MM 2010 poolfinaalid [Arhiiv] - Soccerneti foorum\nSoccerneti foorum > VÄLISMAA JALGPALL > Suurvõistlused > MM 2010 poolfinaalid\nView Full Version : MM 2010 poolfinaalid\nUruguai - Holland\nSaksamaa - Hispaania\nEufooriat need paarid minus ei tekita, aga ütleme nii, et tunduks sümpaatne kui tulemuseks oleks üks päris uus maailmameister. Seega olen pigem Hollandi ja Hispaania poolt.\nHolland v Saksamaa finaal oleks ju super mang?\nNo võitja saab olla vaid Holland!Hispaania saab Saksalt kindlalt tappa ja miks mitte suuremalt kui Narkokunni meeskond täna\nMulle tundub, et 1974 aasta finaal kordub. Sellisel juhul olen Hollandi poolt.\nSümpaatsele noore Saksamaa meeskonna eest pöidlad peos loomulikult.\nPakun, et sakslased nüpeldavad 2-0 hispaaniat ja holland võtab ka sama tulemusega võidu Uruguay üle, seega Saksamaa - Holland finaal tunudb kõige tõenäolisem.\n2 aastat tagasi EM finaalis võitis Hispaania 1:0\nTorres lõi värava.\nvõistkonna tuumikud vist sellest ajast palju muutunud ei ole?\nja sakslastel on Müller väljas\nkokkuvõttes - ei ole sugugi selge võitja selles paaris.\nUruguay on finaalis! Ükskõik mis imega Holland alistatakse, tuleb finaalis neil vastu astuda tõenäoliselt siiski Saksamaale. Siis räägime edasi.\nPronks kuulub Hispaaniale.\nMa arvan, et Holland on üks finalist. Teise finalisti osas on 50-50 ... Ma ei näe mingit eelist siin minu Saksamaal. Hispaanial on see tippmäng tegemata ja see on hiilgav sanss. Eelmisestfinaalistka psühhüollogiline eelis.\nHispaania eelis on ka see, et nad pole kunagi nii kaugele jõudnud, aga ka nende kaitse on suht slow.\nMa seda Hollandi võitu Uruguay üle küll nii väga kindlaks ei peaks.\nBrasiilia vastu olid nad mänguliselt nõrgemad, aga 2 head standardolukorda ja õnn seoses Melo eemaldamisega lubas neil teha suurüllatuse.\nURU vastu on nad nüüd kindlasti ülekaalukad favoriidid, aga Hispaania näitas eile, kui raskeks võib selle koorma kandmine minna ja olukorrast pääsemiseks õnn (loe: kohtunik) appi peab tulema.\nInimesed, inimesed, inimesed, mille pagana pärast teie mälu alati nii lühike on.\nIga kord vaatan ja imestan. Teeb Saksamaa paar head mängu järjest ja juba kõik riputavad neile medaleid kaela. Teeb Hispaania paar kahvatut mängu ja juba tambitakse ta maa alla. Lihtrahva loogika järgi on meeskond täpselt nii tugev kui tugev ta oli viimases mängus. Ei saa öelda küll, et Saksamaa selles paaris favoriit on. OK nad on selle turniiri vältel head mängu näidanud, aga miks keegi ei mäleta enam kaotust Serbiale. Hispaania on küll see turniir kahvatu olnud, aga kui mõlemad meeskonnad peaks suutma mängida nii, et kasutavad ära oma täit potensiaali, siis peaks Hispaania kindel võitja olema.\nMa arvan, et võime ka kehva mänguga lõpuks võita on palju ohtlikum vastaste alateadvusele kui ainult skoori põhjal järeldada.\nSamas, ma ei saa aru,milleks üldse imestate Argide hävingut, tea, veits otsida siit samast foorumist ja leiame postitusi mis ei lubanud Argidel isegi alagrupist edasi pääseda , rääkimata rahvusvahelisest eelarvamusest ,mis lubas hävingut peale Argide lõpliku MM koondise avalikus tulemist.\nPoint kui selline on see, et hispaanalsed pole ette alla andnud ja alahinnata oleks seda mansat üliohtlik.\nMa usun et Löw seda ka arvestab. Samas eile sai pikalt pärast Hispaania mängu vaadatud RTL miskist live saadet ja no seal oldi küll jube enesekindlad ja läbi ridade veits isegi mõnitati Hispaaniat.\nSee MM on mul 2/3 ennustusi läinud puusse kuna veits riskiga betisin (täitsa uskusin, et Serbia on MMil tegija) aga Urukidega olen siiani täppi pannud ja sisetunne ütleb, et lähevad finaali.\nOK nad on selle turniiri vältel head mängu näidanud, aga miks keegi ei mäleta enam kaotust Serbiale.\nMa arvan, et kõik mäletavad. Ja mäletavad seda ka, kuidas kümnekesi oldi ikkagi parem meeskond ja vaid õnnest jäi puudu, et tulemus vastupidine oleks.\nKogu 23 mehelisest koondisest on 9 meest samad ja põhis on 11'st mehest 6 samad, mis praegu. Vähemalt minu kiiruurimus näitab sellist tulemust. Seega Saksamaa koondis väga sama just ei ole.\nEks Hollandil selline 75/25 šanss ole, Urukatel pole ju Suarezi ja ma ei usu, et Abreu suudab Suarezi koha väärikalt välja mängida. Okei, see selleks, vbla peatreener jätab Forlani üksi ründesse ja suunatakse rohkem jõudu keskväljale, ei tea. Hollandil on kindlasti superb emotsioon pärast viimast mängu, tulla 0-1 kaotusest välja ja 2-1 ära omada, magus, magus, sama muidugi ka Uruguayl. Minu arust selle MM-i emotsionaalsemaid momente kindlasti. : )\nSaksamaa vs Hispaania - ma ei alahindaks Hispaania kaitset, iga mänguga muutub tuumik paremaks, alguses ei saa vedama, pärast ei saa pidama. Saksamaal muidugi Müllerit ei ole, kas Cacau on ikka vigastatud? Kui nii, siis jääb sama seis, mis Urukatel - ilmselt tuuakse keskväljale jõudu juurde.\nOotame ilusat, kaasahaaravat, lahtist jalgpalli ning sündigu uus Soccerneti foorumite antikangelane, nagu Suarez ning kasutaja lorenzo saab jällegist kõigiga vaielda! :D\nArvatavsti üritab Uruguay jälle penaltite peale mängida. Distsiplineeritult kaitses ja kiirrünnakute peale.\nSaksamaa - Hispaania mängust võib tulla igasugu asju, aga fännina loodan muidugi, et Saksamaa alistab ka Hispaania suurelt :)\nPaljud juba räägivad, kui kergelt Saksamaa Hispaaniale ära paneb. Kuid tavaliselt on nii, et see keda peetakse vabalt favoriidiks põrub, loodan et sama juhtub ka Saksamaa - Hispaania mängus ja Hispaania saab lõpuks oma mängumootori täiel võimsusel käima, ning triivime finaali!\nLa Furia Roja, Sind surmani!\nsaksamaa vs hollad finaal võiks olla:D\n90minuti lõpuni võiks olla viigi tulemus ja lõpus penaltid:D parim mis soovida:D\nsaksamaa poolt igalpool:)\nHolland-Uruguay mängu vilistab siis Irmatov ja Saksamaa-Hispaania mängu Kassai.\neeee, kas nii ei saaks, et saksamaa ja hispaania mõlemad välja kukuvad? :D\nvõttes arvesse seda kuidas mõlemad tiimid seni on mänginud, siis võiks öelda, et kumbki tiim turnale ei jõudnud :P\nkamoon mees - kui päikene sind tülitab, siis ära õllepudelisse sülita.\npidasin lihtsalt silmas seda, et thi dzööörmanz'id on mänginud nõnda vingelt... mida paljud ei osanud oodata ja spaanlased mängivad justkui oleks viimased kolm nädalat kesvamärjukesele valu andnud.\nMa olen Hispaania - Saksa mängus küll sakslaste poolt aga pean pisut paremateks hispaanlaste võimalusi. Sakslased on viimased kaks mängu liiga kergelt võitnud...\nMõlema poolfinaalpaariga on selline huvitav lugu, et potentsiaalselt võib tegu olla väravate rohkete mängudega, aga paraku ajalooline praktika näitab teistmoodi.\nHolland - Uruguai - Usun, et Uruguail saab raske olema Lugano asendamine. Forlani õlgadel saab olema suur vastutus ja kuigi ta on tõestanud ennast, kui tähtsate värate lööja, siis miski ütleb minus, et Lõuna-Ameerika viimane uhkus jääb nulli peale. Holland peaks väravani jõudma.\nHispaania - Saksamaa - Del Bosque justkui annab koguaeg händikäpi vastastele ette oma jätkuva Torresi mängitamisega. Sakslaste kohta kuuleb juba väljendeid "tuleviku jalgpall" ja vägisi kipub sinna poole, et tulevik algabki 2010. aasta suvel. Said fritsud kergesti Messi ja co-ga hakkama, neutraliseerivad ka Villa ja co.\nilgelt nõme ja samas ilgelt tore on see, et praeguse kursiga saavad 2 mu lemmikmeeskonda sel turniiril omavahel kokku. Kuigi holland peab võitma, ei saa öelda, et fritsud oleks natukenegi halba mängu näidanud see turniir... serbia, jah...aga kõik päevad polegi vennad. tuleb loota, et vähemalt diverid ei koge sel poolfinaali päeval saksamaa halba päeva. ;)\nKes siis finaalis vilet laseb? Webb?\nArvata võib .\nMulle see sobiks ;)\nKus te ennem olite, turakad? Enam nii tõesti ei saa.\nSee mees hävitab täna Hollandi!\nKaheksajalg Paul ennustas Hispaania võitu.\nSeda ma ütlen, et kui Urukid edasi saavad siis panevad nad kogu selle asja kinni olgu siis vastas Hispaania või Saksamaa.\nArgentiinlased on Argid ja Paraquailased Parqid?\nKui vaadata nüüd Gimli ja Legolase tegutsemist Helmi süvikus urukite vastu, siis jääb nagu mulje, et urukid olid lihtsalt mass kahuriliha, kelle kallal siis kogenud sõdalased (hollandlased) oma mõõku ja muud inventari rõõmuga tapatööd teha lasid. Millise väljaõppega need urukid üldse olid? Erilist lahingukogemust neil vististi ei olnud\nJah, mul on igav;)\nSamas nii taktikalsest vaatevinklist võib esile tuua selle, et nii brittide, kui ka argode vastu sakslastel oli keskväljal ühemeheline ülekaal.\nArgentiinlased on argod. Edasi arendades sobivad ka arksid, britud ja elinad.\nhahahahaa... count ... i'm counting on you ;)\nÄärekohtunikud on läätsed koju unustanud. Loodan, et see otsustavaks ei saa.\n50-60, minu arvamus on see et värav poleks tohtinud lugeda.\njoujou võtaks nüüd tiitli 'ära?\nKohtunikud selle turniiri ptsi on keeranud :(\nMis põhjusel, kui tohib küsida? Sellest on juba juttu olnud, et passiivseid sulge kohtunikud sel turniiril ära võtma ei kipu.\nSee on passiivne suluseis, kui suluseisus ründaja väravavahi vaatevälja ees on ja pallilt eest ära hüppab?\nMis 'pallilt eest ära hüppab'? Proovis suunata ja väravat enda nimele saada kätt üles tõstes.\nkuni palli ei puutu, seni on antud soovitus passiivseks lugeda. kaebekirja võid plätterile saata.\nja üleüldse, antud kontekstis, nagu selgub, on tegu asjatu poleemikaga:\nPassiivseks suluseisuks loetakse seda kui ta ei puutu palli ning ei sega ka väravavahil palli lendu nägemast. Sellest on ju kurat nii palju juba juttu olnud.\nmiks nii negatiivne?aga üldiselt võttes siis on kindlasti tegemist läbiaegade kõige kehvema turniiriga kohtunike esituses.\nsama hala käib minu meelest iga EMi/MMi järel. nagu ühes teises teemas juba soovitasin - võtke need eksimused kokku, jagage mängude arvuga ja võrrelge mõne suurliigaga. näis, kuidas siis tundub.\nEks see minulaadsete Uruguay poolehoidjate pettumuse tuleneb rohkem sellest, et terve mängu hoidsid kohtunikud jäigalt "kõik 50-60 suluseisuolukorrad vilistame igaks juhuks suluseisuks" ja ühtäkki, kui oli kõige suluseisuhõngulisem olukord terve mängu jooksul, jäeti vilistama.\nPigem v. Persie ikka oli jala jagu suluseisus, seda on muidugi ka kohtunikul raske näha. Seda tõestas ka inglaste stuudios läbi mängitud graafika, aga nagu Mr K. Keegan ütles, seda oli joonel raske näha.\nVäravaolukorras aga passiivseks ta igaljuhul ei jäänud, muutes oma liigutusega väravavahi jaoks olukorra veel keerulisemaks.\nÜlivõimas, järjekordne võit sitta mänguga, finaalis loodetavasti kannatab vähe korralikumalt mängida. Kuyt oli täna mängu parim.\nHahaha Forlan on BOSS! aga seekord õnneks sellest ei piisanud ;)\nthis one goes out for the tulips you have\ngoes out for the windmills you have\ngoes out for the beer you have\ngoes out for the weed you have\ngoes out fot the color you have!\nAjalugu on tehtud-euroopa riik võidab väljaspool euroopat toimuval MM-il tiitli. Nüüd võiks Hispaania-Hollandi finaal tulla siis oleks minu jaoks esimest korda alates 82 aastast kui mul oleks pohh kumb võidaks. 1994 oli finaal kus ma kumbagi võitmas ei tahtnud näha, minu poolest võiks nad siiani pendlaid lüüa;)\nUruguay pole kunagi meeldinud-1986 ja 1990 oli staar Fransescoli aga mängiti jõhkralt ja julmalt, seekordne tiim jättis jube hea mulje ja Forlan parim mees MM-il aga isiklikult pole kunagi fännanud ladina ameeriklasi.\net siis sinu arust tuleks pea liiva alla panna nagu jaanalind? ei, aitäh\nRef. pole mingid kotkasilmad seega tekkib taas küsimus? - Videokordused? Kastikohtunik oleks ka lahtise suuga seda vaatama jäänud.\nmul on Sneideri õe pärast häbi!\nikkagist ei poolda videokordusi,las jalka jääda nii nagu on,ok pange kaks kasti kohtunikku juurde aga muu las jääda samaks\nNo juttu võib kõigest teha, aga tähtis on see, mis on paberil.\nAn attacker in an offside position (A) is not obstructing the goalkeeper’s line\nof vision or making a gesture or movement which deceives or distracts him.\nMinu hinnangul Van Persie tegi löögiliigutuse(gesture), mis sundis Muslerat hüppega ootama(distraction). Ja nagu vincenti postitatud pildilt näha, siis jalg on üle joone.\n-e- mitte, et ma selle situatsiooni puhul peaks turniiri ebaõnnestunuks või kohtunikke idiootideks. close call, aga absoluutse tõe huvides on minu arvamus selline.\nKuhu kadusid laused "purjuspeaga tehtud" "kasuisa poolt nühitud" jne?\nTuli oma lapsepõlv meelde ja muutsid postitust?\nmul on hollandist kahju...\nminu jaoks on sel turniiril üllatuseks see,et osa Hollandlasi on sellised vitused teesklejad na.kohtunikud ei üllata samas mitte millegiga,endiselt on nad oliver lombid.\nMul on peamiselt seepärast hea meel, et karikas tuleb Euroopasse. Ja ausalt öeldes puht isiklikult Dirk Kuyti pärast ka. Metsikut tööd on ta 'poolis terve selle viletsa hooaja rüganud ja jaksab nüüd MM-il endiselt mäng mängu järel joosta ja rassida äärelt äärele. Loodetavasti teda MM-i parimate valimisel ei unustata.\nYle pealt kordust vaadates jäi mulje, et Uruquailase jalg on van Persie jala taga täpselt. Pead ei anna, sest kordust ei näidatud sellest hetkest. Igatahes ühe hullu "200% sulg" on lollus.\nSul võib ju kahju olla, õnneks tulid makaronid eelmine kord ausalt meistriteks...\nfor fuck's sake. sul ilmselgelt puudub kas võime lugeda, võime aru saada või siis mõlemad.\nma räägin sellest, et eksimusi ei ole tegelikult keskeltläbi rohkem kui tavapäraselt. kohtunikud on samuti inimesed ja millest eeldus, et nad hakkavad turniiril järsku paremini vilistama ega tee enam ühtegi viga, kui läbi terve hooaja on olukord samasugune olnud? seejuures kuus kohtunikku oleks näiteks minu meelest igati mõistlik lahendus, aga hetkel neid, nagu ka videokordusi ja jumal teab veel mis imevidinaid, ei ole, seega mis mõtet on selle üle kräunuda. samas on sul alati võimalus fifasse kiri saata ja tutvustada neile oma suurepäraseid plaane nagu "hakkame ära lugema väravaid, mida pole tegelikult olnud" või siis muid kavalaid skeeme, mis kohtunike eksimused nullini viiksid. milleks raisata aega mingi tühise foorumi peale, kui maailm ikka nii hirmsasti parandamist vajab.\nja mis jaanalinde puudutab, siis mulle isiklikult käivad inimlik lollus ja tühi mölisemine neist elukatest märksa rohkem närvidele.\nSulg muidugi oli, VP mõjutas ka mängukäiku, sest väravavaht jäi VP liigutust ootama, et kas sealt mõni suunamuutus võib tulla. Eks selliseid on küljekohtunikul ikka mega raske ära võtta, sest iga kord ei näe millal sööt tuleb või kellest pall edasi põrkab.\npassiivset suluseisu siin polnud, sest suluseisugi polnud. joonekohtunik lippu ei tõstnud ja see otsustab.\nolukord oli lihtsalt väga piiripealne ja sellel turniiril on varemgi niisuguseid läbi lastud ründajate kasuks. mingist kindlast suluseisust rääkida on mõttetu. telemehed panevad ka selle joone sinna oma silma järgi, mis vaatas seekord valelt poolt. puhas optiline illusioon. kehad olid neil kindlasti samal joonel. ega see suusatamine pole, kus putsapaelte järgi mõõdetakse...\njoonekohtunik nägi olukorda uruguailase keha poolt. tema silm oli kuningas.\nnagu vincu postitatud pildilt näha, siis polnud äärekohtunik suluseisu liinil, kuid otsus oli siiski õige, sest mingit sulgu seal polnud. otsepildis tundus kahtlane, kuid kordusest(ja ka sellelt pildilt) oli näha, et kehad on samal joonel ning mingi jalavibutuse järgi sulgu ei võeta. nibin-nabin, kuid siiski õige otsus. nagu ma kuskil teises teemas kirjutasin, siis räme kärn pandi maha hollandi-kamerun mängus.\narusaamatu oli aga poolteist minutit lisaaega lisaajale.\nps. olin uruguay poolt, kui keegi tahab erapoolikuses süüdistada.\n2 super väravat siit mängust. Nägin ka oma lemmikutelt Robbenilt ja Forlanilt mõlemalt ühe värava niiet peab rahul olema.\nolukord oli lihtsalt väga piiripealne ja sellel turniiril on varemgi niisuguseid läbi lastud ründajate kasuks. mingist kindlast suluseisust rääkida on mõttetu. telemehed panevad ka selle joone sinna oma silma järgi, mis vaatas seekord valelt poolt. puhas optiline illusioon.\nkehad olid neil kindlasti samal joonel. ega see suusatamine pole, kus putsapaelte järgi mõõdetakse...\n“nearer to his opponents’ goal line” means that any part of a player’s\nsee kehade teema muudeti 2005 ära ja Tanel nuttis, et jalgpall ei saa olema see õige ja endine.\nLampardi löödud väravat polnud, sest joonekohtunik lippu ei tõstnud?\nnagu näha tolerantsi puudus on siin foorumis päris suur. paistab et oma arvamust ja mõtteid ei tohi enam üldse avalikustada ja teistega jagada kui nn. foorumikunnide heakskiitu pole. puudutab ka muid teemasid.\nmuide aitäh sulle, ma enam ei hakka oma aega raiskama vaidlustele, sest nagu näha puudub enamus foorumlastel üldse huvi arutleda mingil teemal ja ka näha asju teises valguses, olenemata sellest kas see langeb kokku nende arvamusega või mitte.\nomalt poolt vabandan, et tekitasin off-topicut siinsetes MM-de teemades, sest tegelikult oli vist üks parem teema selleks.\nseniks rohkem tolerantsi ja avarat silmaringi!\nKirjuta kaebus kuskile.\nMinu hinnangul äärekohtunik tegi täna Uruguayle liiga, kuid sellegi poolest ei soovi ma videokordusi näha. Sellised kohtunike eksimused teevadki jalgpalli ägedaks. Isegi Robin van Persie oli kindel, et värav ei lugenud, jalutas ta niivõrd rahulikult (pettunult) edasi pärast "väravat". Shit happens.\nkeegi pole kunn ja arvata võib loomulikult alati, aga mul näiteks isiklikult on see viga küljes, et kui mõte tundub rumal, siis nii ka ütlen. vahel läbi lillede, vahel ka üsna otse. see omakorda on jällegi ainult minu arvamus ja ka sellest ei pea hoolima.\narutletud sai ju antud teema üle kõvasti ja algul ka täitsa asjalikult. seekord juhtus lihtsalt nii, et paljud polnud sinu seisukohaga üldsegi nõus. siis sai veel lisaks argumentidest mingil hetkel ühtede ja samade kinnisiideede korrutamine pluss sõnade väänamine, mille peale tuligi vähe teravam reaktsioon. nagu öeldud, selle kõige pärast ei tasu omakorda ülemäära solvuda.\nUruguaylastele võis see olla 100% suluseis, aga hollandlastele täiesti puhas olukord. Seitsmendas klassis õpitakse parrallelseid sirgeid, monteerijal pole see kooli etapp kindlasti vahele jäänud(, suva mis maast jutt oleks.) Kohtunikud ei pea olema mingid kotkasilmad.\nPall on ümmargune, seekord veeres Uruguay võrku.\nEinoh, napp suluseis muidugi oli aga rõhk sõnal napp - eriliseks kohtuniku veaks seda pidada ei saa. Esimesel poolajal kui vist Forlanile pikk pass ette anti, oli kohtuniku eksimus selge - vahe oli kaitsjaga mitukümmnend sentimeetrit - aga antud olukorras oli eksimus õnneks väike ja kokkuvõttes võitis Holland teenitult. Selliste ülinappide olukordade puhul, kus piltlikult öeldes küsimus selles kas ründaja jalg on eespool, kui kaitsja t..a, ei aitaks alati ka kümmekond kohtunikku ega videokordused.\nAga nüüd loodan vaid Saksamaa - Hollandi finaali. See oleks klassika, raisk! Vel kaks aastat tagasi olin EM-il GER-ESP vastasseisus lõunapoolsemate tüüpide poolt aga kahe viimase mängu (ja hispaanlaste senise suht uimaste esituste) põhjal olen selles paaris veendunud fritsude pooldaja.\nAga noh, isegi kui sakslassed kaotavad, tulgu vähemalt sama kõva mäng kui esimene poolfinaal.\nvincent, kogu austuse juures pole mul tegelikult sinu vastu midagi. ma pole mingi solvuja tüüp.\nlihtsalt soovitus- kui rumal ka mingi idee võib olla, alati on mõistlik tekitada diskussioon. inimesi on ju erinevaid, erinevate mõtete ja ideedega, arusaamadega.\nminu moto on näiteks selline- aru saada miks inimene mõtleb teisiti, miks on teise arusaamaga asjadest kui mina.\neks muidugi igaühel oma arusaam elust ja asjadest.\nKas sa praegu näiteks saad aru miks ma sind perse saadan?\nUruguay was robbed\nMina olen põhimõtteliselt väikeriikide poolt. Hollandi fänn juba 22 aastat. Lõpuks ometi on Holland suutnud oma potentsiaali realiseerida ja üle pika aja taas MM finaali jõudnud. Samas on ka Uruguai väga sümpaatne koondis ja loodan, et nad võidavad pronksi.\nHolland vs Saksamaa oleks muidugu musi finaal. Aga arvan, et ESP võidab GERi. Ja finaalis võidab Holland Hispaaniat. Selle paari (NED vs ESP) muide ennustasin finaali juba enne MM-i. Dokumenteeritud.\nRiik, rahvaarv, pindala. Saksamaa on ikka räme koljat.\nGER 81,7 milj, 357 000 km2\nESP 46 milj, 504 000 km2\nNED: 16 milj, 41 500 km2\nURU: 3,5 milj, 176 215 km2\nMa arvan, et selliste numbrite juures pole enam suurt vahet (Uruguaai välja jättes) - kui rahvaarvuga on mingi kriitiline piir ületatud, siis tuleb lihtsalt need pärlid üles leida ja kõik hakkab olenema pigem treening- ja skautimise süsteemist kui rahvaarvust.\nNojah, pmslt nõus. Vaadates viimaseid maailmameistreid, on see maailmameistriks saamise kriitiline piir kuskil 40 - 60 miljonit. Seega Holland oma 16 miljoniga kuulub selgelt väikeriigi alla, kelle võit oleks väga meeldiv üllatus.\n2006 Itaalia 60 milj\n2002 Brasiilia 192 milj\n1998 Prantsusmaa 65 milj\n1994 Brasiilia 192 milj\n1990 Saksamaa 82 milj\n1986 Argentiina 40 milj\n1982 Itaalia 60 milj\n1978 Argentiina 40 milj\nKui Mark Van Bommelist saab maailmameister, siis pole see mäng mitte sittagi väärt.\nVan Bommel otsustas pärast vea tegemist ja löögiliigutust Fernandezi suunas haavata saada. Sellele järgnenud karistuslöögist tuli Uruguay teine värav.\nEile vaatasin peale poolfinaali veel närvide rahustuseks 2010 CL finaali.\nKrt, täpselt samad näod mängivad kes poolfinaalides: Sneijder, Robben, van Bommel, Müller, jne + kari brasse.\nAinult teist värvi särgid on seljas ja ära jagatud kahe tiimi peale :)\nMaailma tipp on ikka kitsas ja van Bommel on tegija.\nrahvaarvu järgi maailmameitritiitleid jagades võtaksid hiina ja india (mõlemad üle miljardi) ilmselt suurema osa ära :)\nno ja miskit jääb muudele ka:\nIndia on kriketiriik. Ja Hiinas on jalgpall muutunud korruptsiooni ja kokkuleppemängude tõttu nii ebapopulaarseks, et kui aastal 1995 registreeriti umbkaudu 650000 uut noormängijat, siis täna 15000.\nNojah, pmslt nõus. Vaadates viimaseid maailmameistreid, on see maailmameistriks saamise kriitiline piir kuskil 40 - 60 miljonit.\nUruguay on ainus väikeriik, kes tiitli võitnud, aga samas on teised pisemad (Tšehhoslovakkia, Rootsi, Ungari ja mainitud Holland) finaalijõudmisega sellele mõnes mõttes üsna lähedal olnud.\nFIFA hetkerankingus on pisikesed Portugal ja Holland lausa 3. ja 4. positsioonil, mistõttu ju nagu ei tohikski Hollandi finaalijõudmist eriliseks üllatuseks pidada.\nPraegune globaliseerumine on tegelikult ju andnud võimaluse ka pisematele riikidele oma väiksema hulga pallurite treenimiseks suurtes riikides heade treenerite käe all. Jalgpalli mõistes pisikestest Balkani riikidest tuleb igal aastal Euroopa tippliigadesse oma mänguoskusi arendama üsna mitmeid mängumehi, kes suurvõistlustel nendesamade suurriikide vastu oma seal kätteõpitud mängunippe näitama hakkavad.\nSerbia eest mängis MM'l vaid vist 3 Serbia Liiga mängumeest ja arvestades seda, et 30 aastat ja vanemaid mängumehi oli vaid 3, siis võivad järgmistel suurvõistlustel kelle iganes vastu lammutada.\nKui terve aasta koosneks nii headest päevadest kui täna, siis tuleks aastaga tubli 5,5 miljonit noormängijat ju.\nLoodan, et me saame Holland - Ispaania finalis, vaid, minu arvates, Saksamaa väärisid seda rohkem.\nKes sa siin Indiaid, Hiinasid jms suure rahvaarvuga riike välja tõid - suht nüri nali. Rahvaarvu kriitiline piir on ainult üks vajalik tegur. Keegi võiks teha magistritöö, mis selgitab teaduslikult välja kriitilised edutegurid MM tiitli võitmiseks. Oleks põnev kokkuvõtet lugeda.\nJah, Rumeeniad, Bulgaariad, Rootsid, jt väikesed riigid on jõudnud poolfinaalidesse või isegi finaali aga võitnud pole ometi keegi. Urugai võidud on ajaliselt natuke liiga kauged, siis paljud riigid ei osalenudki.\nVõib suure tõenäosusega öelda, et ka seekord võidab Saksamaa või äärmisel juhul Hispaania. Hollandi võit oleks väga kõva sõna ja näitaks tõsiselt Hollandi jalgpallipüramiidi kvaliteeti.\nPS. USA on ilmselt lähitulevikus (20-30a perspektiivis) üks tõsisemaid kandidaate, kes võib ühe tärni särgile saada.\nVäga õnnelik Hollandi võidu üle, terve turniiri neile kaasa elanud :) Sneijder vaieldamatult turniiri üks parimaid mängijaid hetkel. Löönud igas vajalikus mängus värava ja saanud juba 4 MoM 6st mängust.\nJa isegi kui oli suluseis Sneijderi värava puhul eile, siis see tõesti oli sentimeetrite mäng ja patt oleks selles kohtunikku süüdistada, kes nägi seda situatsiooni hoopis teise nurga alt.\nLoodame siis klassikut täna. Sellist mängu, kus juhtida ja taga ajada saab nii üks kui teine. Ja muidugi efektset võiduväravat lisaajal. Kummale poole? Hispaania saab mu napi toetuse.\nSee rahvaarvu teema on suht ülepingutatud, kui me räägime Hollandist.Me ei ole siin üldse arvestanud seda kui palju on mõjutanud Hollandi jalgpalli tema endiste koloniaalmaade "geenid" mida näiteks pole kõrvale panna ei Taanil , Belgial või Sakndinaavia maadel. Jalgpallimaana on ta siiski suurem kui Hiina ja India kokku või no pigem kasutaks siis terminit jalgpalli traditsioonidega maana on ta siiski jõud ja üks "suurtest" .\nMa ise ei ole lugenud, aga jäi kuskilt silma Soccernomics nimeline teos, mis seda põhimõtteliselt analüüsis. Võib-olla otsis selle mingi otsin ka amazonist koju. Nende järeldus oli, et tulvikus loovad ilma US, Jaapan, Türgi ja Austraalia (esimese kahega ma ise põhimõtteliselt nõus, Türgi 50/50, austraalia lololol)\nHeameel, et Holland finaali pääses :)\nGio värav oli kena, nüüd tuleb loota, et Uruguai medalita ikka jääks. Kahjurõõm on ka rõõm.\nkrt ei näinudki 2 poolaega,äike tuli ja hirmus padukas vihma oli ka õues:D täa vist meil nii hull ei ole ilm:D\nLoodan et saksamaa ja holland finaalis,ja uruguay 3-ndaks:)\nSaksamaa oli kehv täna, esimene vähe tugevam vastane ka see mm.\nHollandi pooldajana siis heameel,et finaalis saime vastu hispaania.Saksa ikka oleks liiga kõva pähekl olnud aga hispaanlaste mäng ei ole kogu selle turniiri midagi erilist olnud.täna lihtsalt oli saksa väga sitt mitte hispaania hea\nPiiritu rõõm et ennustus täide läks ja finaali said meeskonnad, kes kunagi tiitlit varem võitnud pole. Midagi paremat ei saagi soovida. Lõpuks see kopitanud ja ühtede samade võitjate rivi saab uue ja väärika kaheksanda liikme. Ammu oli juba aeg. ;) Ja lõpuks saab teoks Cruyffi ennustatud finaal ning toimub mäng, mida juba EURO 2008 raames väga paljud näha soovisid.\nPiiritu rõõm et ennustus täide läks ja finaali said meeskonnad, kes kunagi tiitlit varem võitnud pole. Midagi paremat ei saagi soovida. Lõpuks see kopitanud ja ühtede samade võitjate rivi saab uue ja väärika kaheksanda liikme. Ammu oli juba aeg. ;)\nUnelmate finaal tulemas.\nLöw sa oled geenius oma tropi Piotriga kes oli kaitses imeline kuna oli isegi keskpoolikust vasakul.\nSa hoiad venda kes ei saand ühtegi söötu jalga ehk siis Kloset 90 minti sees. Sul ju nii kehvad liikuvad ründajad olemas. Tänases mängus oli selgelt vaja Cacaud. Ja jubeduse tipp oli Gomeze sisse toomine.\nAga räige tipp oli selle ürituse nurgalöögi kaitsmine. Kuidas saab kasti keskel olla mingi lambikas vaba olla ja just see oli vastaste keskkaitsja :O\nLöw võib olla kohati geenius kuid kohati tundub,et vana on täielik amatöör. Seda oli näha Bosnia mängust ja täna ka.\nJa Bastian oli täna jälle oma õigel tasemel. Mitmel korral oli positsioonist väljas.\nMängu staar oli muidugi Anre kes oli väga tihti positsioonist väljas. Miks peab keskkaitsja tormama rünnakule. Kas kaitsvad poolikut pole kellele pall edasi anda ?\nhttp://www.amazon.com/Soccernomics-Australia-Turkey-Iraq-Are-Destined/dp/1568584253see raamat on täitsa edukalt ka rahva raamatus müügil. sirvisin ja tundus päris põnev.\nTehakse nii palju kui vaja. Holland pole nuud ka jube fantastiliselt manginud.\nLöw ainuisikuliselt lasi täna oma meeskonna põhja.\nPeale kahte suurepärast mängu. Entusiastliku, kartmatu suhtumusega. Võidab ikka see, kes lööb kõige rohkem väravaid. Täna täielik vastand. Tuim, jänes püksis. Loodame, et kordame Šveitsi imet.\nTagasi nina nokkima.\njätan parem need kurjad sõnad ütlemata..\nHispaanlastele anti liiga palju ruumi ja teisel poolajal aina rohkem ja rohkem. Iniesta, Xavi ja Alonso said teha mida kõige paremini oskavad.\nMiks mindi see mäng nii kaitsvalt mängima Hispaania vastu, väga imelik taktika Löwi poolt. Omad vitsad peksavad, ei saa nii võita kui lastatakse hispaanial palli veeretada. kahju\nSakslased mängiti ikka igas elemendis üle ja kui oleks see kommentaatorite luul mingist fritsude üllatusväravast täide läinud, siis oleks küll väga sitt tunne olnud, sest nad poleks seda grammigi väärt olnud.\n4-1 Inglismaa ja 4-0 Argentiina vastu vist tekitas neile tunde, et on võitmatud. Õnneks toodi maa peale tagasi :p\nKusjuures see kaitsetaktika polndki nii hull. ARG vastu jumängiti enamuses samasugust mängu, kuid Arg ei mängind niipalju läbisööste ning Bastian oli siis jumalik.\nIgatahes see Piotr on ju viimasel poolel aastal näidanud,et ta vbõib mängida mingi alamate vastu kuid tippsatside vastu on ta kasutu :D\nÄäred olid liialt madalal ning bastian oli liialt kõrgel ehk siis Sami pidi alumine olema ning tema eelised seal ei avaldu.\nKlose ei saand endale sobilikke palle ja kui ka sai siis olid äärepoolikud äärekaitsjate süles.\nFinaalis sooviks enam kohtuniku võitu, kuna täna ta oli ikka väga väga kehva :)\nSakslasi ei tundundki ära. Liiga passiivselt mängiti ja koos tuttavatega mängu vaadates veel mainisin mingil 60. minutil, et nii jätkates löövad hispaanlased varsti ära ja nii kahjuks läkski.\nVähemalt minu ootus, et maailmameistriks tuleb meeskond Euroopast ja soovitult keegi, kes pole ennem võitjaks tulnud, läheb täide.\nEks endalgi tekkis juba enne see tunne, et ega sel Saksamaale toodi kandikul kõik varem kätte, aga noh, olin enne veerandfinaali julgelt Argentina poole kaldumas ja siis sain vastu näppe nii, et ei julgenud samaga enne poolfinaali välja tulla. Täna olid nad ikka väga hambutud ja ütleks, et Paraguay ja Tšiili mängisid paremini Hispaania vastu ning ega sama võiks öelda ka Šveitsi kohta. Ja eks seal Saksa tiimis tegelikult sellist maagilist kvaliteeti ka polnud, paar-kolm mängijat, aga teised olid noored ning kolmandad sellised mehed, kes päris tippklubitaset välja ei mängi ning tõeliselt suure survega kohaneda ei suuda.\nLöw ei saa võtta Khediral käest kinni ja teda tema katetavale mehele järele lohistada.\nKõige naljakam oli kogu asja juures see, et hispaanlastel oli täiesti mõttetu anda karistusalasse kõrgeid palle, sest Mertesackeril polnud neid probleem klaarida, aga hoolimata sellest löödi värav peaga :p\nTra sa targutad, Sveits oli Hispaaniast parem, kui Hispaania kaotas?\nHispaania näitas, et lihtsalt nooruse ja uljusega finaali asja pole. Ja näitas seda kindlalt.\nSee oli ikka täitsa nali kui palju sakslased suutsid ära vajuda.\nNo läksid kaitsvalt mängima siis läksid, aga seal kuskil 60. min peal oli asi juba lootusetult ära vajund ja ei suudetudki ründama asuda.\nHispaania oli ka tänaseks mänguks hästi valmistunud, mehed mängisid hästi ja enesekindlust oli kõigil.\nPedro kasutegur oli kõvasti suurem kui Torresel, kuigi see oli üllatav, et ta tolles kaks ühe vastu olukorras söötu ei andnud.\nKõige üllatavam asi oli aga see, et võiduvärav tuli nurgalöögist. :) Kuna spaniardid seda viimati tegid muide?\nPole targutanud. Tõin lihtsalt välja fakti, mille võimalik, et eelnev postitaja oli unustanud.\nMis see Sveits-Hispaania siia puutub?\nno küll oleks armas\npõhjus twitteri tegemiseks\nSaksamaa - Hispaania oli selle turniiri esimene mäng, kus ei näidatud ainsatki kollast kaarti, punasest rääkimata? Väga rahulikud olid mõlemad poolfinaalide kohtunikud - nii usbekk kui ungarlane - võib-olla osa sest rahust peegeldus ka mängijatele.\nMees oli jälle kohal!http://www.delfi.ee/news/paevauudised/valismaa/hispaania-saksa-mangu-sekkus-paadunud-hairik-jimmy-jump.d?id=32038079&l=fplead\nSaksamaa - Hispaania oli selle turniiri esimene mäng, kus ei näidatud ainsatki kollast kaarti, punasest rääkimata?\nPõhja-Korea - Elevandiluurannik mängus ei jagatud ka ainsatki kaarti.\nMa tahaks väita et väljamängitud väravavõimalusi oli Hispaanlastel sama palju või et vähemgi kui Sakslastel. See corner oli standard. Aga välja mängitud võimalustest tuli ainult Pedro(oli vist) koperdamine 16. meetri kastis meelde. Mis oleks pidand vist pennal olema aga ainult vist. Saksal oli paar meest ründest puudu. Arvan et Cacau ja Marin oleks seal tööd teinud. Kroos ja Gomez(!!!!) olid munadeta seal. Kolmanda koha mängus näeme ka jälle kui vajalik Müller on.\nSee ei ole ju Jimmy Jump.\nLisage sõbraks siis ka kohe:\nJimmy Jumpi esimene etteaste leidsis aset 2004. aasta jalgpalli EM-turniiril. Siis viskas ta Kataloonia lipu Portugali mängija Luis Figo pihta, kes oli just siirdunud FC Barcelona konkurendi Real Madridi ridadesse.\n4 aastat on tõepoolest just, äsja, hiljuti.\nNoh, ja see ka.\nSaksamaa tegi MM kõige kahvatuma mängu,kui kolmanda kohapeale ka nii minnakse sellise\ntatkikaga siis ei tule ka sealt midagi\n......, siis ei tule ka sealt midagi\nmiks sa selli tsiteerid? :confused:\nPole ju tegelikult vahet kas 3. või 4. koht - jalgpallis on vaid karikavõit.


