimus, kas see on tegelikult sõltuvust tekitav ravim. Mõistmine protsessist, kuidas mõnel inimesel võib areneda marihuaana sõltuvus, aitavad seda segadust selgitada.\nTop 5 asjad, mida tuleb teada, kuidas kasutada marihuaana\nMarjuana on mitu erinevat tüüpi, mis on erinevad ja kipuvad erinevatel intensiivsustel oma mõju kasutajatele.\nMarihuaana sisaldab palju erinevaid psühhoaktiivseid koostisosi, millest kõige enam tuntakse THC ja kanabidiooli .\nPaljud inimesed kasutavad marihuaana harjumatult ilma probleemideta. Müjahuaana sõltuvus on või mitte, sõltub pigem narkootikumide haavatavusest sõltuvusse, mitte ravimi iseenesest.\nKas teie marihuaana kasutamine on probleemiks?\nKas sa koge marihuaanat tagasi võtma?\nMeditsiiniline marihuaan on muutunud üha vastuvõetavamaks, sealhulgas marinool, mis ei tekita kasutajatel suurt marihuaanat.\nKanepitarbimise häire on ainult üks võimalus, et marihuaanaprobleemid võivad areneda. Marihuaana võib peale sõltuvuse tekitada kahju ka mitmel erineval moel.\nKuidas marihuaana on sõltuvusttekitav\nMitmed tegurid mõjutavad narkootikumi sõltuvust , sealhulgas ravimi farmakoloogilist mehhanismi, ravimi tegelikku ravimi puhtust, ravimi komplekti ja seadeid ning eelkõige ravimit võtva isiku individuaalseid omadusi. Hinnanguliselt hakkab marihuaanale sõltuvus lõpuks ligikaudu ühe 12-st marihuaanatarbijast.\nNagu enamik sõltuvust tekitavaid aineid ja käitumisviise, on mirihuaana rahuldav mõju sellel, et see on sõltuvust tekitav. Need rahuldavad tagajärjed on marihuaana kõrgete meeldivate aspektidega. Jällegi sarnaneb teiste ravimitega sarnane ebameeldiv marihuaanitõrjumise sündroom, kui kasutajal puudub ravimi juurdepääs või otsustab seda mitte kasutada, kutsudes neid sageli neid sümptomeid leevendama.\nKui olete hiljuti katsetanud marihuaana kasutamist\nVõimalik, et kui olete hakanud mõnikord proovima marihuaana, kasutate te sõpradega. Paljude jaoks ei ole marihuaana aeg-ajalt sotsiaalne kasutamine probleem. Siiski peaksite muretsema, kas teie ainsad sõbrad on inimesed, kes kasutavad marihuaanat, eriti kui kasutate marihuaanat, on see, mida nad teiega koos enamuse ajast soovivad.\nLoe: Mis on vastastikune surve?\nMarihuaana kasutajad tunnevad, et kaaslasi on vaja mitmetel põhjustel kasutada. Hoolimata ravimi meeldivatest mõjudest võib suitsetamine suitsetamise ajal muutuda üsna igavaks ja sõpradega aega veeta, võib seda lõbusamaks teha.\nKui marihuaana on jagatud mitmeks sõpradeks, võib olla lihtsam ka marihuaana haarata. Kui te elate kohas, kus marihuaan on ebaseaduslik, ei pruugi te mõista, et marihuaana jagamine sõpradega võib ohustada uimastiäri tasusid.\nLoe: Mis on ravimite müüja?\nPaljudel marihuaanatarbijatel on kergem tunda teiste lähedasi, kui nad on suured. Ja kuigi paljud neist ei huvita seksi, mõni neist leiab, et see on ahvatlev ja vähendab nende takistusi. Marihuaana võib kasutada rütmihakkuna, kui uimastite uuringud on seotud narkootikumidega märkimisväärsel hulgal seksuaalset rünnakuid.\nMõningatel juhtudel on marihuaanat kasutavatel inimestel ja mõnel teisel hoiatusmärgil. Üheks kõige ilmsemateks märksõnadeks, et probleem tekib, on motivatsiooni puudumine tegutsemiseks, mis olid varem olnud. Kui tunnete, et te ei hooli koolitööst, oma tööst, sõprade ja perekonna nägemisest väljaspool marihuaana kasutajaid ja üldiselt seal väljapääsu ja elu nautida, siis võib see olla marihuaan.\nTeine hoiatusmärk, mida jälgida, on teie meeleolu või vaimse tervise igasugune muutus, eriti kui te ei ole kõrge, kuid isegi siis, kui olete. Kuigi paljud mõistavad marihuaana ravimina, mis soodustab õnnelikke ja lõdvestunud tundeid, kui depressiooni või ärevuse tunne suureneb, peate lõpetama selle kohe kasutamise. Võib tekkida aine tekitatud meeleoluhäire või aine poolt esilekutsutud ärevushäire ja parim ravivastus on ravimi katkestamine. Kui see ei toimi, vaadake oma arsti.\nMõnedel inimestel, kes kasutavad marihuaana, on väga tõsine seisund, mis on aine põhjustatud psühhootiline häire . 21. sajandil on selle seisundi kasv suurenenud ja see on eriti problemaatiline teismelistele, kes võivad selle tulemusena kujundada pikaajalisi vaimse tervise probleeme. Sel põhjusel on mõistlik lükata marihuaanat edasi kuni täiskasvanuea lõpuni.\nElu koos Marihuaana sõltuvusega\nMõned inimesed lähevad aastaid marihuaana sõltuvusse, kes ei mõista enne, kui nad abi otsivad. Eriti raske on tunnistada, et teil on probleem, kui olete alati arvanud, et ravim ei olnud sõltuvust tekitav.\nMillised on erinevused marihuaana kasutamise ja sõltuvuse vahel?\nKui marihuaana kasutajad otsivad ravi, on nad tavaliselt kasutanud umbes 10 aastat ja neil on olnud kuus ebaõnnestunud katseid iseseisvalt loobuda. Kui kasutate marihuaani, kuid ei tunne end abi otsima, on oluline püüda vähendada ravimi kahjulikku mõju.\nLoe: Marihuaana kasutajate kahjude vähendamise näpunäited\nLõppkokkuvõttes võib teil olla väsinud elu, mis pöördub uimastite kasutamise poole. Ühepäevane kiusaja elu näitab seda, kuidas sellesse käigupikkusse kinni jääda võib juhtuda. Nagu teistegi sõltuvuste puhul, on ennustuste edukuse ennustajaks motivatsioon oma uimastitarbimise muutmiseks.\nKuigi teised marihuaana kasutajad võivad väita, et ravim ei ole sõltuvusttekitav, on arstitõendis hästi tuntud marihuaana sõltuvus. Teie arst või kohalik ravimikliinik on suurepärane koht abi saamiseks. Enamik inimesi suudab marihuaana välja jätta, ilma et oleks vaja detoksioone või elamispinda.\nEnamik marihuaana kasutajaid ei vaja sulgemiseks meditsiinilist abi, kuid nagu teiste sõltuvustega, võite tunda end emotsionaalselt haavatavana ja kiusata alkoholi või muid ravimeid blokeerida. Üldiselt pole see hea mõte, sest see lihtsalt asendab ühte sõltuvust tekitavat ainet teise jaoks. Räägi usaldusväärsele sõbrale sellest, kuidas tunnete ja veedate aega teiste meeldivate tegevuste jaoks. Kui mõni nädal marihuaanist lahkumisest ei tunne end paremini, siis pöörduge oma arsti poole.\nMarihuaana sõltuvus on tõeline seisund, mis võib kaasa tuua suurt stressi kannatanutele ja nende lähedastele. Õnneks on suitsetamisest loobumine marihuaanast suhteliselt lihtne protsess enamikule inimestele, kes otsustavad, et nad soovivad lõpetada, kuid ärge kartke abi otsida, kui teil on emotsionaalsed raskused.\n> Beck K, Caldeira K, Vincent K, jt "Kanepitarbimise sotsiaalne kontekst: suhe kanepi tarbimise häirete ja depressiivsete sümptomitega kolledži üliõpilaste seas." Addict Behav. 2009; 34: 764-768.\n> Psüühikahjustuste diagnoosimise ja statistiline käsiraamat, viies väljaanne, "Ameerika psühhiaatriline assotsiatsioon (2013).\nDragt S, Nieman D, Becker H jt "Kanepitarbimise tekke vanus on seotud psühhoosiga kõrge riskiga sümptomite tekkimise vanusega." Kas J-psühhiaatria. 2010; 55: 65-171.\n> Maldonadoa, R., Berrenderoa, F., Ozaitaa, A., Robledoa, P. "Kanepiõltuvuse neurokeemiline alus" Neuroscience 181: 1-17. 2011\n> Qia, SJ, Starfelta, LC & White, KM "Marihuaana mürgistuse mõju mõjutavad süüdlaste ja ohvrite vastutust, süüd ja õigustust". Journal of Sexual Aggression,, 22: 1, 20-35. 2016. doi: 10.1080 / 13552600.2015.1025868.\n9 kõige sagedamini põhjustatud depressiooni põhjused\n5 kuidas emotsionaalset stressi toime tulla


Kuubalanna Aylin sööb isukalt heeringat ning unistab lumest - Maakond - Saarte Hääl\nKuubalanna Aylin sööb isukalt heeringat ning unistab lumest\n22. veebruar 2020, 0:23\nHINNATUD TREENER: "Olgu võimlemine või tants – nende alus on siiski ballett," leiab Aylin.\nKui Kuubas kerkib veebruari keskmine temperatuur üle kahekümne soojakraadi, siis Kuressaares pole isegi tänavusel soojal talvel sellele midagi vastu panna. Ometi kolis Aylin Quintosa Cala Kuuba igavesest suvest kliimasse, mille kohta irooniline eestlane ütleb "12 kuud kehva suusailma".\nHommikul, kui Ayliniga tema hubases kodus Kuressaare pargi ääres kokku saame, tundub seni pigem lõppematu novembri moodi talv pisut rohkem talve nägu. Õhuke lumekirme tänaval ja sinitaevas särav päike tõotavad ilusat päeva.\nEsikus tervitab tulijat esimesena mitte perenaine, vaid pisike Yorkshire`i terjer. Hüplev-karglev koerake tunneb külalise üle südamest rõõmu ega paista pudeliski paigal püsivat.