Kuidas aiamullast istutussegu teha? | kodus.ee\nMulla omaduste parandamiseks lisatakse aiamulla juurde mätta-, sõnniku-, lehe- või aiakompostmulda. | Shutterstock\nMättamuld. Parimat mättamulda saadakse karjamaalt, kus on tihe madal muru. Kevadel lõigatakse u 5 cm paksused mättad ja laotakse need kuni 1,6 m kõrgustesse ja 2 m laiustesse hunnikutesse, rohukamar allapoole. Järgmise aasta kevadel peenestatakse need labidaga ja sõelutakse. Mättamuld on oma olemuselt õhuline. Mulla kokkusegamiseks võib otsida karjamaalt mõned mutimullahunnikud, kuigi mutid seal väga elada ei taha.\nSõnnikumuld. Kunagi kasutati selleks kasvulavadest välja võetud soojendamiseks mõeldud hobusesõnnikut. Tänapäeval tuleks varuda endale hobusesõnnikut ja seda paar aastat kompostida aeg-ajalt läbikaevates ja vajaduse korral kastes, see kiirendab lagunemist. Hästi lagunenud sõnnikumuld ei ole rikas küll toitainete poolest, kuid on kerge, ei paaku kõvaks ja rikastab kasvusubstraati huumusega.\nLehemuld. Valmistatakse kergesti lagunevatest ilma haigustunnusteta lehtedest (lepp, kask, õunapuu, vaher ja pärn). Lehemulla valmistamiseks ei sobi halvasti lagunevad lehed, mis sisaldavad parkhapet (tamm, kirss, paju). Kokku kogutud lehed kompostitakse eraldi. Lehed komposteeruvad 1–2 aasta jooksul kergeks mullaks, mis sobib eriti hästi õrnade, peenikeste juurtega toalilledele, seemnete külviks ja taimede ettekasvatamiseks.\nPuhtalt kasutades kipuvad kompostmullad kergesti läbi kuivama ja neile võiks lisada juurde pisut kas järvemuda või ehitussavi.\nKasutades nõudesse istutamiseks aiamulda või segades seda ise kokku erinevatest muldadest, tuleb segu enne kasutamist töödelda, et vältida erinevate kõdulagundajate, putukate, ussikeste ja teomunade istutusnõusse sattumist. Hiljem on nende pisikeste kärbestega ja teiste mulla pealmises kihis vilkalt tegutsevate tegelastega tunduvalt raskem hakkama saada.\nTöödelda tuleks eelnevalt ka poest ostetud õuetaimede kasvatamiseks mõeldud istutussegusid. Samuti tuleb ettevaatlik olla, kui potti mõeldud muld on seisnud mõnes müügikohas õues lageda taeva all aluste peal. Selline muld võib olla saastunud vihmaussidega, päikese käes üle kuumenenud, vihmas läbi ligunenud, ühesõnaga kaotanud kõik oma head omadused.\nAllikas: K&A Aiavihik


Thomas Häberli viimase kahe mängu eesmärkidest, Ragnar Klavani puudumisest ja Brent Lepistust - Delfi Sport\nThomas Häberli viimase kahe mängu eesmärkidest, Ragnar Klavani puudumisest ja Brent Lepistust\nEesti jalgpallikoondise peatreener Thomas Häberli andis tänasel pressikonverentsil aru värskelt avaldatud koosseisu kohta, millega alustatakse ettevalmistust viimaseks kaheks MM-valikmänguks Belgias (13.11) ja Tšehhis (16.11).\nÜhtlasi päriti šveitslaselt mängijate kohta, kes tema valikusse veel kunagi kuulunud ei ole. Üks selline on Levadia kapten Brent Lepistu, kel varasemast kirjas 13 koondisemängu ning kes oma koondisesse mitte pääsemise osas alles oktoobris Betsafe'i podcastis teravalt sõna võttis.\nLepistu avaldas arvamust, et ta on koondise treenerite silmis sattunud "musta nimekirja", sest talle "meeldib küsimusi esitada ja arvamust avaldada".\nJaanuaris oli Lepistu Soccernet.ee vahendusel sõna võtnud koondisega Marbella laagrisse lennanud koosseisu osas, öeldes: "Vaadates koosseisu, siis olen kindel, et meie mehed mängivad nii mõnelgi positsioonil olevad mängijad üle. Neid mehi on palju, rohkem polegi vaja midagi öelda."