Arvavad: Koolijuhid õpilaste trahvimisest\nArvavad: Koolijuhid õpilaste trahvimisest (1)\nSellel asjal on kaks poolt nagu ikka. Meie koolis kedagi trahvima ei pea – õpilased on toredad. Eestis on koole, kus õppetööd keeruline läbi viia, sest kord on käest ära. Esmapilgul võib trahvimine tunduda päästva abivahendina, kuid kui kool võtab lisaks laste õpetamisele enda kanda ka politseiniku ülesanded, siis vaevalt see tulemust annab.\nKoolis peaks ikka heal sõnal suur jõud olema ning probleemide korral on selleks korrastatud tugisüsteemid, kust abi leida. Head lapsed kasvavad vitsata.\nArvan, et peaks taastama varasema korra – trahvimise koolikohustuse mittetäitmise eest. Trahvimise alla peaksid käima rängad, süstemaatilised kooli kodukorra rikkumised. Trahvi määraja peaks olema kooli omanik ehk vald.\nEesti kool on teada-tuntud oma headuses. Meie lapsed on tublid ja targad. Niisuguseid ettevõtmisi nagu trahvimine pole siia vaja. Meil on kombeks ja tavaks oma head kasvatamis- ja õpetamistraditsioonid. Jäägem nende juurde ja õppigem neid järjest paremini tegema!\nTrahvimine on ahvatlev võimalus end kõikvõimsana näidata. Me hindame õpilase käitumist selle järgi, kuidas ta end koolis ülal peab. Majasiseste probleemide lahendamisel võiksid kehtida vastavad reeglid, mille rikkumisel on võimalik trahvida.\nArvan, et normaalselt toimiva kooli puhul ei ole vajadust trahvi määrata. Kellele trahv määrata? Õpilasele? Maksab aga selle lapsevanem ja seadusrikkujal ei ole sellest sooja ega külma. Kuid eks vanemal ole ju ka oma osa, et ta laps ei tunneta hea ja halva piiri.\nKooli direktor ei sa olla politseinik. Et üldse seda ideed rakendada, tuleb ju seadusi muuta. Elame demokraatlikus riigis. Demokraatia on mitte ainult võimalus, ka kohustus.\nküll on tore, et meil on veel hulk koolijuhte, kes ei taha politseinikku mängida, vaid lapsi hea sõnaga õigele käitumisele suunata! Usun küll, et nende töö on palju tulemuslikum kui neil, kes lapse iga (eksi)sammu rahasse ümber arvestavad.


KMH/KSH programm ja aruanne | Estonian Environmental Board\nHome KMH/KSH programm ja aruanne\nPärast KMH või KSH algatamist koostab arendaja koos KMH või KSH juhteksperdiga KMH või KSH programmi või planeeringu KSH väljatöötamise kavatsuse. Programmi ja väljatöötamise kavatsuse näol on tegemist KMH või KSH kavandamisetapiga (ingl scoping). KMH või KSH menetluses koostatakse üldjuhul programm, erandina planeeringute koostamisel valmib KSH väljatöötamise kavatsus.\nProgrammi ja väljatöötamise kavatsuse koostamine on üks olulisemaid etappe KMH või KSH korraldamisel, kuna sellega lepitakse kokku KMH või KSH ulatus ning detailsus. Programmis ja väljatöötamise kavatsuses määratakse ära mida, millises ulatuses ja kui detailselt on kavas KMH või KSH käigus hinnata. Samuti tuuakse välja mõjude hindamisel kasutatav hindamismetoodika ja näidatakse ära kaasamis- ja ajakava.\nKMH või KSH tulemused võtab kokku KMH või KSH aruanne. Aruande koostab juhtekspert ja tema juhitud eksperdirühm. Aruanne selgitab, kirjeldab ja hindab kavandatava tegevuse elluviimisega eeldatavalt kaasnevat keskkonnamõju ning pakub välja olulise keskkonnamõju vältimise, ennetamise ja leevendamise meetmed. Aruande koostamisel lähtutakse KMH või KSH programmist või väljatöötamise kavatsusest ning see peab vastama keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse nõuetele.\nKMH ja KSH menetluse põhimõtteline skeem\nPõder, T. „Keskkonnamõju hindamise käsiraamat“ (uuendatud 2018) (PDF)\nPeterson, K., Kutsar, R., Metspalu, P., Vahtrus, S. ja Kalle, H. „Keskkonnamõju strateegilise hindamise käsiraamat“ (2017) (PDF)\nJuhised Natura hindamise läbiviimiseks loodusdirektiivi artikli 6 lõike 3 rakendamiseks Eestis (täiendatud 2019) (4.03 MB, PDF)\nJuhised loodusdirektiivi art 6.4 rakendamiseks Eestis. Natura hindamise eranditegemine (2020) (571.71 KB, PDF)


Hiiumaa - Eesti Saarte Kogu\nHiiumaa on suuruselt Eesti teine saar, mille pindala on 1024 ruutkilomeetrit. Lähim kaugus mandrist 22 km. Elanikke 10 000.\nHiiumaa – saagade Dagaithi – tõusis Läänemerest väikese laiuna üle 10 000 aasta tagasi. Kõige enne tõusis Kõpu poolsaar. Hiiumaa kõrgeim punkt (68,5 m ü.m.p.) ongi Kõpus. Saare läbimõõt on 60 km läänest itta ja 45 km põhjast lõunasse ning rannajoone pikkuseks on 325 km.\nHiiumaa ümbruses on rohkesti laide ning ajuti veest kerkivaid rahusid, kokku 200 ringis. Saare vahetus läheduses on meri madal, kõige tuntum kari Hiiumadal asub loodes.\nEsmakordselt on Hiiumaad mainitud vanades ürikutes 1228. a. kui tühja saart. Oluline asustamine algas 13. sajandi lõpus või 14. sajandi alguses. 1563. aastast kuulus saar Rootsile ja sellest alates on saarel rootsikeelne nimi Dagö. Pikka aega oli Põhja- ja Lääne-Hiiumaa asustatud rootslastega, kuid Vene keisrinna Katariina II ukaasiga saadeti 1781.a. ~1200 hiiurootslast välja Dnepri äärde. Rootslaste külad Malvaste, Mudaste, Kodeste, Kidaste Tahkuna ja Reigi jäid tühjaks ning hiljem asusid sinna elama eestlased.\nHiidlasi on püütud ka klassifitseerida. Kokku on võimalik loetleda kuni 40 erinevat “seltsi” hiidlasi: kohvilähkrid, vandiraiujad, odratolgused, pätakavallamehed, tõrvakõplased, ehthiidlased, hobuhiidlased, märahiidlased, hapupiimalähkrid, oosiplased, hundijölkajad jt. Hiiumaad on nimetatud legendide saareks, seda on ta tänagi.\nHiiumaal on Heltermaa sadamast praamiühendus Rohuküla sadamaga mandril. Suvel on praamiühendus ka Sõru sadamast Triigi sadamasse Saaremaal.


Veebi- ja sotsiaalanalüütika ajalugu | Martech Zone\nTeisipäev, juuni 21 2011 Kolmapäev, oktoober 26, 2011 Douglas Karr\nMeile meeldivad infograafikud ... ja kui te pole seda märganud, on meil nüüd kategooria just selle jaoks teabegraafika (koos oma sööt). Meile meeldib nii väga infograafika, et oleme hakanud arendama nii enda kui ka oma partnerite ja klientide jaoks. See töötati välja meie kliendi jaoks, Veebitrendidja pakub sotsiaalmeedia ajalugu analytics ja veebianalüütika.\nKui soovite seda infograafikat oma saidil jagada, on teil täielik luba, kui esitate lingi sellele postitusele ja Veebitrendid. Selle infograafiku töötas välja meie agentuur, DK New Media.\nJuuni 22, 2011 kell 12: 22 PM\nJuuni 22, 2011 kell 3: 04 PM\nSuurepärane saak, Marco! Tulemas on Netscape'i logo 🙂\nJuuni 24, 2011 kell 9: 51 PM\nKas saaksite oma allikad loetleda? See peaks olema infograafiku loomisel tavapraktika.\n25. juuni 2011, kell 2\nSee on tüüpiline statistikat pakkuvatele infograafikutele. Kuid need pole küsitletud ega arvutatud andmed, mis vajavad kinnitamist. Ressursside loetelu oleks olnud pikem kui Infographic ise. Kui loete iga üksust, leiate, et viidame vajaduse korral allikale (Wikipedia, Gartner, ettevõtte nimi jne). Kontrollige ka ettevõtte veebisaitide ajalugu.\n1. august 2011, kell 8\nLihtsalt väike parandus lihtsalt FYI, XiTi (nüüd AT Internet) algas 1997. aastal, mitte 2004. aastal\n1. august 2011, kell 9\nKeskenduti mitte ettevõtte käivitamisele, vaid avaldatud analüüsiplatvormile.


Ühe ema lugu| Kui vanem kuuleb oma lapse diagnoosi “autism”, variseb tema maailm tuhandeks killuks - Pere ja Kodu - Delfi Lood\n13. august 2018 13 min.\nKui vanem kuuleb oma lapse diagnoosi “autism”, variseb tema maailm tuhandeks killuks. Senised unistused ja lootused asenduvad teadmatusega tuleviku ees ja üle jõu käiva vastutuskoormaga, mis sellise lapse kasvatamisega kaasneb. Eluaegse toe pakkumise vajadusega ja hirmuga, mis lapsest üldse saab.\nKõik need tunded ja üleelamised on ka Reedale tuttavad. Sarmikas ja imeilusa lauluhäälega naine on neist kõigist läbi tulnud, aga seisnud silmitsi ka depressiooni ja meeleheitega. “Olen kasvanud tänu sellele kõigele tugevaks, jõudnud selgusele iseendas ning julgen nüüd öelda: “Olen uhke poja ja iseenda üle!””\nSeptembris 2015 alustas Reeda toona 16aastane poeg Khobbi-Kenneth Kodjo Inglismaal ettevalmistavat etappi ülikooli astumiseks, et täita oma unistus ja omandada kõrgharidus politoloogias. Seda suuresti tänu ema kindlameelsusele, tegutsemisjulgusele ja usule pojasse.


Eesti rebasejaht: august 2015\n2014 MM Kasahhis\nRikas riik – vaene riik\nPublicFriendsOnly MeCustomClose FriendsGo Back\nIlmselt enamus eestlasi ei tea Kasahstanist suurt midagi. Paljudele meenub see riik tänu Borati filmile, mis jätab veidi vildaka mulje. Kunagi Nõukogude Liitu kuulunud riigist mäletasin minagi vaid ähmaselt lugenud raamatust Külla akõnnile, mille pioneeriks astumisel saanud olin. Küll aga on ilmunud Minu sarjas Kasahstani endises pealinnas Almatõs (Alma-Atas) kolm aastat elanud eesti pere kogemustest asjalik raamat, mida enne sinna reisile minemist sirvida tasub.\nKasahstani, täpsemalt selle riigi väikeseks šveitsiks kutsutava Burabay piirkonda viis meid – kolme eestlast „rebasejahi“ e raadio-orienteerumise maailmameistrivõistlused. Viimaseid korraldatakse üle aasta vaheldumisi Euroopa meistrivõistlustega. Eestlastest on jäänud antud alaga tegelema hetkel vaid kolm meest, kes tiitlivõistlustest ja leedukate kord aastas korraldatavast treeningvõistlustest osa võtavad. Piiravaks põhjuseks võimalused, kuna võistlustel käiakse oma raha eest ja aeg, sest raadio-orienteerumisega tegeletakse hobikorras töö ning muude alade kõrvalt.\nRaadio-orienteerumine on suhteliselt tundmatu spordiala, ühendades spordi ja raadiotehnilised võimalused ning kuuludes ERAÜ (Eesti Raadioamatööride Ühing) alla. Arvestust peetakse eraldi neljal alal: klassikalises peilimisjooksus kahel erineval sagedusel, mille puhul on metsa peidetud viis raadiosaatjat e „rebast“, mis saadavad teatud intervalliga morsesignaali ja mille sportlane vastuvõtjaga kinni püüab; sprindidistantsil on võislejatel vaja leida kuni 10 raadiosaatjat, mis töötavad kiirema intervalliga; foxooring on tavalisele orienteerumisele sarnasem spordiala, mille puhul on metsas võimsamate saatjate asemel punktides väiksema kuuldeulatusega mikromajakad, mis on kuulda vaid kaardile märgitud aladel.\nFoxooringus on metsas on 10 punkti, millest erineva vanuseklassi võistlejad võtavad vastava arvu punkte vabalt valitud järjekorras. Kahe esimese klassikalise „rebasejahi“ distantsil peetakse ka võistkondlikku arvestust, mille puhul ühe vanusegrupi kaks parimat tulemust liidetakse kokku. Eestlastel on õnnestunud Bulgaaria 2009nda aasta EM-il võita kaks pronksi Venemaa ja Ukraina järel, kes on antud alal tugevaimad maailmas. Varasematelt suurvõistlustelt on individuaalseid medaleid koju toonud Andres Talver.\nSeekordsel MM-il oli esindatud 24 riiki 249 võistlejaga. Kui eestlaste parimad kohad jäid esimese kolmandiku hulka siis rõõmu tunti leedukate üle, kellele oli seekordne MM läbi aegade üheks edukaimaks suurvõistluseks.\nBurabay looduskaitseala asub Astanast 250 km kaugusel ja sinna viib kolmerealine betoonist maantee. Autosid sõidab aga sellel teel millegipärast vähe. Mõtlen väikese kurbusega meie liiklustihedale Tallinna-Tartu maanteele. Hiljem selgub ka laia tee pea-eesmärk: seda mööda sõidab president Nursultan Nazarbajev oma Borovoje järve ääres asuvasse residentsi. Tema naabruses asub ka Putini suveresidents, mille viimane olevat Nazarbajevilt kingiks saanud.\nKülavaheteed ja tänavad on aga viletsas seisukorras ja nähes teetöid tegevaid mehi, mõistame miks see nii on. Lokkav lohakus ja nõuka-aegne mentaliteet, millesarnast Eestis kunagi nähtud ei ole, pole siin kuhugi kadunud. Kohalike elanike elumajad ja hotellid/ puhkeasutused on kõik eri-ilmelised ja ehitatud kättejuhtunud materjalist. Külapoekestes saab osta esmatarbekaupu leti tagant, leiba-saia on vaid ühte sorti, see-eest viinavalik on suur. Kõik see tekitab esialgu nostalgiat, hiljem teeb pisut kurvaks.\nBurabay on ~7000 elanikuga küla Bolšoje Tšebatšje ja Borovoje järvede vahel, põhja poolt ümbritsetud Kokšetau mäeahelikuga. Elu käib seal vaid puhkehooajal, juulist augusti lõpuni. Loendamatuid ja erinevaid majutusasutusi täis asula on siis puhkajatest tulvil, kes enamasti tulevad Venemaalt ja pealinnast Astanast. Burabays asuvad ka üle riigi tuntud sanatooriumid, kus viibimist saab lubada elanikkonna jõukam kiht.\nLoodus on Burabays kaunis. Erinevalt bussiaknast nähtud mõõtmatule stepile järvederohke, mägine ja männimetsane. Igal mäel, mille tipp sarnaneb mõne elusolendiga, igal kaljul või suuremal kivil on siin oma legend. Viimased ongi, peale kohaliku koduloomuuseumi ja väikese loomaaia, paikkonna suurimateks vaatamisväärsusteks. 5000 tenge eest teeb kohalik taksojuht meile 2,5 tunnise ekskursiooni.\nKuigi piirkonda peetakse Kasahstani pärliks, siis seda muljet kipuvad varjutama kõikjal vaatamisväärsuste juures kividele soditud nimed, maas vedelevad konid ja klaasikillud ning puudele seotud suvalised lindikesed/paelakesed, mille abil loodetakse soovide täitumist.\nImestama paneb ka kohalik teenindus, mille eesmärk on „lollilt“ turistilt võimalikult suur summa koorida. Ühel õhtul, kui oleme leidnud baari kus istuda ja veini juua ning midagi väikest süüa, selgub et menüüs olevat vanad hinnad ja teenindaja paneb silmagi pilgutamata neile pool otsa. Samuti tulevat juurde maksta eraldi (plaadi) muusika ja 10 % teeninduse eest. Hiljem kuuleme, et hindu ongi kergitanud pealinnast ja Venemaalt tulnud rikkurid, kes ei tea mida oma rahaga peale hakata ja maksavad rohkem kui neilt küsitakse.\nKui eelnev välja arvata siis muidu on kohalikud inimesed hästi toredad, avatud, positiivsed. Kogen seda võttes omal käel ette sõidu lähimasse, 20 km kaugusel asuvasse Shuchinski linna. Otsustan minna kohaliku bussiga ja asutan end lähimasse peatusesse ootama. Mõne aja pärast peatub eemal asuva poekese juures väikebuss, mille juht hüüab midagi. „Kas te tahate linna sõita“, kuulen lõpuks. Mõtlen endamisi missugust linna tema silmas peab. Selgub, et sama, kuid ikka takistab mind läänellik rikutud mõttemall esialgu autosse istumast. Endast siiski võitu saanud ja vaadanud sõbralikuna paistavat autojuhti, otsustan riskida. Kolme lapse isa osutub jutukaks, kes räägib meelsasti kohalikust elust ja näitab linna.