Lennuhirmust ja -ärevusest\nTekst: Toomas Uibo Pildid: adobe.stock Avaldatud: 1 / sept / 2017\nHirm on loomulik osa inimeseks olemisest. Kui me hirmu ei tunneks, oleks elu koduplaneedil ilmselt sootuks teistsugune.\nMe oleme kõik aeg-ajalt hirmutundest haaratud, seda lihtsalt erineval moel ja erinevatel põhjustel. Lennuhirm on olnud lennunduse lahutamatu osa aegade algusest. Erinevad uuringud näitavad, et ka tänapäeval tunneb kuni 75% lennureisijatest lennu eel ning ajal teatud ärevust.\nNordica jaoks on lennuturvalisus prioriteet number üks\nLennuhirmu saab tegelikult enamasti väga hästi kontrollida ja maandada. Parim rohi on teadmised. Lennundus on tänuväärne allikas nii põnevike loomisel kui ka klikkide kogumisel, mis toidavad lennureisijate fantaasiat ega aita sugugi lennuärevuse vähendamisele kaasa. Peame mõistma, et see on äri, mis tuleb reaalsusest eristada. Tegelikkus on õnneks igav ja rutiinne. Mõistagi ei taga statistika, mis illustreerib lendamise erakordset ohutust, alati meile meelerahu. Oleme inimesed ja peale faktide mõistmise on meil tunded, mille kontrollimisega peame rohkem vaeva nägema.\nNordica jaoks on lennuturvalisus prioriteet number üks. See on kompromissitu otsus reageerida igale pisimale kõrvalekaldele, sest maailmas pole ühtegi nii olulist kohtumist ega puhkusereisi, mis peaks toimuma lennuturvalisuse arvelt. Teame, et meie meeskonnad ja kliendid soovivad reisi lõpuks õnnelikult lähedaste juurde jõuda, ja see ongi peamine. See hoiak tasub end ära isegi siis, kui mõni reisija selle peale pahandab.\nLennuhirmu saab tegelikult enamasti väga hästi kontrollida ja maandada. Parim rohi on teadmised.\nKui maapealses liikluses on võimalik punase tule alt läbi sõita nii, et keegi patustajat ei märka, siis lennunduses ei oleks see võimalik. Regulatsioonid on üles ehitatud viisil, kus iga liigutust saab jälgida ning igale kõrvalekaldele on olemas oma protseduur ja igale plaanile on alati varuplaan. Nordica on ühinenud IOSA (IATA Operational Safety Audit) programmiga, mis annab tunnistust, et kuulume turvalisuse tagamisel samasse klubisse maailma suurimate ja tuntumate lennufirmadega.\nKui soovid lennuhirmust rohkem teada või vajad abi selle vähendamisel, siis registreeru Nordica koolitusele „Lenda enesekindlalt”. Koolitusi korraldatakse eritellimusel gruppidele, täpsem info lennukool@nordica.ee.


Vooremaa Euroopa Liidu toetused Natura 2000 aladele\nNatura 2000 aladel asuvatele maadele mõeldud toetused on: toetus pool-looduslike koosluste hooldamiseks; toetus põllumajandusmaa kasutajatele ja toetus erametsamaa omanikele. Ühele maa-alale saab taotleda ainult ühte nendest toetustest.\nPuisniidu hektari kohta saab 3725 krooni\nPoollooduslike koosluste hooldamise toetus on mõeldud Natura 2000 aladel asuvate väärtuslike pool-looduslike koosluste niitmiseks või karjatamiseks. Pool-loodusliku koosluse hooldamise toetuse määraks on puisniidu ühe hektari kohta 3725 krooni aastas.\nKõigi teiste pool-looduslike koosluste, nagu rannaniidu, lamminiidu, soostunud ja sooniidu, loopealse, kadastiku, nõmme, aruniidu või puiskarjamaa hooldamise eest on ette nähtud toetust 2910 krooni ühe hektari kohta aastas.\nToetus kompenseerib saamata jäävat tulu\nToetust põllumajandusmaa kohta makstakse Natura 2000 aladel asuvate põllumassiivide registrisse kantud põllumaade kasutajatele. Toetuse eesmärgiks on kompenseerida Natura 2000 piirangute tõttu maalt saamata jäänud tulu. Toetuse määr on 502 krooni hektari kohta. See toetus lisandub teistele põllumaade kasutamise eest saadavatele pindalapõhistele toetustele. Toetus käivitus juba aastal 2006 keskkonnaalaste kitsendustega piirkondade toetuse nime all. Taotlused selle toetuse saamiseks tuleb esitada PRIAle.\n2008. aasta kevadel rakendus Natura 2000 toetus erametsamaa omanikele. Toetuse eesmärk on kompenseerida looduskaitseliste piirangute tõttu metsamaalt saamata jäänud tulu. Toetust makstakse Natura 2000 aladele, mis on samal ajal kaitstud looduskaitseseaduse alusel kas kaitsealana (milleks on rahvuspargid, looduskaitsealad, maastikukaitsealad), hoiualana või püsielupaigana.\nNatura 2000 erametsatoetuse määrad on järgmised: kaitsealade ja püsielupaikade sihtkaitsevööndis makstakse 1720 krooni hektari kohta, kaitsealade ja püsielupaikade piiranguvööndis ja hoiualadel 940 krooni hektari kohta. Taotlusi erametsamaa toetuse saamiseks võtab vastu SA Erametsakeskus.\nTäpsustatakse Natura piire\nKõiki neid toetusi makstakse Natura 2000 alade piiride järgi, mis on kinnitatud valitsuse korraldusega 2004. aastal. Kaitsmaks Natura 2000 aladel asuvaid loodusväärtusi, on need alad kaitse alla võetud ka looduskaitseseaduse alusel kaitsealana, hoiualana või püsielupaigana.\n2004. aastal oli siseriikliku kaitse all 67 protsenti maismaal asuvatest Natura 2000 aladest. Ülejäänud aladel kehtestati ajutised piirangud majandustegevusele. Aastatel 2005–2007 võeti kõik need alad kaitse alla, kusjuures alade kaitse alla võtmise käigus täpsustati ka loodusväärtuste esinemist, mistõttu kaitsealade, hoiualade ja püsielupaikade piirid ei pruugi alati kokku langeda praegu kehtivate Natura 2000 alade piiridega. Kuid Natura 2000 alade piiride kooskõlla viimine kaitsealade, hoiualade, püsielupaikade piiridega on menetluses ja praeguste kavade kohaselt kehtestatakse uus, täpsustatud piiridega Natura 2000 alade korraldus 2008. aasta sügiseks.\nTeine probleem, mis Natura 2000 erametsatoetuste vastuvõtmisel on tekkinud, seisneb selles, et metsamaa on inventeeritud puisniiduna või puiskarjamaana ja kantud seetõttu keskkonnaregistrisse pool-loodusliku kooslusena.\nSellisele maale on praegu võimalik taotleda pool-loodusliku koosluse hooldamise toetust. Kui maaomanik on aga kindlal seisukohal, et puisniit või puiskarjamaa on tegelikult tihedaks metsaks kasvanud, siis peab ta võimalikult ruttu pöörduma Riikliku Looduskaitsekeskuse kohaliku regiooni poole, kes selle ala aasta jooksul üle vaatab ja annab elupaigale hinnangu, kas ka tulevikus käsitleda ala pool-looduslikuna või on õigem seda kooslust määratleda metsana ja selle kaitset tulevikus ka vastavalt korraldada. Viimasel juhul on järgmisest aastast võimalik sellele alale hoopis erametsatoetust taotlema hakata.\nSelleks aastaks on eelpool nimetatud toetuste taotlusperiood küll lõppenud, kuid toetusi on võimalik taotleda aastani 2013 ja tõenäoliselt jätkub nende maksmine ka edaspidi.\nJätkub ka loodushoiutoetuste andmine, selle maksmist korraldab Riiklik Looduskaitsekeskus. Loodushoiutoetust makstakse kaitsealadel, hoiualadel ja püsielupaikades (sealhulgas Natura 2000 aladel) asuvate pool-looduslike koosluste taastamise, sealhulgas niitude võsast puhastamise, rannaniidu tihedast pilliroost puhastamise ning puisniidul ja puiskarjamaal puurinde liituvuse vähendamise ja tarade ehitamise eest.\nLoodushoiutoetust on võimalik taotleda ka väljaspool Natura 2000 võrgustikku asuvatel kaitsealadel, hoiualadel ja püsielupaikades asuvate pool-looduslike koosluste hooldamise eest.\n<p class=”MsoNormal” style=”MARGIN: 0cm 0cm 0pt; TEXT-ALIGN: justify”>KADRI MÖLLER, keskkonnaministeeriumi looduskaitse osakonna nõunik


Võimsal tempol edasi: Taxify laienes Pariisi - ärileht.ee\nVõimsal tempol edasi: Taxify laienes Pariisi\nTaxify CEA Markus VilligTaxify\nEestimaine transpordiplatvorm Taxify käivitas täna teenuse Prantsusmaa pealinnas Pariisis. Tuhanded juhid on valmis tellimusi vastu võtma.\nTaxify vahendustasu on 15%, mis on Uberi ja teiste konkurentidega võrreldes pea poole väiksem. Madalam vahendustasu võimaldab Taxifyl pakkuda soodsamat sõidu hinda klientidele ning kõrgamat teenistust juhtidele. Taxify usub, et juhtide rahulolu peegeldub ka paremas klienditeeninduse kvaliteedis.\nTaxify kasvamisel on kõige olulisem teguriks uute juhtide lisandumise kiirus. “Taxify platformil tegutseb täna globaalselt üle 100,000 juhi ning ootame igas riigis uusi juhte liituma. Taxify eesmärgiks on olla autojuhtidele parim platform paindlikuks lisaraha teenimiseks,” lisas Villig.\nEttevõte käivitas teenuse üle viie tuhande registreerunud juhiga ning rakenduse on tänaseks endale alla laadinud juba 10,000 pariislast, mis näitab selget huvi Taxify teenuse vastu nii juhtide kui klientide poolt.\nTaxify juht: edasi vaatame Skandinaaviat, Saksamaad ja Hollandit (4) 05.10.2017\nSeptembri alguses alustas Taxify tööd Londonis, kuid kolm päeva hiljem alustas kohalik transpordiamet eestlaste idufirma suhtes uurimise. Nimelt selgus, et ettevõte ei ole Taxify nime all registreeritud kui erasõiduteenuse pakkuja, mistõttu ei olnud neil õigust võtta vastu sõidubroneeringuid.\nProbleemiks olid Taxify "ebatavaliselt" skeemid litsentsi saamiseks. Enamus firmasid hangib endale ise litsentsi. Taxify aga ostis ära kohaliku taksofirma, millel juba on litsents. Regulaatorid aga ei tahtnud sellisest skeemist midagi kuulda.