\nShuchinsk on endise tippsuusataja Vladimir Smirnovi kodulinn. Kasahstanile kuulsust toonud sportlasele lubas president Nazarbajev ehitada maja, mis aga siiani pooleliolevana seisab. Autojuht näitab uhkusega veel linnas asuva järve kaldale rajatavat golfiväljakut. Linna servas kõrgub pooleliolev suusahüppemägi mis ei saagi kunagi valmis, sest ehituse käigus selgus, et kliima (tugevad tuuled) ega pinnas ei sobigi selliseks ehitiseks. Küll aga asub Shuchinskis toimiv mäesuusakeskus.\nKuna lendame Astanaasse Istanbuli kaudu ja tagasi tuleme sama teed, siis jätame reisi kolm viimast päeva pealinnaga tutvumiseks. Tagantjärele tundub seda paljugi olevat, mida kinnitab ühe kohaliku ütlus, et Almatõga tutvumiseks kulub kolm päeva aga Astanas piisab ühestki. Linn üllatab pompoossete kõrghoonetega. Suurusehullustus torkab silma kõikjal: kuni 30 korruselised kortermajad, hotellid, kaubanduskeskused ja muidugi võimsad autod.\nPresidendipaleest avaneb linna poole uhke vaade: peatänav, mida palistavad valitsuse-, ministeeriumite-, ja ärihooned. Tänava keskel asub Baytereki monument, kus saab pileti lunastanu liftiga üles sõita ja samuti linnavaadet nautida. Boonuseks võib unistuste täitumist soovida Nazarbajevi käejäljendil oma kätt hoides. Inimesed ei jäta seda võimalust kasutamata, sest kahjuks kõik presidendi marjamaale ei mahu.\nKasahstan on rikas riik oma maavarade poolest. Mendelejevi tabeli elementidest on sealt leitud 99 ja 60 neist ka kaevandatakse. Raha tundub riigil väga palju olevat, mis kahjuks piirkonniti ja inimeste vahel ebaühlaselt jaotunud. Inimesed on aga pealtnäha rahulolevad, presidendile ollakse riigis valitseva üldise rahu eest tänulikud. Elab ju riigis sõbralikult koos enam kui 130 eri rahvust ja ükski neist ei domineeri. See seletab kasahhide mitte nii tugevat rahvuslikku tunnetust kui see eestlastel on. Ametlikeks keelteks on kasahhi ja vene. Kuigi vene keelega saab pea kõikjal hakkama, siis lõunapoolsetes piirkondades ei pruugi sellest piisata.\nLinna on ehitatud loendamatuid meelelahutusasutusi. Suur ooperi- ja balletiteater, tsirkusehoone ning peale kontserdimaja veel hulgaliselt kontserdisaale. Üks neist asub näiteks Nazarbajevi ideel põhinevas ja briti arhitekti Sir Norman Fosteri kavandatud Rahu- ja Kooskõla palees, mis on püramiidikujuline klaasist 62 meetri kõrgune hoone. Peale kontserdisaali, mis mahutab 1300 inimest ja kus keskmiselt kord kuus üritus toimub, asub palees suur konverentsisaal ja muuseum, kus eksponeeritakse Kashastanis elavate rahvuste rahvariideid. Palees korraldab president kongresse ja tippkohtumisi välisriikide juhtidega. Imestama paneb kuidas küll selliseid hooneid üleval suudetakse pidada. Eriti veel siis, kui need pidevat kasutust ei leia ja sealseid ekstreemseid ilmaolusid silmas pidades, mil talvel võib külma olla kuni -40 ja suvel sama palju plussi.\nReisi lõpupoole ei imesta me enam millegi üle. Ei selle üle, et taksoks võib osutuda iga era-auto, mis su kõrval peatub, hinnas tuleb vaid enne kokku leppida. Ega ka selle üle, et hotellitubadel on tunnihinnad ja magada tuleb kivikõval voodil. Nalja saab siis, kui õlle joomiseks kõrt pakutakse ja ka siis, kui hommikusöögiks traditsiooniliselt rootsi laua asemel tuleb paberilipikul kirjapandust umbes 12- st toidust ja joogist valida 5-6. Kaksipidi mõtlemist tekitab ühe hotelli saunas asuv eraldi magamistuba laia voodiga.\nMeie mõistes normaalset kohvi saab vaid pealinna nooblimates kohvikutes. Igal pool mujal on levinud lahustuva kohvi või tee joomine. Meeldivaks üllatuseks saab Astana viisakas liiklus, millest meil eeskuju tasuks võtta. Maailma noorimaks peetav pealinn elab praegu maailmanäituse Expo 2017 ettevalmistamise rütmis. Silma torkab lakkamatu ehitustegevus, kokku ei hoita millegi arvelt, kui siis ainult kvaliteedi. Kasu lõikavad sellest paljud välisettevõttedki. Praegu ainsana kasutatava ühistrantspordi – bussi kõrvale tuleb ka linnarong.\nKasahstan jääb meelde oma vastuolulisuses. Koos eksisteerivad ääretu rikkus ja vaesus, puutumatu ja rikutud loodus, traditsiooniline maaelu ja linnastumine. Riigi suurimaks rikkuseks on aga sealsed külalislahked inimesed, kellesarnaseid ei mäleta ma kusagil mujal kohanud olevat. Tahaks vaid loota, et raha võim ei ole Kasahstanis suur ja igavene ja helge tulevik ootab ka neid inimesi kel seda vähe või natukene on.\nKasahstani pindala: 2724, 9 tuh ruutkilomeetrit\nRahvaarv (2013 a seisuga): 16 934 100\nKurss: 1 euro = 235 tenget (KZT)\nKeskmine palk (erinevate küsitletud allikate põhjal): 25 000 – 150 000 KZT\nKohvi hind pealinnas: 600 – 700 KZT\nBensiini hind: 95 160 KZT, diisel 115 KZT\nTulemused - http://ardf.darc.de/contest/14090812/14090812.htm\nPildid MM 1 - http://ardf.de/Aktuell/Ablage/2014/ARDF-WM-Burabay_2014/index_aktuell.html\nPildid MM 2 - https://www.flickr.com/photos/ddwilliams/sets/72157647655407981/\nPildid MM 3 - https://www.dropbox.com/sh/o6ls99bob7hqf4y/AADqDwwS1MjTGnt4x26s_2RUa?dl=0\nPildid Leedukate treeningvõistlusest - https://plus.google.com/u/0/photos/107960292987350631387/albums/6047082377179672129\nArtikkel Postimehes - http://tarbija24.postimees.ee/2943429/vaene-rikas-riik\nPostitas Tarmo Gede @ Neljapäev, august 27, 2015 Kommentaare ei ole:\nSeiklusjutt maalt ja mägedest ehk kuidas MM-võistlust võidetakse Rebasejaht Slovakkia Tatranskie Matliares, 2-7 september 2002\nAndres Talver ja Ove Uhtlik asusid Tallinnast teele autoga pühapäeval 1. septembril õhtul kella 7 paiku. Kalle Kuusik ja mina startime esmaspäeva öösel kella 4 ajal, et jõuda Tallinna lennujaama kell 6.20 väljuvale Tallinn-Helsinki lennukile ja edasi Vantaalt ümberistumisega Helsinki-Budapesti lennukile. Naudime Finnair-i hõbekaardi omaniku privileege ärireisijatele mõeldud ootesaalis, nii Tallinnas, kui ka Vantaal. Muide - hiljem juba kohapeal hotellis oma reisijate salongis kaasas olnud koti sisu revideerides avastasime Kallega, et Prantsusmaal toimunud EM võistlustel kingitud Šveitsi taskunuga ei takistanud mul keegi lennuki(te) salongi kaasa võtmast… Niipalju nendest lennujaamade turvakontrollist. Budapesti passikontroll tundis millegipärast minu passi vastu tavakohaselt tunduvalt pikemat huvi ja kontrollis korduvalt viisakeeluga inimeste nimekirja, kuid sellega ka kogu uurimine piirdus. Üllatus ootas meid aga Nationali rendiautode klienditeenindusboksi otsimisel kui selgus, et firma oma boksi lennujaamas ei omagi, selle eest olid nad tööle rakendanud ühe oma Minivani, millega kunded paar kilomeetrit eemal asuvasse esindusse toimetati. Nationalist saime ka Budapesti linnakaardi, mille abil asusime teele Tatrate poole. Kuna auto rent oli soodus, siis lisajuhi eest asuti kohe ka lisaraha soovima. Selle asemel jaotasime Kallega rollid nii, et mina jään kaardilugejaks ja Kalle piloodiks ning kokkuhoitud raha eest teeme parem mõned lisaõlled. Esimene katsumus ootas meid kohe Budapesti poole keerates. Kuna teetähistus oli puudulik, siis ei õnnestunud meil keerata lennujaamast kesklinna suunduva tee keskel olevale kiirteeribale. Sõites paralleelselt kiirteega takistasid meie marsruuti õige varsti teeremondid, mis tõid endaga kaasa sõidu äärelinna, mille kohta aga puudus meil aga igasugune kartograafiline informatsioon. Kasutades orienteerumises tuntud võtteid, jõudsime ca 10 minuti pärast juba kaardistatud alale ja sattusime tipptunni ummikutesse Kuigi sõidu algus oli ebaharilikult rabe, sujus edasine sõit juba vastavalt internetist hangitud teelegendidele ja libedalt. Positiivne üllatus ootas meid Slovakkia piiril, kus olime juba valmis tasuma sõiduki aastamaksu, kuid õnneks piisas vaid kvartali jao (100 SKK) maksmisest. Lõunasöögiks otsisime pikalt sobivat paika piirilt kuni Zvolenini, kuid igal pool olid suured reisibussid oma kundedega teeäärsed söögikohad ära vallutanud. Lõpuks õnnestus meil lõunatada paar versta enne Zvolenit ühes söögitares, kus kahekäiguline söögikord läks maksma á 100 SKK ehk ca 34 EEK, loomulikult olime üllatunud. Siin pidasime esimese mobla-sideseansi ka Andrese ja Ovega. Ove telefon teatas optimistlikus toonis, et Ove puhkab ja saabub tagasi nädala pärast, Andrese telefon oli aga täiesti funktsioneeriv ja lühikese usutluse järel selgus, et nad on jõudnud juba Tatratest ligikaudau sama kaugele kui meie, kuid asuvad alles Lõuna-Poolas. Popradi linnas, kust jääb kohalesõita vaid 30 km, otsustasime teha esimese tõsise shoppamise kohalikus kaubanduskeskuses ja nii kulutasime pool tunnikest. Selgus tõsiasi, et hinnatase on sama mis Eestis või isegi odavam, lisaks oli parkimine kesklinnas soodne 10 SKK per tund. Varusime üht-teist kaasa ja suundusime Hutniku hotelli, mis asus otse Kõrg-Tatrate jalamil. Teatasime orgkomiteele, et Eestist tuleb viie registreerunud sportlase asemel neli ja korraldajad pakkusid välja, et ma võin kämpingus telkimise asemel samuti hotellis ööbida, mille vastu mul, kui töötu rebasejahtija, loomulikult ei olnud midagi. Hotellitoad saime vaatega 2632 meetri kõrguse Lomnicky mäe otsa, mis tähendas, et tipu nägemiseks tuli pead 40º kuklasse kallutada. Kella 7 paiku kohtusime lõpuks ka Ove ja Andresega, kes seletamist mööda olid sööki otsides sõitnud läbi kohalikke õllekaid ja alles viiendas kohas õnnestus neil ka süüa saada, seetõttu saabusid nad kohale paar tundi hiljem loodetust. Kõige tähtsam aga kohale jõuti ja kõik ühes tükis.\nHommikul toimus ametlik treening, mille käigus sai testida Sport-Ident süsteemi kasutamist ja loomulikult ka pillide ja saatjate omapärasid mäenõlva tingimustes. Esimese probleemina tajusin ma saatjast eemaldudes, et orvandite vahel oli 2M saatja suuna peilimine arvukate maksimumide tõttu pea võimatu ja täpseid peilinguid võis saada vaid otsenähtavuse oludes. 80 meetri pilli eluvaim oli aga treeningu ajal kahtlane, kuna paaril korral keeldus see jooksmise pealt peilinguid lihtsalt andmast ning võistluse ajal loobus aparaat peilimistegevusest juba stardikoridoris Teised jäid oma treeningu tulemustega rahule ja otsustasid minna varakult lõunale. Pärast lõunat läksid Ove, Andres ja Kalle gondliga mäepeale lõbusõitu tegema. Tõusti 1700 meetri kõrgusele. Gondli sõidult naastes avastas Andres, et tema rahakott oli taskust ära tõmmatud koos mõnede tuhandete kroonide, juhiloa ning pangakaartidega. Aktiivse otsimise kokkuvõtteks tuli aga nentida, et sinna paika need jäidki. Kohalik politsei oli nõus kirjutama slovaki keelse õiendi lubade kadumise kohta ja see jäigi ainsaks lohutavaks paberiks kohapealt. Avatseremoonia lõpus aktiviseerusid hiinlased, kes hakkasid ennast kohalike rahvatantsijanna-dega aktiivselt pildistama - valgete tütarlastega koosolemine pidi nende jaoks tähendama suurt õnne. Eestlastena saime tunda, et kuigi Eesti on rebaste MMl esindatud esimest korda, oli osavõtjate seas Eesti tuntud „Estonia twelve points! hüüti meile juba avamiste käigus ning järgmisel päeval selgus ka, et mitte ilmaasjata! Kohalik linnapea kutsus kõik võistkonnaesindajad enda juurde vastuvõtule, kus jagati ohtralt reklaambuklette turismivõimaluste kohta piirkonnas. Õhtul uurisime viimase 22 aasta jooksul medaleid saanud riikide nimekirja ja seadsime eesmärgiks Eesti medalikonto lähiajal avada. Õnneks pidime tõdema, et peale eestlaste puudusid nimekirjast ka lätlased ja leedukad, kuigi leedukad on osalenud MM-del juba alates 1993. aastast ja nende riik on kandnud iga kord ka täielikult Leedu meeskonna tippvõistlustel osalemise kulutused….\nStardi- ja finišitsooni oli seekord erinevalt Prantsusmaast võistkondadel keelatud igasuguste sidevahendite kaasavõtmine. Keelatud oli ka kommunikeerumine väljaspool tsooni olevate inimestega, samuti tuli ära anda peilingaatorid stardikoridori alguses olevate kohtunike valve alla. Stardipaika sõidutati kõik võistlejad juba kell 7 hommikul, kus tuli oodata oma stardiaega mõnedel võistlejatel kuni kella üheni. M21 ja M40 klassis kasutati võistlejate suure arvukuse tõttu paralleelstardi süsteemi, mis tähendab, et korraga läks rajale samas võistlusklassis 2 võistlejat. Väga levinud ootereziim enne stardi eelset soojendustrenni oli sellel aastal madratsil ja tekikotis lamamine, mida Eesti meeskond teistele võistkondadele juba eelmise aasta EM-l Prantsusmaal edukalt tutvustas. Ka stardi- ja finiðitsooni erireziimi rakendamine sai alguse eelmise aasta EM- võistlustelt, kuna kaasaegsete tehniliste sidevahenditega on tekkinud väga head võimalused rajainformatsiooni lekitamiseks võistlejatele. Võistlusmaastiku asukoha said nüüd kõik osalejad teada alles starditsooni jõudmise hetkel ning finiði asukoht selgus stardis rajakaardi kättesaamisel. Uued tingimused on vajalikuks osutunud eelkõige medalijahte pidavate riikide poolt ebaausate võtete kasutamise vältimiseks ning toimunud võistluste järel võib kasutatud meetmeid pidada piisavalt efektiivseteks. Esimese võistluspäeva rada asus Kõrg-Tatrate jalamil nii, et stardipaik oli nõlva kõige alumises otsas ja finið nõlva kõrgemas osas, 200 meetrit kõrgemal teises kaardi ääres. Kuigi rada oli peegelduste tõttu tehniliselt raske, oli siin sellegi poolest võimalik kasutada mitmeid erinevaid variante raja normaalseks läbimiseks. Finiðis selgus, et Andres oli raja suutnud läbida peaaegu ilma vigadeta ja tulemuseks oli maailmameistri tiitel M40 kategoorias ajaga 59’30’’ edestades venelast Konstantin Zelenskit 6’42’’ ja tsehhi Milan Mittelmani 8’5’’. Kokku võistles selles kategoorias 49 ja distantsi lõpetas 43 võistlejat. M21 kategoorias läks eelmine aasta soetatud uute peilingaatoritega sisseelamine tippvõistlus-oludes raskemini kui olime lootnud, sellegipoolest olid tulemuseks 31., 33. ja 42. koht vastavalt Tarmo, Kalle ja Ove poolt. M21 kategoorias võistles kokku 61 ja lõpetas määrustepäraselt 52 võistlejat. Kalle ja Ove testisid oma Polar kellade kõrgusmõõtureid ja leidsid, et nad olid distantsil roninud ülesmäkke kõrguste vahede järgi vastavalt 450 ja 600 meetrit. 25 osalenud maa seast sai Eesti meeskond võistkondlikult 12. koha. Andres võttis oma pillile selle meisterdajalt autogrammi ning lasi lisaks korpusele joonistada ka tärni, nii oli täidetud ka kohustus peilingaatori omaniku Aleksander Parnabas’i ees, kellele sai lubatud vastavat protseduuri enne Eestist lahkumist juhul kui peilingaatoriga medal võidetakse. Maailmameister lubas pilli meisterdajale (vanadele rebastele tuntud hr.Velikanov Ukrainast) rohkelt õlut välja teha, mis Slovakkias oli õnneks odava õllehinna tõttu väga kergesti ka teostatav. Õhtul autasustamise ajal ohverdasime tseremooniapaiga lä- hedal kasvanud lepa, mis hakkas edasi täitma Eesti lipu teiba kohustust. Protseduur oli vajalik võitjate poolt rahvuslipu lehvitamise kombe järgimiseks.