Toilast võiks kujuneda Eesti hea toidu keskkond Toi(T)la - Maaleht\nToilast võiks kujuneda Eesti hea toidu keskkond Toi(T)la\nKevadel veetsid Toila valla kutsel nädala Toilas Eesti Kunstiakadeemias Euroopa Linnakultuuri õppivad välistudengid erinevates Euroopa riikidest. Tegemist on iga aastase traditsioonilise töötoaga, mis eelnevatel aastatel on tegelenud mitmete Soome linnadega (Espoo, Turku, Lahti) ja Tallinna erinevate piirkondadega (nt. Mustamäe).\nJuhendajateks olid käesoleva artikli autor Kristi Grišakov, kes on Eesti Kunstiakadeemia õppejõud ja ruumikonsultatsioonibüroo Väike Vasak Käsi asutaja, ning Gert Zavatski meediadisainibüroost Smoked Sparrow. Nädalase töötoa eesmärgiks oli koostada erinevaid piirkonna tulevikustsenaariumeid aastaks 2030, mis aitaksid lahendada piirkonna kõige pakilisemaid probleeme. Kuna projekt toimus koostöös Jõhvi linnaga, vaatlesid õpilased ka Toila ja Jõhvi omavahelisi koostöövõimalusi ja pakkusid välja 4 erinevat lahendust, mis tegelevad mõlema koha identiteediloome, transpordi ja enesemääratlemisega Ida-Virumaal laiemalt.\nEnne lahenduste kirjeldamist tuleks kirjeldada ka pakilisemaid lahendamist vajavaid probleeme. Toila on tuntud oma imekauni loodusega pargi ja mõnusa puhkeküla miljöö poolest. Puhkus ja lõõgastus on märksõnad, mis on saanud osaks selle koha praegusest identiteedist ja mida võimendavad ka Oru pargi ajalooline teke, Toila SPA ja teised piirkonna puhkeasutused. Nõnda on Eesti kontekstis tegemist pigem ajaloolise puhkepiirkonnaga nagu Tallinna Kadriorg või Lahemaal asuv Võsu. Praegusel kujul on Toila kõige silmatorkavam väärtus ajalooline Oru park, mille korrashoid nõuab palju ressursse, kuid mis tegelikult on sissetulekute poolest alakasutuses. Pargis ja sellega seotud sadamaalal toimuvad mitmed kultuuri-, muusika- ja spordisündmused, nendest vast kõige tuntumana Oru pargi Promenaad. Erinevaid sündmusi on küll palju, kuid Eesti kultuurisündmuste virr-varris ei eristu nad laiema publiku jaoks ja jäävad peamiselt kohalike elanike külastada. Teine põhiline probleem on Toila sidusus ümbritsevate valdadega, eriti Jõhviga. See baseerub kahjuks ainult autoliiklusel, bussitransport ja rattaliiklus jäävad tugevalt tahaplaanile ja on kas liiga aeglane (harvad graafikud ja tähistamata peatused) või liialt ohtlik (puuduvad jalgrattateed). Lisaks on mittekohalikele suureks peavaluks puuduvad või katkised sildid ja kaardid, mis teevad isegi jalgsi orienteerumise Toila sees suhteliselt keeruliseks. Kolmanda probleemina tuleks välja tuua ka Toila kogukondlik toimimine. Kogukondlikud projektid on küll olemas, kuid sageli väga erinevate huvide ja vanusegruppide vahel killustunud. Puudub ka hea kooskäimise koht, mis annab eriti tunda noortele mõeldud huvitegevuse korraldamisel.\nLahendused saavad alguse Oru pargist kui Toila kõige väärtuslikumast ja tuntumast paigast. Vähestel Eesti kohtadel on pakkuda niivõrd suurepärase ajaloo ja reljeefiga paika, kus on kohtuvad kõrged kaldad, vanad puud, mererand ja igas suunas kauneid vaateid. Tõsi küll, lossi ju enam ei ole, kuid see pakubki välja võimaluse tavalise mõisaromantika asemel ajaloolises keskkonnas hoopis moodsa ja uuega katsetada. Tühjaks jääv gümnaasiumihoone on ideaalne koht keskuseks Oru pargi uutele funktsioonidele.\nLaias laastus pakkusime Toila jaoks välja kaks uut funktsiooni, mis on võimelised toimima paralleelselt ja teineteist toetavalt.\nEsimene nendest kannab nime “Suvelinnak” ja keskendub Oru pargile kui hariduskeskusele, mis oleks täidetud erinevate haridussündmustega nagu töötoad, suvekoolid, konverentsid ja seminarid koostöös nii kodumaiste kui ka rahvusvaheliste õppeasutustega gümnaasiumitest ülikoolideni. See stsenaarium sai alguse Jõhvi hariduslinnaku arendamisest, mis võiks suveperioodil pikeneda Toilasse, kuhu noored igal juhul rannamõnusid nautima suunduvad. Tegelikult võib Toila “Suvelinnaku” idee toimida ka täiesti eraldiseisvalt hariduspargina. Haridusasutused otsivad pidevalt uusi, eksootilisi ja sobivaid kohti, kus oma üritusi korraldada. Kui Toila looduskaunidust ja ööbimisvõimalusi täiendada veel hariduskeskuse ehitamisega vanasse gümnaasiumihoonesse ja mõnede pargis asuvate välisauditooriumite ja õppekohtadega, võiks kohe tegutsema asuda. Niivõrd haruldast õppimiskohta on isegi terves maailmas raske leida.\nTeine identiteedistsenaarium keskendus Toila praeguse tervise ja puhkuse imago võimendamisele. Iga tervisega seonduva teenuse suureks osaks tänapäeval on ka kvaliteetne ja kasulik toit. Siinkohal ei mõtle ma tingimata kalorivaest või mahetoitu, vaid lihtsalt meeldivate ja meeldejäävate maitseelamuste pakkumist. Enamik Eesti suviseid kultuurisündmusi pakutavale toidule ja joogile ülemäära palju tähelepanu ei pööra. Üldjuhul näed ikka õlletelke ja sašlõkipanne ja nende erinevaid variatsioone. Toidufestivalidest on ainus Pärnu iga-aastane Grillfest, mis juba nime poolest keskendub eelkõige grillimisvõistlustele. Siiski võiks just Toilas olla hea toidu festival, mis keskendub just nimelt söömisele ja maitseelamuste loomisele. Selline kontseptsioon erineb küllaltki palju tavalisest laadast või toidufestivalist, kus pakutakse küll erinevat toitu, kuid mitte terviklikke maitseelamusi ja söömiskultuuri.\nSeetõttu on meie ettepanekuks nimetada Toila umber Toi(t)laks, inglise keelse versioonina sobib kasutada ka EA(s)T –Estonia või F(east)-Estonia nimetusi, mis samuti toitumiskultuurile rõhuvad. Selline strateegia eeldaks ühe profiköögi rajamist vanasse gümnaasiumihoonesse, millele saaks toetuda nii Oru pargi aastaringsed toitumissündmused kui ka “Suvelinnaku” haridusürituste toitlustus. Toidule ja toitumisele orienteeritud projektile oleks palju kohapealset toetust erinevate väiketootjate, restoranide ja kutsehariduskeskuste näol. Sellega annab kaasata kohalikke elanikke kui ressurssi, kes võivad pakkuda välja teemasid, retsepte ja oma valmistatud hõrgutisi erinevateks toidusündmusteks. Näiteks toimub Toila lähedal ka iga-aastane rahvusvahelise toidukultuuri festival “Slaavi Valgus”, mis edaspidi võiks olla seotud hoopis Toi(t)la toidusündmustega. Oluline on, et juba korraldavatel Toila Oru pargi sündmustel võetaks toit juba eelnevalt luubi alla ja hakataks mõtlema kohalike toorainete ja kvaliteetsete maitseelamuste pakkumisele. Muusika- või spordisündmus saab alati käia käsikäes hea toiduga. Iga aasta võiks olla erinev teema-aasta (nt. must leib, küüslauk, kalasortiment jne.), midagi mis seoks aasta jooksul toimuvad erinevad toidusündmused üheks tervikuks. Sündmused võivad olla erinevad; Toila tänavatel toimuv toidulaat või “pikk laud”, selleks spetsiaalselt ehitatud ajutistes paviljonides toimuvad tuntud kokkade pargidineed, suurem toiduelamuste ja kokkamise festival (“Kokkade Rokk”), talvised jääpaviljoni söömingud jne. Ehk siis kvaliteetne ja teemakohane toit ja selle valmistamise oskused oleks kesksel kohal, varieeruksid aga kokad, sündmused ja paigad Toila sees, kus need asjad toimuvad. See annab palju võimalusi olla ühtaegu nii mänguline kui ka paindlik oma piirkonna tuntuse kasvatamisel.\nSiinkohal oleks veel oluline rõhutada pargi ja rannaala tsoneerimist vastavalt sihtrühmadele. Nõnda võiks erineva meeleoluga sündmused olla paigutatud erinevatesse kohtadesse. Rannaalast kujuneks pigem aktiivsem, noorematele inimestele suunatud ala, mida ilmestab funktsionaalne rannamööbel, rannabaar ja näiteks ajutine laevakohvik, mis oleks ühtlasi üks Toi(t)la toidusündmuseid. Ülejäänud park oleks mõeldud vaiksemateks ja väljapeetumateks sündmusteks nagu kontserdid, õhtusöögid, piknikud jne. Oluline on hakata looma tugevamat sidet Toila tänavate ja pargi vahel alustades Sireli tänava ja Mere pst. teljest, mis looks füüsilisema sidema pargi ja endise seltsimaja kui kogukonna keskuse vahel. See oleks ka põhiline telg, millele rajada tänavafestivali, pika laua pidu või ehitada talvisteks sündmusteks jääpaviljon (nt. JääHääle lisaettevõtmisena).\nPaviljonide jms. ajutise mööbli püstitamine on suurepärane viis anda rakendust noortele arhitektidele või disaineritele ja puutöömeistritele, kes otsivad pidevalt võimalusi oma oskuseid rakendada (nt. Pedaspea varjualuste park). Taoliseid struktuure saab ehitada ja disainida ka koostöös kohalike elanikega, panna proovile oma loovust ja katsetada uusi asukohti. Tulemuseks on paindliku kasutusega uued paigad, mis muudavad uueks ja eriliseks iga muusika-, haridus- või kulinaariasündmuse, kuid mida on samas lihtne teisaldada.\nHoolimata sellest, kas Toila jätkab olemasoleva puhkeküla, “Suvelinnaku” või Toi(t)lana, on ülioluline võtta luubi alla Toila ligipääsetavus. Esmajärgus tuleb võimalikult kiiresti saada Jõhvi ja Toila vahele turvaline kergliiklustee. Jalgrattaühendused muutuvad üha olulisemaks nii kohalikele elanikele kui ka turistidele ja seda trendi ei tohiks ignoreerida. Samuti ei tohiks unustada uuendada infotahvleid, bussipeatuste märgistusi ja tänavasilte, mis loovad Toilast esmamulje nendele, kes tulevad väljastpoolt.\nKõigi meie töötoa osaliste poolt soovime Toila vallale ja selle elanikele palju loovust ja jaksu oma tuleviku elukeskkonna loomisel. Kõigi mainitud ettepanekute ja ideepiltidega saab põhjalikumalt tutvuda meie netikataloogis.


Kommentaarid: ÕHTULEHE VIDEOANKEET | Kerli: mind iseloomustab minu lugu "Skyscraper", sest ma tulen igasugusest p*sast välja\nnjh... 8. veebruar 2017 22:42\nEndiselt on mõningad eestlased väga agarad kritiseerima teist inimest. Tüdruk on ju tubli. Teinud tööd ja näinud vaeva. Lood on tal väga sügavamõttelised, aga on ka neid inimesi kes ei süvene ja ei mõista seega mida ta tahab oma lugudega öelda.\nEesti Laul on aga juba ammu poliitiline täpselt nagu ka Eurovisioon on seda. Häid laule saadetakse vähe sinna. Lauljad on kõik ju andekad ja väga tublid, aga võidulaule pole olnud.\nLoodan väga, et sellel aastal saadetakse lugu mis võib ka võidu tuua. Kerlile soovin aga edu! :)\nHorros 6. veebruar 2017 15:58\nKunagi olles miskit tema nn lugu kuulnud võib öelda, et lauluhääl on neidisel suht kasin ja kogu värk jättis sellise isetegevusülevaatuse loo mulje.\nNagu hõbepaberisse pakitud hamburger.\nTundub, et aktivismust on tema puhul rohkem, kui andekust.\nHeidi Tamme vist ütles, et neidis on nukuke aga mitte laulja.\nliane 6. veebruar 2017 14:26\nSellest Kerlist on kahju. Mingi konkursi võitmine oli tõeliselt õnnetu saatus tema jaoks. Inimene oleks saanud normaalset töö-ja pereelu elada. Nüüd on nagu mingi t ü h i kargaja või tänapäevane Leo Saalep.\nRobi 6. veebruar 2017 12:44\nma ei usu,et su lugusid 10 aasta pärast teatakse. ja see muide,on näitaja!\nAnalüütik 5. veebruar 2017 23:04\nKui kõigist etteastetest ülevaadet teha fotode põhjal, siis kogu Eesti Laulust huvi pakuks just kõige rohkem Kerli Kõivu esitus.\n:D 5. veebruar 2017 23:07\nKerli on seksikas! :P\nAnti 5. veebruar 2017 22:22\nTubli tüdruk. Töö viib sihile\nTeeline 6. veebruar 2017 21:22\nMilline töö? Nagu ta ise ütles, peab Ameerikas muusikaäris läbilöömiseks ühel-teisel-kolmandal imema, muidu tippu ei jõua.\n... 8. veebruar 2017 16:23\nsee on tema versioon ainult sooviks nende teiste arvamust ka kuulda keda ta siin kõvasti maha teeb. hea ju taga rääkida kui teised ennast kaitsta ei saa\n:D 5. veebruar 2017 22:07\nMiks mu kommi peab modereerima?\n:D 5. veebruar 2017 22:06\nSee lugu skyscraperiga on tõsiselt inetu. Ei, lugu ise on ilus. Inetu on, mis Kerli ja teisega tehti. Kas lollidelt tulebki raha ära võtta? Nüüd on targem, aga selliseid lugusid just iga päev ei kirjuta.