\nHommikul otsustasime külastada kõigepealt lähimat koobastikku lähikonnas, milleks osutus Belianska Jaskina 2350 meetri pikkuste käigustikega koobas, mida teadsid kullaotsijad juba 18. sajandi esimesel poolel. 1896 hakati käikude valgustamiseks kasutama elektrivalgust, mis teada olevalt oli sel ajal esimene elektrivalgusega valgustatud avalikkusele avatud koobas maailmas. Koobaste süsteem tõuseb mäe sees 100 meetrit sissepääsust kõrgemale ning ligipääsu tagamiseks on sinna ehitatud betoontrepid. Hiljem tutvusime ümbruskonna ja Popradi linnaga.\nStardipaika väljusid bussid seekord kell 6.30. Võistlusmaastik asus Madal-Tatrate eelmäestikus 200 meetrise suhtelise kõrgusega mäe ümber. Mäe kõrgus ja ümbritsevad orvandid ennustasid, et 80M rada saab olema tavapärasemast keerulisem. Metsas selgus, et ainukesed kohad, mis olid jooksmiseks sobilikud, olid kaardistatud teed ja rajad. Mets ja lagedad olid kaetud rinnuni ulatuva alusmetsaga, mida oli võimalik läbida vaid käimistempos. Ideaalne rajaläbimise variant oleks tulnud avastada kohe stardijärgse peilimis-tsükli lõpuks. Kes sellega kohe hakkama ei saanud, see pidi oma rajavalikut kompenseerima täiendava 200 meetrisest mäest üles ja alla ronimisega. Samas oli ka stardikoridor suunatud otse mäetipu suunas, mistõttu rajaläbimise tõusude summa miinimumiks osutus Kalle ja Ove kõrgusmõõtjate andmetel vähemalt 650 meetrit. Parima tulemuse saavutas eestlastest ka seekord Andres 13. kohaga M40 kategoorias 50 seast, Ove tuli M21 kategoorias 38. kohale 60 osavõtja seast, Tarmo 57. kohale ja Kalle takerdus enne finiðeerimist võssa kinni, mistõttu tal ei õnnestunud määrustepäraselt kontrollaja sees lõpetada ning tulemust protokolli saada. See võistluspäev tegi kiiresti selgeks vajaduse uute kaasaegsete peilingaatorite järele, mis on erinevates reziimides paremini kasutatavad ja tehnilistelt parameetritelt täiuslikumad. Ove soetas ka esimese pilli, millega peilimise tulemusi võib näha järgmisel aastal toimuval EM-l Poolas. 80M lainealal olid sel aastal peamised medalivõitjad Venemaalt ja Tðehhist, teiste maade esindajatel siin seekord suurt midagi saavutada ei õnnestunud. Õhul toimus veel autasustamine ja Hamfest, mille käigus jagati üksteisele hulgaliselt nänni, eesmärgiga oma maad teistele meeldejäävaks teha ning lähiajal ka võistluste korraldamise õigus kodumaale saada.\nKojusõit. Andres ja Ove said enne Poola-Leedu piiri ka väikese adrenaliini süsti, kui ühes teepeal olnud asulast, kus lubatud kiirus oli 50 km/h, neist Škoda ca 100 km/h tunnikiirusega mööda sõitis, ja minut hilem oli see vastu teel manööverdanud treileri tagumist ratast põrutanud . Tulemuseks oli vähemalt üks laip ja kaks raskelt vigastatud, täpset ohvrite arvu ei olnud võimalik pimedas kindlaks teha. Škoda kuulub muidugi mahakandmisele. Pühapäevaks oli kogu Eesti tiim jälle tagasi kodus. Järgmine EM toimub 2003 Poolas. Järgmised, järjekorras 12. MM-võistlused aga aastal 2004 OK-maas, Brno lähistel. Millistest võistlustest ja millises koosseisus Eesti tiim osavõtma hakkab, selgub aja jooksul.


Enn Sellik meenutab oma tegemisi noorteklassis, 3. osa – Jooksja\nJooksuportaal jätkab Eesti läbi aegade ühe parema pikamaajooksja Enn Selliku tegemiste avaldamist noorteklassis. Enne vastab Sellik kommentaaridesse laekunud paarile küsimusele.\nÜllar Pärnat küsis Enn Sellikult:\n1. Milline oli pulss krosside lõpus?\nEnn Selliku vastus: Krossid jooksin pulsiga 140-145. Poole maa peal pöördepunktis mõõdeti pulssi. Kui see oli kõrgem kui 145, pidi tempot maha võtma.\n2. Jooksite erineva pikkusega lõike: kas nii lühikeste kui ka pikkade lõikude järel pidi pulss kindlasti alla 120 langema, nt: 200 m lõigud vaheldusid 200 m sörkidega – taastumine pidi vist päris hea olema?\nEnn Selliku vastus: Ei olnud vahet, kas jooksin 100 m või 3000 m lõike. Kui mul ei langenud pulss lõikude vahel sörkides alla 120, siis käisin nii kaua kuni pulss piisavalt madalaks läks.\nEnn Sellik intervjuud andmas. Foto: Isi Trapido/ETV fotoarhiiv\nAasta 1971, jaanuar\nNädalane treening jaanuaris. Kõik treeningud toimusid väljas olenemata ilmast.\nE. 11. jaanuar: 11 km kross 52.35, harjutused kangiga rebimine 3x (10×32,5 kg), lamades surumine 2x (8x 32,5 kg), hüpped 2x (20×32,5 kg)\nT. 12. jaanuar: soojendus 1,5 km, 3×100 m (16 s) + 10×500 m (1.55), lõdvestus 1,5 km\nK. 13. jaanuar: 12 km kross 57.05 pulss 130\nN. 14. jaanuar: puhkus\nR. 15. jaanuar: soojendus 1,5 km, 1000 m 3.42 + 2×2000 m (8.50) + 3000 m 13.10, lõdvestus 1,5 km, kettaheide ja harjutused topispalliga\nL. 16. jaanuar: 13 km kross 1:01.10\nP. 17. jaanuar: puhkus\nJaanuaris kokku 268 km, 7 jooksuvaba päeva.\nE. 8. veebruar: 12 km kross 57.10, kettaheide (30 heidet), korvpall\nT. 9. veebruar: 11 km kross 53.25, hüpped üle tõkete, kiirendused 10x 30 m, korvpall\nK. 10. veebruar: 13 km kross 1:02, korvpall\nN. 11. veebruar: puhkus\nR. 12. veebruar: soojendus 1,5 km, 1000 m 3.50+2×2000 m (8.50) + 3000 m 13.00, lõdvestus 1,5 km, kettaheide\nL. 13. veebruar: 14 km kross 1:06.20\nP. 14. veebruar: puhkus\n21. veebruaril saepururajal 2000 m 6.58,1\n20. veebruaril 1000 m 3.05,1\nVeebruaris kokku 222 km, 5 jooksuvaba päeva\nMärtsis pääsesin noorte koondisega esimest korda Eestis välja võistlema. 6.-7. märtsil toimus sõpruskohtumine Riias Läti, eesti, Leedu ja Kiiev. 1500 meetris võitsin 1. koha ajaga 4.12,8 ja 3000 meetris 1. koha ajaga 9.10,8.\nE. 8. märts: hommikul 3 km, õhtul 7 km, hüpped üle tõkete\nT. 9. märts: hommikul 4 km, õhtul 2 km soojendus, 4×100 m (15 s), 7×400 m (72-75), paus 2 minutit, lõdvestus 2 km, korvpall\nK. 10. märts: hommikul 4 km, õhtul 16 km kross 1:10.35, kehalised katsed kõrgushüpe 1.42, korvpall\nN. 11. märts: hommikul 4 km, õhtul korvpall, harjutused jõumasinal\nR. 12. märts: soojendus 1,5 km, 5×200 m + 8×500 m, lõdvestus 1,5 km\nL. 13. märts: hommikul 2 km, õhtul 14 km kross 59.00, korvpall\nP. 14. märts: hommikul 2 km, õhtul 10 km suusatamist\n24. märtsil lendasin koondisega Sotši. Esimest korda elus lennukis. Sotšis näitas kraadiklaas +20, kui Eestis olid miinuskraadid. Järgmisel päeval kohe jooksma. Koondise peatreener tuli minu ja Ülo (Ülo Kriisa – toim.) juurde ja manitses, et vaja on aklimatiseeruda. Sellist ilma ei saanud raisku lasta. Meil oli treeningplaan ja tegime selle järgi trenni. Samal ajal ülejäänud koondise liikmed jalutasid ning võtsid paar päeva päkest.\n31. märtsil toimusid võistlused. Läbisin 3000 meetrit ajaga 8.53,8, millega sain 6. koha. Tulemus oli hea. 20. märtsil jooksin 1500 m 4.12,0, II koht ja 21. märtsil 3000 m 9.03,5, I koht. Märtsis tuli kokku 272 km, ainult ühel päeval ei jooksnud.\nE. 12. aprill: hommikul 2 km, õhtul 12 km kross 50 minutiga ja jalgpall\nT. 13. aprill: hommikul 2 km, õhtul soojendus 1,5 km, 3×100 m (14 s.) + 8×300 m (53), 1,5 km lõdvestus, jalgpall\nK. 14. aprill: 13 km kross maastikul 54.00\nN. 15. aprill: hommikul 2 km, õhtul soojendus 2 km, 1000 m 2.49,0 kooli võistlustel, lõdvestus 2 km, jalgpall\nR. 16. aprill: soojendus 1,5 km, 4×200 m (31 s.) + 10×400 m (76-78 s.), vahele sörk 300 m, lõdvestus 1,5 km, odavise\nL. 17. aprill: kerge kross 12 km\nP. 18. aprill: rajooni kross, soojendus 2,5 km, 2000 m 6.28,0, lõdvestus 1,5 km.\n25. aprillil võistlesin vabariigi krossil 3000 m distantsil, kus võitsin 1. koha ajaga 9.25,0. Aprillis kokku 158 km ja 3 jooksuvaba päeva.\nE. 3. mai: 10 km kross 42.00, kuul 3 kg 9.00, 100 m sussides 13,2\nT. 4. mai: soojendus 1,5 km, 5x [200 m (32 s.) +300 m (50 s.)], lõdvestus 1,5 km, ketas 29 m\nK. 5. mai: 11 km kross 47.00\nN. 6. mai: Töötasin staadionil, pärast kuul ja ketas\nR. 7. mai: soojendus 1,5 km, 4x [400 m (76 s.) + 500 m (1.38) + 400 m (76 s.)], lõdvestus 1,5 km, kuul, oda\nL. 8. mai: 12 km kross 52 minutiga\nP. 9. mai: keskkoolide karikas 100 m – 12,0, 1500 m 4.28,3, ketas 31.12\nMais kokku 228 km, 3 päeval ei jooksnud.\n100 m – 12,0\n1500 m – 4.28,5\n100 m – 12,0 ja 12,3\n1500 m – 4.17\n3000 m – 9.14,9\n100 m – 12,9\nketas – 32.09\noda – 35.51\n29. mail osalesin Läti lahtistel võistlustel, kus jooksin 1500 m ajaga 4.05,6 ja jäin selle tulemusega kuuendaks.\n20. juunil jooksin esimest korda 5000 m, sain ajaks 16.21,6.\nE. 7. juuni: 5 km jooks\nT. 8. juuni: hommikul 3 km soojenudus, 6×60 m kiirendused, lõdvestus 1 km, õhtul soojendus 1,5 km, 2x (600 m + 800 m + 1200 m), lõdvestuseks 1,5 km\nK. 9. juuni: hommikul 4 km, õhtul 55 min. jooksu\nN. 10. juuni: hommikul 3 km, 5×60 m, õhtul soojendus 1,5 km, 2x (300 m + 400 m + 300 m), lõdvestus 1,5 km\nR. 11. juuni: puhkus, 3 km\nL. 12. juuni: soojendus 2 km, 6×1000 m (3.20), lõdvestus 2 km\nP. 13. juuni: 36 min.\nJuunis kokku 200 km, ühel päeval ei jooksnud\n4×100 m – 46,3\n1500 m takistusjooks – 4.39,2 II koht\n5000 m – 16.21,6 II koht\n800 m – 1.59,1 II koht\n4×100 m – 46,2 VII koht\n4×100 m – 45,8 III koht\n1500 m – 4.08,2 III koht\nKoolinoorte spartakiaadil Tallinnas saime 7. ajaga finaali ja Boss ütles, et ega teil finaalis midagi teha ei ole, aga punkte on vaja. Tuleb starti minna. Jooksin viimast vahetust ja andsin täiega. Saime pronksi kätte.\nJuulis toimuvale spartakiaadidile Voronezis eelnes laager Käärikul. Jooksin seal krossi kui mulle tuli vastu Ants Nurmekivi. Pöörasin koha ringi ja võtsin talle järgi. Antsu ma kätte ei saanud, sest ta kadus ruttu eest ära. Sain aru – pean veel palju harjutama, et nii kiiresti joosta. Trennist jäid jalad valusaks. Täsikasvanutega oli laagris massöör Elmar Aasrma. Kurtsin olukorda peatreenerile. Nii sain oma esimese massaaži.\n15. juulil sain 1500 meetri eeljooksus 3.58,1-ga eeljooksude 7. aja. Väga kõrge tempo tõttu oli raske, kuid pääsesin finaali. Järgmisel päeval sain finaalis 6. koha ajaga 4.00,6. Jooksu võitis minust aasta vanem Zatonski ajaga 3.49,1. Järgnes päev puhukus ja siis juba ootas ees 5000 meetri jooks. Isiklik rekord 15.38,2 andis mulle 12. koha. Hooaja tähtsaim võistlus läks korda.\nE. 26. juuli: hommikul 3 km, õhtul 13 km 60 minutiga.\nT. 27. juuli: hommikul 5 km, õhtul soojendus 1,5 km, 5×100 m ja 10×200 (35 s.), lõdvestus 1,5 km\nK. 28. juuli: hommikul 5 km, õhtul 15 km krossi\nN. 29. juuli: puhkus 5 km\nR. 30. juuli: hommikul 5 km, õhtul soojendus 1,5 km, 1000 m + 2000 m + 3000 m, lõdvestus 1,5 km\nL. 31. juuli: hommikul 5 km, õhtul 14 km krossi 62 minutiga\nJuulis kokku 221 km, 3 päeva ei jooksnud\n5000 m – 15.45,6 I koht\n1500 m eeljooks – 3.58,1 (7. koht)\n1500 m finaal – 4.00,6 (6. koht)\n5000 m – 15.38,2 (12. koht)\n4×1500 m – 17.20,6 I koht\n4×400 m – 3.37,6 I koht\nE. 2. august: hommikul 5 km, õhtul 10 km kross\nT. 3. august: hommikul 5 km, õhtul soojendus 1,5 km, 3×100 m, 10×200 m (30 s.), lõdvestus 1,5 km\nK. 4. august: hommikul 5 km, õhtul 11 km kross\nN. 5. august: puhkus, 5 km\nR. 6. august: hommikul 5 km, 10 km krossi, selle sees 2×800 m kiirendused\nL. 7. august: hommikul 5 km, õhtul 13 km kross\nP. 8. august: puhkus, õhtul 5 km\n20.-21. augustil toimus Tartus Balti matš. 1500 m jooksus kaotasin valgevenelasele Berjajevile. 3000 m jooksus vedasin juba algusest peale ja sain ajaks 8.43,0, mis oli Eesti B-klassi rekord. Aluse sellise tulemuse saavutamisele panid just eelpool toodud treeningud 2.-8. augustini. Pärast juulikuist spartakiaadi tegin nädal aega aeroobset treeningut, millega taastasin vastupidavuse ja sain jälle võistlustel edukalt pingutada. Mul ei tulnud mõttessegi, et suvel saavad võistlemised keset juulit läbi ja algab puhkus. Augustis tuli kokku 296 kilomeetrit. Treenisin kõik päevad.\n20. august: 1500 m – 4.07,0 II koht\n21. august: 3000 m – 8.43,0 I koht\n26. august: 1500 m – 4.14,9 I koht\n27. august: 3000 m – 9.05,2 I koht\nTänapäeva jooksjate suur probleem on see, et juba jaanipäeval lõpeb hooaeg ja alustatakse septembrist treeningutega liiga intensiivselt. Vahepealne puhkus on liiga passiivne.\nE. 6. september: 7 km\nT. 7. september: 10 km, jalgpalli 1,5 tundi\nK. 8. september: 8 km\nN. 9. september: 11 km krossi, paigalt oda 600 gr. 31 m\nR. 10. september: 10 km krossi, selle sees 2×500 m kiirendused\nL. 11. september: 12 km krossi\nP. 12. september: puhkus\n4.-5. septembril toimusid noorte Eesti meistrivõistlused, kus võitsin 1500 meetri jooksus ajaga 4.08,8 esimese koha ja 3000 meetri jooksus ajaga 8.51,5 samuti esimese koha. 14. septembril võitsin kooli krossi 2000 meetrit ajaga 6.24,0. Septembris kogunes 248 kilomeetrit. Viis päeva kuus ei jooksnud.\nE. 4. oktoober: 7 km krossi, korvpall\nT. 5. oktoober: 10 km krossi, korvpall\nK. 6. oktoober: soojendus 1,5 km, 3×100 m + 8×300 m (53 s.), paus 300 m, lõdvestus 1,5 km\nN. 7. oktoober: 10 km krossi, korvpall\nR. 8. september: 40 min. Jooksu\nL. 9. september: soojendus 3 km\nP. 10. september: vabariigi kross Rakveres 3000 m 9.26,2.\n17. septembril Vilniuses ametiühingute meistrivõistlused 3000 m ajaga 9.03,0, võitja aeg 8.52,5. Septembris kogunes jooksukilomeetreid 180. Kaheksal päeval ei jooksnud.\nÜleminekuperiood lõppes 15. novembril. Algas treeningperiood.\nE. 15. november: 12 km fartlekki\nT. 16. november: soojendus 2 km, 2x(100 m + 400 m + 500 m + 600 m) + 2×400 m, lõdvestus 1,5 km\nK. 17. november: 8 km tempokrossi\nN. 18. november: 6 km krossi, tõkkejooks\nR. 19. november: soojendus 1,5 km, 1000 m 3.50 + 1000 m 3.50 + 3000 m 12.30, lõdvestus 1,5 km\nL. 20. november: 15 km krossi\nP. 21. november: puhkus\nKuu kilometraaž 196 km, ei jooksnud 8 päeval.\nE. 6. detsember: 10 km fartlekki, harjutused kõhule, korvpall\nT. 7. detsember: soojendus 2 km, 300 m + 400 m + 500 m + 600 m + 300 m + 400 m + 500 m, lõdvestus 1,5 km\nK. 8. detsember: 6 km tempokrossi, harjutused topispalliga, korvpall\nN. 9. detsember: 6 km, venitusharjutused, korvpall\nR. 10. detsember: soojendus 2 km, 1000 m + 1000 m + 2000 m, lõdvestus 1 km\nL. 11. detsember: 12 km krossi 60 minutiga\nP. 12. detsember: haige, palavik 38,5\nDetsembris kogunes 220 jooksukilomeetrit, ei jooksnud 8 päeva. Kokku tegin 1971. aastal 33 starti ja jooksin aastaga 2809 km. Aastas 52 päeva ei jooksnud ühtegi kilomeetrit. Esimese stardi staadionil tegin 9. mail 1500 m 4.28,7. Viimase stardi staadionil tegin 5. septembril, mil jooksin 1500 meetrit ajaga 4.08,8.