Ära oma lapse talvekombekat käsipesu ja nöörile riputamisega riku - Pere ja kodu\nÄra oma lapse talvekombekat käsipesu ja nöörile riputamisega riku\nIlmad on külmad ja porised vaheldumisi, lasteaialaste kombekaid peab pidevalt pesema ja nüüd selgub, et vana hea nöörile riputamine polegi enam parim lahendus! Käsipesu ja nööril kuivatamisega paned ohtu talveriiete veekindluse ja hingavuse, ütleb ekspert.\nVeekindluse, hingavuse ja teiste omaduste säilimise tagab korrapärane õige temperatuuriga pesemine ja kuivatamine üleriiete programmiga pesukuivatis, väidab ekspert.\nElectrolux Eesti müügijuhi Margus Peetrise sõnul pesevad ligi pooled inimestest iga kuu mõnda riideeset käsitsi, pidades silmas aegunud arusaamu ning hirmu neid masinas rikkuda. "Tõde on hoopis see, et masinpesu ja -kuivatus on tuult- ja vettpidavatele riietele sageli parem variant kui käsipesu ja nööril kuivatamine," ütles Peetris.\nNimelt võib käsipesu ja nööril kuivatamine vähendada kõrgtehnoloogiliste materjalide tuule- ja veekindlust ning liigse hõõrumise ja väänamise tagajärjel saavad kiud oluliselt kahjustada.\nIlmastikukindlatele riietele on välja töötatud spetsiaalsed pesu- ja kuivatusprogrammid, mis on niivõrd nutikad, et ka kapriisse rõiva võib julgelt masina hoolde jätta. „Kuivati Outdoor programm kasutab muuhulgas niiskustaset mõõtvaid sensoreid ning selle trumliliikumine on detailideni lihvitud, et tagada õige hooldus just neile funktsionaalsetele kangastele," ütles Peetris.\nKoristamisharjumised, mis sinu kodule ja asjadele hoopis kahju teevad! 15.09.2018\nÄra kasvata abitut hellikut ja õpeta lapsele neid elementaarseid oskusi juba nüüd! (1) 24.07.2018\nPesemise ja kuivatamise puhul on üleriiete jaoks üks ohtlikumaid faktoreid liiga kõrge temperatuur. Peetrise sõnul ongi üks viimase aja suurimaid innovatsioone pesuseadmetel see, et samad tulemused saavutatakse palju madalamate temperatuuridega. Samuti on masin võimeline tajuma, kui pesu on kuiv ja ise tsükli vajalikul hetkel lõpetama - seega ei ole vaja karta ülekuivatamist ja kangakiudude liigset kulutamist.\nKuidas aru saada, et jope vajab hooldust ja mida teha?\nPeetrise sõnul on paar lihtsat märki, mis viitavad sellele, et ilmastikukindel jope ei ole enda parimas vormis. "Kui vesi ei püsi enam kanga pinnal, vaid imendub ja jätab järele märja laigu peaks materjali veekindluse uuesti aktiveerima. Veekindluse vähenemisega kaasneb tihtipeale ka vähenenud hingavus, mis viitab sellele, et spetsiaalne hingav membraan on mustuse ja niiskuse tõttu sulgunud," ütles Peetris. Tema soovituse kohaselt tasub selliste märkide ilmnemisel jopet üleriiete programmiga pesta ning siis trummelkuivatis riide omadused kerge soojenduse abil uuesti aktiveerida.\nMida teha sulejopega?\n„Sulejopede puhul peab käsitsi pesemist kindlasti vältima, sest suled võivad tõmbuda klompi ning hiljem on neid suisa võimatu uuesti kohevaks saada," selgitas Peetris. Kuivatamisel soovitab ta pesukuivati pikka ja keskmise temperatuuriga programmi, mis tagab sulejope sisu ühtlase kuivamise ning klopib selle uuesti kohevaks.\nVaata, kuidas oma väärtuslike kööginõude eluiga pikendada\nTahad ju, et sinu beebi riided oleksid ilusad? Vaata, kuidas saada beebi riietelt ära okse,...\nNädalavahetusel läheb suuremaks pesupesemiseks? Vaata, kuidas pesta pesu nii, et see kaua...\n5 nutikat nippi kodu koristamisel


Laenuvõtja võib kergemalt hingata\nSirje Rank • 7. november 2007 kell 22:00\nPanga käed on seotud. Eurotsooni ja eelkõige Saksamaa majanduskasv võtab tuure maha ning euro lööb dollari suhtes järjest uusi rekordeid. Valitsev seisukoht on, et täna eurotsooni intresse arutav keskpank jätab need muutmata 4 protsendi tasemele.\nAgentuuri Bloomberg küsitletud analüütikute hinnangul võivad intressid sellele tasemele püsima jääda kogu tulevaks aastaks. Ka rahaturgudel ei peeta eurotsooni intressitõusu tõenäoliseks enne tuleva aasta keskpaika.\n"Inflatsioon ei lase intresse langetada, samas kui majanduskasvu aeglustumine blokeerib laenuintresside tõusu, mida Euroopa Keskpanga juht Jean-Claude Trichet plaanis veel alles kaks kuud tagasi," ütles agentuurile Bloomberg investeerimispanga Bear Stearns analüütik David Brown.\nRoyal Bank of Scotlandi hinnangul võib Trichet' järgmine samm olla juba ka intresside langetamine. Sellisel juhul loodab keskpank sellele, et euro tugevnemine ning majanduse kasvuhoo raugemine aitavad ise hindade tõusu pidurdada.\nOktoobris hüppas eurotsooni inflatsioon ootamatult 2,6 protsendile, mis on enam kui kahe aasta kiireim tempo. Aasta lõpuks võib inflatsioon kiireneda isegi 3 protsendile. Vaid ühe korra euro käibeletulekust üheksa aastat tagasi on eurotsooni inflatsioon nii kõrgele tõusnud.\nFinancial Timesi mõjukas kolumnist Wolfgang Munchau kirjutas juba, et Euroopa Keskpangal on tagumine aeg intresse tõsta. Suurim risk johtub tema hinnangul eurotsooni pingeliselt tööturult, kus palganõudmised on järjest kasvanud. Panga mandaat on hoida inflatsioon 2 protsendi piirimail, soovitavalt veelgi madalamal.\nSamas näitavad märgid, et eurotsooni majanduskasv on tipust läbi ja tuleb neljandas kvartalis kolmandaga võrreldes palju aeglasem. Homme avalikustab Euroopa Komisjon uued majandusprognoosid, kus eurotsooni tuleva aasta majanduskasvu on kärbitud kevadel ennustatud 2,5 protsendilt. Põhjuseks laenukriisi arvatust suurem mõju Saksa majandusele, mille tuleva aasta kasvunäitajad on valitsus langetanud 2 protsendile.\nLisaks on euro tugevnemine USA dollari suhtes löögi alla seadnud Euroopa ekspordifirmad, mis on olulised majanduskasvu vedurid. Euro tänavune tugevnemine on Bank of America hinnangul võrreldav efektiga, mida annaks baasintresside tõstmine 50 punkti võrra. See teeb ära osa keskpanga tööst. Eile maksis üks euro 1,467 dollarit.\nSiiski kostab Euroopa Keskpangast ka hääli, mis ei välista eurotsooni intresside tõstmist.\nSaksa keskpanga juht Axel Weber toonitas äsja taas, et inflatsiooniriskid kasvavad ning keskpank on valmis tegema "kõik, mis vaja", et hinnatõusu ohjes hoida.


Epilaator PHILIPS BRE640/00 @ Expert - Hea Elu Tehnika\nEsileht Epilaator PHILIPS BRE640/00\nSatinelle Advanced Märg- ja kuivkasutusega epilaator\nJalgadele, kehale ja näole, 8 tarvikut, Juhtmeta ja laetav, S-kujuline käepide BRE640/00\nHaarab kindlalt ka peenemaid karvu\nS-kujuline käepide lihtsustab kasutamist kogu kehal. Kõige laiem otsak koos keraamiliste ketastega epileerib nahalähedaselt ka peenemaid karvu, tagades kiired ja kauakestvad tulemused. Kaheksa märjalt või kuivalt kasutatavat tarvikut tagavad isikupärase iluhoolduse.\nMeie epileerimisotsak on tehtud ainulaadsest tugevast keraamilisest materjalist, mis haarab ka peened karvad kindlalt kaasa.\nKõige laiem epileerimisotsak ühe tõmbega rohkemate karvade eemaldamiseks\nKõige laiem epileerimisotsak eemaldab ühe tõmbega rohkem karvu ja tagab kauakestvad tulemused.\nKõigil Philipsi epilaatoritel on ainulaadne süsteem, kus pintsetid tõstavad nahalähedased karvad üles, koondavad kokku ja tõmbavad kindlalt välja. Tänu ainulaadsetele ümaratele keraamilistele ketastele epileerib see süsteem nahalähedasemalt, tagades parimad tulemused ja õrna toime.\nMärg- ja kuivkasutus vannis või duši all kasutamiseks\nLibisemisvastane kate sobib õrnaks ja mugavaks kasutamiseks duši all või vannis käies.\nRaseerimisotsak ja piirlikamm tagavad õrna nahalähedase raseerimise erinevates kehapiirkondades.\nEt saavutada õrnem toime erinevates kehapiirkondades, on komplektis näopiirkonna kate, mis eemaldab soovimatud näokarvad, ja tundlike piirkondade kate kaenlaaluste ja bikiinipiirkonna jaoks.\nKehahoolduse otsakud pakuvad isikupäraseid ja mugavaid lahendusi naiste iluhoolduseks, sealhulgas karvaeemalduseks ja muuks.\nEpilaatori tüüp Epilaator\nEpilaatori toide Akutoide\nEriomadused Tõmbamistegevused / teine kiirus 2 : 1066\nKomplektis 8 tarvikut jalgadele, kehale ja näole\nHambahari Oral-B BRAUN DB4010 Power\nHoiab hambad särava ja puhtana\nTootekood: 101563\t, EAN: 4210201822356\t, Laoseis: Laos\t, Tarneaeg: 1-3\nAhi ELECTROLUX EOB3454AOX*\nTootekood: EOB3454AOX\t, EAN: 7332543405053\t, Laoseis: Laos\t, Tarneaeg: 1-3\nKõlarid PODSPEAKER SMALLPOD Passive, must 2 tk\nJärgides sama disaini, nagu MiniPod - on SmallPod 30% võrra väiksem ja mõeldud neile, kes tahavad pilkupüüdvat disaini saada kompaktsemas suuruses.\nTootekood: PS11202WS\t, EAN: 5711783112020\t, Laoseis: Tellimisel\t, Tarneaeg: 10\nKuumakse alates 8,71 €\nSide-by-side külmik LG GSJ761SWXZ\nTootekood: GSJ761SWXZ\t, EAN: 6934585683171\t, Laoseis: Tellimisel\t, Tarneaeg: 10\nKuumakse alates 101,35 €\nKuumaõhu fritrüür Princess 182037 Smart\nTootekood: 01.182037.01.001\t, EAN: 8713016091123\t, Laoseis: Laos\t, Tarneaeg: 1-3\nPesumasin SAMSUNG WW70T554DAT/S7\nTootekood: WW70T554DAT/S7\t, EAN: 8806090603204\t, Laoseis: Laos\t, Tarneaeg: 1-3\nKuumakse alates 37,91 €


Koduomanikud kuuldele: lumekoormus ohustab kõige enam teras- ja puitkonstruktsioonidega kergehitisi - Kodustiil\nKoduomanikud kuuldele: lumekoormus ohustab kõige enam teras- ja puitkonstruktsioonidega kergehitisi\n22. jaanuar 2019, 15:20\nOhutuse tagamiseks tuleb järjepidevalt jälgida katusele kogunenud lume kogust ning lumi ja jää õigeaegselt ära koristada.\nKoduomanike õlgadel lasub kohustus tagada ohutus oma kinnistul. Selleks aga tuleb pidevalt jälgida katustele kogunenud lume kogust ning veerennist rippuvate jääpurikate käekäiku. Katusekonstruktsioone võib märja lume korral ohustada juba lumekiht paksusega 0,3 meetrit.\nLiigne lumekoormus ohustab kõige enam teras- ja puitkonstruktsioonidega kergehitisi või ehitiste osasid, sealhulgas varjualuseid, varikatuseid, karniise. Lisaks võib see kahjustada lameda katuse või väikese katusekaldega ehitisi, eesotsas bensiinijaamade, spordirajatiste, angaaride ja estakaadidega. Samuti on see suureks ohuks vanematele amortiseerunud ehitistele.\nErilist tähelepanu soovitab Tehnilise Järelevalve Amet pöörata oma katusel kohtadele, kus katuseastmed või katus juhtuvad piirnema mõne kõrgema ehitisega. Sellistesse kohtadesse kuhjub tuulega lund hangedena koguses, mille koormus võib mitmekordselt ületada katusele lubatavat lumekoormust. Samuti tasuks vältida lume ja jää kogunemist katuse räästarennidesse ning sadevee äravoolutorudesse ja -lehtritesse, kuna see võib kahjustada sadeveesüsteeme ning takistada katuselt sadevee ärajuhtimist.\nLume või jää koristamisel soovitavad Tehnilise Järelevalve Amet ja Tallinna Linnavalitsus järgida järgmiseid nõudeid:\neelnevalt hinnata ja veenduda, kas katusele minek lume lükkamiseks on põhjendatud, või saab seda teha katusele minemata, näiteks redeli abil;\nenne katusele minekut teha kindlaks kohad, kus on oht katusest läbi vajuda (näiteks katuseaknad ja haprad katusekattematerjalid, mis ei talu inimese raskust);\njuhul, kui hoone omanikul puudub nõuetekohane turvavarustus ja muud tööohutuse tagamiseks vajalikud vahendid, on soovitatav tellida lumekoristustööd sellele spetsialiseerunud ettevõttelt;\nkatusele minnes arvestada ilmastikutingimustega - jää, tugev lumesadu ja tuul võivad allakukkumise riski oluliselt suurendada;\njuhul, kui katusel puuduvad katusesillad ja -redelid, on soovitatav need ohutuks liikumiseks paigaldada. Võimaluse korral paigaldada katuse servadesse ka ajutised piirded;\nlumel ja jääl ei tohi lasta kukkuda, samuti ei tohi seda visata madalamatele hoonetele. Lume ja jää katuselt libisemise takistamiseks tuleb katusele paigaldada lumetõke;\njuhul, kui lund visatakse inimeste ja sõidukite liikumistsooni, tuleb see tööde teostamise ajaks piirata ohutuslintidega;\njälgida, et tööde tegemisel ei kukuks või ei visataks töövahendeid katuselt alla;\nlume ja jää sulatamisel vältida keemilisi aineid ja tehnoloogiaid, mis võivad kahjustada katust või sadeveesüsteeme;\nlume ja jää mehaanilisel eemaldamisel kasutada õigeid vahendeid ja võtteid, et vältida külmaga rabedaks muutunud katuse või selle katte lõhkumist.