kohaletoimetamine - W.EG. Eesti\nW.EG. EESTI e-poest tellides võid kaubale tulla ise järgi meie kesklattu, tellida kaubad OMNIVA pakiautomaati või kasutada kohaletoimetamiseks kullerteenust.\nTulen kaubale järgi W.EG. EESTI KESKLATTU, Sõstramäe 8, Tallinn\nKesklaos toimub kauba väljastamine letist E-R kell 9.00-17.00\nEsmaspäevast neljapäevani ostetud kauba saab kätte ostu sooritamisele järgneval päeval alates kell 14.00.\nNädalavahetusel ehk reedest pühapäevani ostetud kaup saab väljastamiseks valmis hiljemalt järgneval teisipäeval.\nTellitud tooted saab kätte kesklao lahtiolekuaegadel isikut tõendava dokumendi (ID kaart, pass, juhiluba) ja tellimuse numbri esitamisel.\nKohaletoimetamise tasu kesklattu tellides kaubale ei lisandu.\nOMNIVA pakiautomaati tellides lisandub hinnale kohaletoimetamise tasu 3,99 EUR.\nOstud alates 251 EUR toimetame pakiautomaati kohale tasuta.\nPakiautomaati kohale jõuab esmaspäevast reedeni kella 12.00 ni ostetud kaup ostu sooritamisele järgneval tööpäeval, peale kella 12.00 sooritatud ostud ülejärgmisel tööpäeval.\nJuhul, kui klient ei võta kaupa 7 päeva jooksul pakiautomaadist välja, loetakse klient lepingust taganenuks. Väljavõtmata tellimuste ostusumma tagastame viivitamata, kuid mitte hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul samale arvelduskontole, millelt ostu eest tasuti.\nValides kauba kohaletoimetamiseks KULLERi, lisandub tellimusele kohaletoimetamise tasu 15€. Alates 251€ ostust on kuller tasuta.\nEsmaspäevast reedeni kella 12.00 ni ostetud kaup tarnitakse kohale ostu sooritamisele järgneval tööpäeval, peale kella 12.00 sooritatud ostud ülejärgmisel tööpäeval ajavahemikus kell 9.00-17.00.


Kuhu on kadunud hoidistamine 2012? Mina oma arvutist foorumis seda teemat ei näe\nAkaatsia, on täitsa olemas: http://www.nami-nami.ee/Board/Forum/ViewTopic/3620\nPille, mulle väga meeldib see, et otsingutulemused tulevad nüüd kohe piltidega. Väga ilus!\nAhah, avatar olemas, nüüd sai lisada. Puudu siis meilivõimalus, veebileht, postituse muutmine ja kustutamine. Kas eelmises foorumis mitte ka kasutajanimel klikates infot ei saanud - niipalju kui kasutaja oli pannud? No igatahes läheb paremaks, aga kõige suuremat puudust tunnen avalehe nupust - kuva uute postitustega teemad alates viimasest külastuskorrast - see aitas pmst kogu foorumi sisu jooksvalt jälgida.\nVäga kaunis avatar, Profa :) Postituse muutmise nupu saavad kõik kasutajad loodetavasti varsti, kustutamise oma vist mitte (aga alati võib mulle meili saata ja mingi postituse kustutamist paluda). Signatuuri (toidublogi aadressi, mingi hüüdlause vms) taastamist olen palunud, kuigi on võimalik, et see tuleb igal soovijal lihtsalt uuesti lisada. Ja see "kuva viimaseid postitusi" nupp on tekitamisel.. Samuti palusin taastada "tiitlid" ehk siis abikokk/kokaõpilane staatused. Foorumi otsing töötab nüüd ka kenasti ja täitsa kiiresti.\nJah ilus avatar on Profal tõesti:) Ja nüüd tahaks kohe vajutada seda nime ja vaadata, kes siis selle ilusa avatari taga on;) Ikka jube hea oleks, kui saaks profiile vaadata, see eeldaks muidugi, et profiilis on ka mida vaadata (profiili võimaluste suurendamist) Äkki kunagi saab:)\nMiks mul näitab osasid teemasid ikka sinisena kuigi mul on need ammu ja korduvalt loetud?\nEe, ee, test for echo... Kas mina olen ainus, keda tabab siin midagi teha üritades täielik hämming? Vähemalt nüüd paistab, et sisse lastakse logida... aga sõnastik paistab olevat ära kastreeritud ja koostisosade otsing ei tööta praktiliselt üldse...\nMuuseas märkasin just, et meist kõigist on vahepeal abikoogid saanud. Einoh ma teadsin ennegist, et grammatika pole patsiga poiste suurim sõber, aga et kohe nii pahasti...\nHuvitav, et kui tegin kaks postitust üksteise järel, siis mõlemal on sama number. Vaatame, kas kolmandaga ka.


Miks eestlased on niitja-rahvas? – Taskuraamat\nEarthchild\tin Uncategorized\t august 26, 2013 august 26, 2013 68 Words\nMöödas on ajad, kui Eesti talurahvas kasvatas erinevaid kultuure ja pidas loomi oma maa peal. Tänapäeva kõige levinum põllumajanduse vorm on niitmine. Euroopa liit maksab kõige enam toetust Eesti talunikele maa niitmise eest. Seda ikka selleks, et põllud kinni ei kasvaks. Aga kelle jaoks neid siis hoitakse? Kes hakkab seda puhanud ja hooldatud Eesti maad kasutama kümne aasta pärast?\n3 kommentaari “Miks eestlased on niitja-rahvas?”\nPingback: Maha müüdud. | Taskuraamat\njuuli 8, 2016, 11:36\nKolm aastat hiljem on olukord muutunud talumehe kahjuks. Euroopa liit on muutnud toetuse tingimusi. Kui varem piisas toetuse saamiseks heina purustamisest, siis nüüd peab seda niitma, kokku rullima ning välja vedama. Seda tööd, mida varasemalt teostas üks masin, teeb nüüd neli masinat. Seejuures toetus on langenud 10% võrra. Lisaks tuli liidu poolt uus tõkend – püsirohumaad e. maad, mis on saanud 10 aastat järjest niitmistoetust, ei tohi enam üles künda, et kasutada seda põllumaana. Euroopa liidu salakaval maade ülevõtmise plaan on töös.\nPingback: Niitja rahvas – HEINAMAA


Uus liikluskorraldus tekitab linlastes segadust - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nUus liikluskorraldus tekitab linlastes segadust\n20. juuni 2014, 16:40\nVabaduse tänav Valgas\nValgamaalane küsis selgitusi linnavalitsuse linnahooldusameti juhatajalt Arno Upruselt, kes rõhutas, et teekattemärgistused on liiklejatele sama tähendusega nagu liiklusmärgidki ja neid tuleb järgida.\nKinni peab pidama ka peatumist ja parkimist keelavatest märkidest. «Kui parkimist keelavaid märke ei ole, peab autojuht ise hindama, kas sõiduki peatamisel jääb auto ja pideva joone vahele kolmemeetriline vahemaa selleks, et teised liiklejad parkinud autost mööda sõita saaksid. Kui seda vahemaad ei jää, siis selle tänava ääres autot parkida ei tohi,» selgitas Uprus.\nUus liikluskorraldusskeem on liikluskomisjonis kooskõlastatud ning eeskätt on muudatuste põhjuseks ohutuse tagamine. «Teemärgistused korrastavad liikluskultuuri, viivad alla liikumiskiirusi ja seda eelkõige just Vabaduse tänaval,» lisas Uprus. Saarekesed teedele on samuti tehtud nii ohutuse kui ka tänavate parema hoolduse tagamiseks.\nUprus on seisukohal, et parkimisprobleeme linnas ei ole, sest parklaid on kesklinnas iga 500 meetri tagant. Seetõttu ei tohiks tema sõnul olla ka probleem, kui parkimist peatänavate ääres piiratakse. «Eks muutused on inimestele alati esialgu harjumatud, kuid rõhutan veel kord, et muudatused on spetsialistidega kooskõlastatud ja kõik see on tehtud turvalisuse huvides,» rõhutas Uprus.\nVõidupüha paraadiks on ettevalmistused alanud ning seegi toob kaasa ajutised ümberkorraldused, mida liiklejatel järgida tuleb. Liiklemisskeemid ja -kord on üleval linnavalitsuse kodulehel.\nUprus soovitas hoolikalt jälgida ka liiklusmärkidele pandud lisatahvleid, mis näitavad päevi ja kellaaegu, kuna vastavad piirangud kehtivad. «Soovitan olla tavalisest tähelepanelikum, sest seoses paraadiga Valgas on tehtud ajutiselt olulisi muudatusi liiklemises,» sõnas Uprus.\nVärsked teemärgistused ei ole aga kuidagi paraadiga seotud. «Need ei ole ajutised, vaid ikka alalised märgistused,» rõhutas Uprus.\nTeekattemärgistuste tegemine linnas jätkub, lisaks paigaldatakse ka veel liiklusmärke.