Tallinna Linnupesa Lasteaed - leht 19\nLasteaia suvine sulgemine (kollektiivpuhkus)\n2020 aasta suvel on Tallinna Linnupesa Lasteaia suvise sulgemise periood (kollektiivpuhkus) 15.07-07.08.2020. Sellel perioodil on asenduslasteaiaks Tallinna Vindi Lasteaed\n2.märtsil toimus etlemiskonkursi Kristiine Linnaosa voor, kus Linnupesa lasteaiast osalesid Loviis Laululinnu rühmast, Henri Naerulinnu rühmast ja Bruno Pääsupoegade rühmast. Lapsed olid väga tublid! Täname lapsi, juhendajaid ja õpetajaid!\nKristiine linnaosa eelvoorust valiti lõppvooru 3 last, sealhulgas meie lasteaia Bruno. Pidulik lõppvoor toimub 14. märtsil kell 18.00 Estonia Talveaias.\nPALJU ÕNNE, BRUNO JA EDU LÕPPVOORUS!\n23.veebruaril kell 10.00 kogunesid Linnupesa lasteaia saali Mesilinnu, Pöialpoiste, Pääsupoegade ja Linnupoegade rühmad, et koos soovida Eesti vabariigile õnne. Õpetaja Ele rääkis lastele, kuidas toimub paraad, milline muusika annab märku paraadi algusest, millise muusikaga tervitab paraadi president. Pöialpoiste rühma lapsed lugesid luuletust ja laulsid. Kõik rühmad koos mängisid mänge ja lõpuks oli ka isemoodi presidendi vastuvõtt – presidendipaar näitas erinevaid liikumisviise, kuidas vastuvõtule tulla (marssides, keksides, tantsides). Piduliku marsi ja lippude lehvides mindi rõõmsalt rühmadesse!\n19. veebruaril tähistas Pesamunade rühm Eesti vabariigi 98. aastapäeva, korraldades piduliku presidendi vastuvõtu. Juba eelnevalt õppisime lastega selgeks Eesti presidendi nime ja tema ülesande riigis, lisaks rääkisime sellest, miks korraldatakse presidendi vastuvõttu, keda sinna kutsutakse, kuidas seal käitutakse, millised on selle ürituse kombed ning vaatasime ka väikese video päris presidendi vastuvõtust.\nVastuvõtu hommikul valisime üheskoos hommikuringis meie rühma presidendi ning presidendiproua. Seejärel kordasime üle kombed ja viisakusreeglid ning algaski Pesamuna rühma pidulik presidendi vastuvõtt. Kõik lapsed kätlesid viisakalt presidendipaari ning soovisid neile õnne vabariigi aastapäeva puhul. Pärast kätlemist laulsime üheskoos Eesti hümni, lugesime jube eelnevalt selgeks õpitud kodumaale pühendatud luuletust ning et muuta vastuvõtt veidi omanäolisemaks, tantsisime eesti rahvatantse „Kaerajaan” ja „Me lähme rukist lõikama”. Vastuvõtu lõpetasime pidulikult kringli söömisega. Kogu päeva meeleolu oli väga positiivne ja ülev ning lapsed olid endi üle väga uhked. Veel hiljemgi muljetasid lapsed, kuidas president käituda tohib ja kuidas mitte.\nÜks väike kaunis maa,\nja meie oma rahvas.\nSiin kasvan, suureks saan,\nsiin elada on vahva.\nPesamuna rühma lapsed ja õpetajad soovivad kõigile head vabariigi aastapäeva !\nMõned pildid vastuvõtust.\n17. ja 18. veebruaril oli lasteaia saal luulet täis, toimus luulekonkurss. Enne etlemist räägiti rahvaluulest, luuletustest, luuletajatest ning püüti ise riime seada. Etlejatele oli saalis luuletuste lugemiseks ka lava. Kõik luuletuste lugejad olid väga tublid, suured tänud laste vanematele ja õpetajatele, kes luuletused lastele selgeks õpetasid.\nEriti tore oli see, et kaks lapsevanemat olid lastele ise luuletused loonud ning selle eest suur tunnustus Piilupoegade rühma Mia Liisi emale ja Lepatriinu rühma Franki isale!\nLuulekonkursi žüriil oli raske ülesanne laste seast valida välja kolm parimat, kes esindavad Linnupesa lasteaeda 2.märtsil Kristiine linnaosa eelvoorus.\nLinnupesa lasteaia luulekonkursi laureaatideks said:\nBRUNO AASA Pääsupoegade rühmast\nLOVIIS SAKSING Laululinnu rühmast\nHENRI TUUR Naerulinnu rühmast\nJääme neile 2.märtsil pöialt hoidma Kristiine linnaosa eelvoorus, kust valitakse välja parimad XIII Ülelinnalise koolieelikute etlemiskonkursi „Eesti keele kaunis kõla“ lõppvooru 14.märstil Estonia Talveaias.\nSuured tänud kõikidele konkursil osalejatele:\nKertule Sirtsude rühmast\nKaarelile Pääsupoegade rühmast\nNikolas Sebastianile, Kertule, Erik Mattiasele ja Mia Liisile Piilupoegade rühmast\nPärlile, Liine Lisetele, Eliisele, Kertule ja Karolale Mesilinnu rühmast\nRenatele, Leele, Frankile, Martinile, Miretele, Martile ja Frank-Attilale Lepatriinu rühmast\nAnni Anetele Laululinnu rühmast\nMia-Mariale, Oskarile, Heleena-Ruule ja Kendra-Kristina Pöialpoiste rühmast\nLiis-Milainele Naerulinnu rühmast\nNeljapäeval, 14 jaanuaril toimus meie lasteaias esimene suur suusapäev. Liikumisjuhi Ingridi mõtetes oli juba ammu lastele talispordi tutvustamine ja võimaluste leidmine laste aktiivseks kaasamiseks. Oleme tervist edendav lasteaed ja soovime lastele mitmekesiseid terviseteadlikkuse ja liikumisaktiivsuse tõstmise võimalusi. Nende leidmine aga on üsna keerukas. Jaanuarikuu tegi aga suure kingituse – lasteaia õueala täitus paksu lumega. Liikumisjuht Ingrid võttis ühendust Suusabussiga ja instruktor Hillar koos suusavarustusega jõudiski meile. Suusapäevast said osa võtta Lepatriinude, Pöialpoiste, Mesilindude, Naerulindude ja Laululindude rühma lapsed. Laste seas oli neid, kelle jaoks ei olnud see esimene kogemus, aga palju oli ka neid, kes saidki esimest korda suusatada. Elevust ja pusimist oli palju, aga meeleolu oli hea ning suusatamisaja lõppedes oli palju neid lapsi, kes olid pettunud, et juba pidigi suusad jalast võtma. Lapsi abistasid ka nende suurepärased õpetajad ja õpetaja abid – nemadki panid suusad alla ning nautisid talverõõme. Kui nüüd Ilmataat on helde ja lund jagub, siis 2. märtsil teeme teise suusapäeva veel. Ja ega kaks ilma kolmandata jää – saime nüüd hoo sisse! Aitäh kõigile osalejatele!\nMeie lasteaia laps Kertu Lemsalu Piilupoegade rühmast saavutas MTÜ Lastekaitse Liidu joonistus- ja fotokonkursil “Meie pere armastab…” oma vanusegrupis III koha.\nTäname ka kõiki teisi lapsi, kes võistlusel osalesid!\nLÜHILOENGUD – praktiline loeng suuremas grupis, kestus 1,5\n30.september kl 16.30 Lasteaiaga kohanemine – märksõnadeks lapse areng ja kohanemine, vanema roll ja enesetunne, kohanemisraskused ja nende leevendamine ja koostöö lasteaiaga.\n14.oktoober kl 16.30 Lapse areng 1,5-3 – märksõnadeks füüsiline areng ja eneseteenindusoskused, kõne areng, jonn ja piirid ning mängimise tähtsus.\n13.jaanuar 16.30 Lapse areng 4-5 – märksõnadeks füüsiline ja kõne areng, mängimine, lapse sotsiaalsete oskuste arendamine, seksuaalsus ja hirmud.\n4.mai 16.30 Kooliks valmistumine 6-7 – millised oskused ja omadused on vajalikud kooliminekuks, füüsiline ja kõne areng, milline on kooliküps laps ning koolipikenduse taotlemine.\nGRUPINÕUSTAMISED – spetsialisti poolt juhitud aruteluring väikeses grupis võimalusega küsida küsimusi, kestus 2 h\n9.märts kl 16.30 Kuidas seada lapsele piire karistuse, ähvarduse ja hirmutamiseta?\n20.aprill 16.30 Millest räägib lapse jonn ja miks on nutmine kasulik?\n3.veebruar kl 16.30 Aktiivus-ja tähelepanuhäirega lapse märkamine ja toetamine\nHind: 20€/osaleja, 30€/paar\nGrupinõustamisel on kohtade arv piiratud.\nKOOLITUSI VIIB LÄBI: ENE RAUDLA\nRegistreeru (ja maksa ülekandega) kohe siin http://www.sinamina.ee/pereakadeemia/registreerumine\nPane end kirja teadetetahvlil asuvale registreerumislehele (sellisel juhul saadame ülekande tegemise info e-mailile)\nNB! Kohapeal sularahas tasuda ei ole võimalik.\nSina ja Mina Pereakadeemia kohta saad lähemalt lugeda siit.\nKüsimuste korral helista numbril 6 816 570.


Püüa pilvi, sa ulatud nendeni: Kolm korda võite arvata, kus ma eile käisin...\nTe vist ei arva ära. Ma käisin Meie Mehe kontserdil :P Miks? Lihtsalt sellepärast, et ma sain tasuta piletid (selliseid asju tuleb ette kui korterinaaber Elmari raadios töötab). Kutsusin sõbranna kaasa ja läksime.\nAlustuseks kõndisime mööda letist, kus müüdi Meie Mehe nänni. Noh plaadid ja T-särgid on tavaline asi, aga seal olid müügil ka punased stringid, millele oli valge niidiga Meie Mees peale tikitud. Ma kujutan ette, et teismeliste fännide seas võib see päris minev kaup olla. Igal juhul oli seal palju noori ja umbes teist samapalju selliseid keskealisi. Meiesuguseid nagu ei olnud. Ühtegi tuttavat ka ei olnud (huvitav küll miks :P).\nEsialgu tuli lavale Hellad Velled, mis koosnes ühest parajalt paksust onust ja kahest kõhnemast onust, kes pilli mängisid. Igav oli. Ainus laul mille viisi ma ära tundsin, oli see kunagine hitt Dragostea Tin Dei, millele nad eestikeelsed sõnad olid teinud, refrään oli midagi seesugust, et kallan vanni kuuma vee (mul tekkis küsimus, et miks peaks keegi vett vanni kallama, kas see mitte tavaliselt kraanist ei tule???). Igal juhul läksid nad viimaks minema ja siis tuli korraks lavale selline huvitav koosseis nagu Kultivaator, mis tegelikult kujutas endast Meie Meest, kellel olid seljas mulgi kuued ja muu selline kraam ja nad mängisid kitarri, viiulit, kontrabassi jms, ühesõnaga asja ideeks oli näidata rikkumatut eesti muusikat. Igal juhul see mulle täitsa meeldis. Nad esitasid selliseid rahvaviise nagu Ütle miks ja Lõbus maja. Peale seda tuli lavale Nexus. Ja kolm meesterahvast, kes olid nende pillimehed (sõbranna teadis rääkida, et nad teevad nüüd rokki). Kuna ma ei olnud päris lava ees (ülla-ülla) ja mul prille ka kaasas ei olnud, ei saa ma päris kindel olla, aga üks nende kidramees oli väga selle tüübi moodi, kes meil Hansapäevadel helimees oli, see lahkema olemisega neist (seda, kes mulle korra peale käratas, nägin ma Haapsalus Genialistide esinemise ajal). Aeg-ajalt oli isegi päris hea sound, kui ainult see tibide laul poleks asja ära rikkunud. Need kaks kõhnemat tibi väänlesid irmsasti seal lava peal, ilmselt üritasid kompenseerida seda, et nende laul kõlas rohkem hiire piuksumisena.\nLõpuks siis tuli peaesineja ka lavale. Alustasid selle rekkamehe lauluga, aga Maarja aset täitis see ainus häälega neiu sealt Nexusest. Loomulikult ei anna taset võrreldagi, aga noh, ajas asja ära. Ja selle sain ka teada, kes seda Juanita häält teeb - see on see hallide juustega onu, kuigi mul tekkis küll kahtlus, kas ta ikka õige mees on, nii kile hääl.... Vrõnn da da laulu lauldi ka. Sellel on päris tabavad sõnad ja tantsutüdrukute liikumine ja riietus läks asjaga hästi kokku.\nAga meie hakkasime järjest rohkem haigutama. Kell oli ju palju ka, tööinimeste värk. Seega otsustasime ära minna. Aia taga oli hunnik inimesi, kes kontserti kuulasid. See kostis tglt päris kaugele. Zeppelini juures kuulsime ilusti, kuidas nad Moskvat laulsid. Eedeni juurde kostus ka. Siis kui ma majade vahele jõudsin, hakkas ilutulestik (ma küll ei näinud, aga kuulsin).\nVot selline lugu siis. Aga täna lähen ma Otepääle Tättet ja Matveret kuulama.\nPostitas Unistaja kell 08:20


Parima-küla-tundest meie sees – Maailma parim küla\nParima-küla-tundest meie sees\nNüüdseks on „Maailma parima küla“ etendused läbi, kuid küla elab meis edasi ka siis, kui lava on maha võetud ja tribüün kokku pakitud. See küla pole ainult inimesed, keda lõpuks sai juba toreda väikelinna jagu, vaid tunne. See, et keegi pole oma muredega üksi, igale väljapääsmatule olukorrale leidub kuskil mõni salaväljapääs ja tegelikult on külla oodatud elama ka need, kes olid algul kiriku ehitamise vastu. Ma arvan, et see tunne, mida ma mõtlen, on hoolimine. Hoolimine naabrist sama palju kui endast ja hoolimine sellest, et kogukonnal tervikuna läheks kõik hästi ja neil oleks turvaline. Hoolimiseks ei olegi vaja ilmtingimata külas elada, seda saab niihästi linnakorteriski praktiseerida.\n19. juunil toimunud esietendus oli justkui üks suur külakokkutulek, mille järjekord lookles etendusalast välja. Veerand tundi enne algust olid tribüünid vaatajaid täis ning kohast esireas võis küll suu puhtaks pühkida, hea kui päris taga nurgas istuma ei pidanud. Aga alguse sagin alguse saginaks, palju põnevamaks läks, kui etendus peale hakkas! Et olin kogu kontseptsioonist näinud vaid osasid, leidsin end täpselt samast olukorrast, kust teised vaatajadki – ärevuse ja põnevusega ootasin, mis juhtuma võib hakata. Ning juhtus palju, palju aastaid käidi koos publikuga läbi ning palju oli naljakas. Palju on aga seda, mida ei anna edasi pildi või sõna kaudu. Palju on seda, mis jääb ainult mällu, kuni selle unustame. Näiteks unustan ühel päeval selle, kuidas Ülle Lichtfeldt, jäädes minu jaoks alatiseks Pipiks, asus pipiliku tormakusega ehitustöödel asjatama; või mismoodi õhtu tõmbas hämaraks ning lõpukummarduse ajal oli prožektorite valgus hoopis ühe teise, minevikku jäänud etenduse moodi; või millal see täpselt oli, kui ühest tühjast torust pauku tuli; või mitu inimest korraga ühel ajal laval võis olla. Mäletamisega on tegelikult üks vahva asi ka – meile võib üht-teist vahel meenuda. Vahel meenuvad asjad, mida arvasime end täiesti unustanud olevat ning taasmäletamise rõõm, mida tuntakse, on suurem kui kõik unustamised kokku.\n„Maailma parim küla“ jääb meelde. Võobolla see unub, aga igal suvel tuleb ta taas. Ja kui ta ükskord unub ikkagi jäädavalt, siis ma loodan, et me sellest hoolimata mäletame hoolida. Teistest ja endast.\nPosted on juuli 4, 2015 juuli 4, 2015 by Laura Porovart\tBookmark the permalink.\n← Küla proov piltides


Siit tõuseb küsimus: mida peaksid tegema poliitikud ja riigimehed või ka kirikud omalt poolt selleks, et järeltulev sugupõlv hakkaks taolisi üllaid ideaale hindama ja taotlema? Kas peaks lisama kooli kodanikuÃµpetust ja hingeharidust? Või käivitama väärtusarenduse programmi?\nVastus on: mitte midagi ei ole vaja teha. Ma ei esitanud teile utoopilist soovunelmat, vaid loetlesin asju, mis viimase eesti kooliõpilaste väärtushinnangute sotsioloogilise uurimuse põhjal on meie noorte jaoks TOP 10 (vt Akadeemia 2005/11, 2401-2441). Teadlased Ingrid Rüütel ja Ene-Margit Tiit on käsitlustulemusest vaimustatud ja kinnitavad, et uurimusest “saab kindlasti järeldada seda, et meie noored ei ole “hukas”, nagu vahel võidetakse”. Ainukese miinusena määnavad nad, et patriootilised tunded jäävad tahaplaanile. Domineerivad isikukesksed väärtused – vaid 21-30% pidas oluliseks eestlust, rahvuskultuuri ja traditsioone. Arvatavasti tuleb mitmele vanemale inimesele, kes heldimusega meenutab oma noorust ja seda, kui ilus oli sõjajärgsetel aastatel elada, üllatusena, kui kõrgelt hindab praegune eesti noorsugu positiivseid “pehmeid” väärtusi. Aga seda nad teevad. Näiteks laupäevases Postimehes on artikkel, kuidas Tervise Arengu Instituudi vedamisel võistlevad noored oma terviseprojektidega konkursil ning tänavu osutus parimaks Viljandimaa Tääksi põhikooli õpilaste idee panna algklasside lapsed rohkem piima jooma. Nad on välja mõelnud toredad vahendid, kuidas kooli tulnuid “pöörata piimausku”. “Ärge käige meie tegude, vaid meie sõnade järgi,” soovitas noortele auhindu üle andnud sotsiaalminister Jaak Aab. Minister viitas sellele, et ehkki täiskasvanud räägivad tervislikest eluviisidest palju, ei ole nad ise tihti parimaks eeskujuks (vt PM 3.12.2005).\nVäärtused ei ole reastatud juhuslikult, vaid nendes valitseb seesmine kord ja kooskõla. Sotsiaalteadlased käsivad, kuidas seletada, et paljud neiud abielluvad meelsasti välismaalastega ja jätavad kodumaa (Eestis igal aastal üle viiesaja)? Käsitlusandmeid uskudes ei saa neid süüdistada jõukama elujärje ihaluses. Neile on aga ennekõike tähtis kodu ja perekond. Ka peavad nad oluliseks isikuvabadust, läbilöögivõimet ja optimismi. Abikaasa valiku võimalused on laias maailmas palju avaramad, ning luua oma kodu ja perekond väljaspool Eestit tundub turvalisem, pakkudes samas nii endale kui järglastele paremaid võimalusi eduks ja enesearendamiseks.\nIlmselt on kogu maailm – ja ka väike Eesti – suuremate muutuste protsessis kui me tahame tunnistada. Mõtlema peaks panema see, et käsitluse kohaselt on võim koolinoorte väärtuste edetabelis tagant kolmandal, neidudel koguni eelviimasel kohal. Ka au ja kuulsust peetakse vähetähtsaks: koolipoistel on nad 23. ja -tüdrukutel 26. kohal. Võib käsida: kellest siis saavad poliitikud, kui võim ega au ei paku pinget?\nIgatahes üks on selle käsitluse põhjal selge: ühiskonna tuleviku mõjutajaks ei ole mingil juhul kirik. Kõigis vanuserühmades jäi usk ja religioon viimasele, kolmekümnendale kohale. Usk on noortele absoluutselt tähtsusetu ja esineb tabelites üksnes seepärast, et oli pandud etteantud valikute hulka. Religiooni figureerimine käsimustikus päästis võimu au – muidu oleks tema jäänud viimaseks. Mida ütleb see tagumine koht usu ja eetika seosest? Mitte midagi uut, kinnitab vaid, et teatud kombinatsioonid ei ole olemuslikud, vaid ajastutekkelised. Kirik oli Eestis rahvaharidusele alusepanija ning kuni XIX sajandi lõpuni, s.t venestamisaja alguseni, olid luteri kiriku pastorid koolide inspektorid. Sealt peale on koolide katsumisega tegelnud teised, ja saanud tööga korda küll. Rootsi ajal oli kirik kihelkonna komblusvalvur, näiteks lapsega tüdrukud pandi häbiposti (enam ei oleks see võimalik, sest üle poole Eesti lastest sünnib väljapool abielu, 15%-l jääb isa tuvastamata, vt EPL 1.06.2005). Pealegi on praeguseks moraali puudutavad hoiakud protestantlikes maades totaalselt teisenenud: Rootsi kirikus õnnistatakse homopaare, ja kui üks sealne nelipühipastor taunis pederastiat, pandi hoopis tema kuuks ajaks vangi. Keskajal olid ainukesed tõbilad kloostrite juures, nüüdseks on selle üle võtnud riik – ja hoolekanne on tõhusam kui iial varem. Muidugi vÃµivad ka praegu kirikud oma aidsi-kontserdi või supiköögi või kodutute jõulusaunaga kaasa lüüa, aga see on pigem sisemisest aitamise sunnist, kui et sel oleks märkimisväärset tähendust sotsiaalssteemis. Tahan väita, et kristlus on oma ajaloolise ühiskonna kasvatamise töö teinud, ja on sellega hästi korda saanud. Missioon on täidetud. Meie teismeliste väärtushinnangud on selle suurepärane illustratsioon. Need, keda sikkude ja lammaste lahutamise päeval kiidetakse, küsivad üllatunult: “Millal me nägime sind näljasena ja toitsime sind? Millal me nägime sind kodutuna ja võtsime sind vastu?” (Mt 25,37jj). Sest nad on unustanud – või pole kuulnudki, aga ikkagi vastavalt toiminud: “Kui sa oma almust jagad, siis ärgu su vasak käsi teadku, mida su parem käsi teeb” (Mt 6,3). Võib-olla on just see hea, et Euroopa Liit ei tunnista oma alustes kristluse mÃµju. Peaasi on ju tõik, et ta (olgu või kristluse kaudu ja tõrkumisi) on ligimesearmastuse omaks võtnud. Nii omaks, et toimib selle kohaselt, nagu poleks mõeldavgi teisiti.


Aabrami hobulausujad: Soone talu päevaraamat 1019\nSoone talu päevaraamat 1019\nNii paljudel kallitel sünnipäev täna.\nMul heinaveo päev – hommikupoolikul tõin üle mitme kuu Raimondi Soonele appi – vastastikuselt kasulik koostöö hoiab mõlemal osapoolel naha toore.\nNoored lambad, kes pole veel Eestimaa talve kõigis tema variatsioonides näinud, küsisid täna – mis ilm see on – kuidas sellega toime tulla – miks pakasega tekkinud jääkonaruste peale vihm sajab – kuidas nüüd vill kuivaks saada…\nTervendav torm ja noorendav pakane on nii inim- kui loomrahvastele oluliselt ladusamalt talutavad ekstreem-stiihiad kui plärt-lörts-lurts-fuih, mida Eestimaal konkreetsest aastaajale omasest kliimast palju rohkem pakutakse.\nKui on torm, siis tuleb õue minna.\nMajas sees tundub alati, et stiihia on hullem kui ta tegelikult on.\nNagisevast majast tegelikku asjade seisu nägemata näib, et ümberringi lendab kõik ribadeks ja maailmalõpp on ligi.\nÕues keset tormi on tore. Õues saadakse tormiga üheks. Tormiga suheldes õnnestub suuremad kahjud-solgutused-purustused ära hoida.\nKui on pakane, saame igapäevaseid kangelastegusid tehes aina nooremaks-puhtamaks-tervemaks – mis on vastus küsimusele, millist jõusaali iginoored-eatud pärismaalased kasutavad.\nMaal elades tuleb nii loomade kui puude, veevärgi kui teede pärast iga ilmaga mitu tundi õues möllata – meel rõõmus, vereringe korras, olemus luhvtitatud ja karastatud.\nPlärts-lörts-lurts-fuih paneb viirused ja parasiidid vohama.\nLoomad on märjad ja pinnas kapjadele-sõrgadele talumatu.\nNeil hakkab palju tõenäolisemalt kui tormis või pakases külm.\nInimesel jääb käru ja kirsad mutta kinni – aga need ei jää vähemasti haigeks ega kurvameelseks.\nKuidas olla, küsisid lambad täna oma märgade heinte otsa jaluli leevendust otsima ronides.\nKannatage – eestlaste lemmikväljend! – küll tuleb järgmine külmalaine ja istute laudas sees, et kanad ja veevärk ära ei külmuks.\nMuretsen – eestlaste teine lemmikväljend! – teile kalossid? Ei, rõõmustan läheneva kevade üle.\nOlen nii ära harjunud, et lapsed on aasta algusest saadik siin olnud, et heinavedu leevendab täna tekkivat vaikust.\nBrigita ja Paul on viimastel päevadel – kavatsesid oluliselt lühemalt peatuda, aga neil on siin olnud nii hea, et alles täna algav Svjata Vatra proovidelaager viib nad Viljandisse – maja muusikaga täitnud. Palju maailma parimat live-muusikat – see võib maamummi ära hellitada…\nEnt rahvast liigub siin lähipäevil rõõmustavalt palju – osa kalleid tuleb enne laupäevast püstkoja ehitamise algust kohale. Aitähaitähaitäh!


Butiikkülalistemaja Bottengarn, Saare maakond\nBottengarn on butiikkülalistemaja Koguva sadamas, ajaloolises Koguva kalurikülas.\nMeil on ainult viis külalistetuba, tänu sellele saame hoolitseda iga külalise eest kui oma pereliikme eest. Mugavad ja stiilsed kaheinimesetoad asuvad hoone ülakorrusel.\nRuumikas alumine korrus pakub hingematvat vaadet merele ja päikseloojangule. Seal on mõnus sõprade või teiste külalistega veiniklaasi taga suhelda ja lauamänge mängida. Romantikutele pakume meie sumedate päikeseloojangute nautimiseks loodud erilisi kokteile ja suupisteid.\nMeil on ainult viis külalistetuba, tänu sellele saame hoolitseda iga külalise eest kui oma pereliikme eest. Mugavad ja stiilsed kaheinimesetoad asu\nKALATSEHHI, Koguva küla, Muhu vald, Saare maakond\n(+372) 506 8278\nKALATSEHHI, Koguva küla, Muhu vald, Saare maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil KALATSEHHI, Koguva küla, Muhu vald, Saare maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil KALATSEHHI, Koguva küla, Muhu vald, Saare maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil


Laste hammaste fluoriidiravi tähtsus hambaaukude ennetamisel\nHammaste lagunemine on hammaste probleem, mis saavad kogeda kõik igas vanuses inimesed, konkreetselt lapsed. Uuringute kohaselt kogeb enam kui 50% lastest hambaauke. Hammas mis Augud põhjustavad valu, nii et lapsel on raskusi söömise ja rääkimisega.\nLaste hambaaukude ennetamine on nende ravimise ees ülimuslik. Lisaks peetakse hambaravi meetodeid hambaaukude ennetamiseks lihtsamaks ja odavamaks, võrreldes kahjustatud hammaste raviga.\nÜheks võimaluseks hambaaukude ennetamiseks lastel on fluori kandmine lapse hammastele, mille viib läbi hambaarst.\nMkasu Fluoriidjaoks Hammas\nFluoriid on mineraal, mis esineb looduslikult vees ning seda lisatakse sageli hambapastale ja suuveele. See aine võib kaitsta hambaid lagunemise eest ja vältida hambaaukude teket\nKui hamba välimine kiht nõrgeneb, on hambad kalduvad õõnsustele. Hammaste välimise kihi nõrkus tekib hambakattule kinnitunud bakterite happeliste ainete tõttu. See hape kahjustab hammaste limaskesta, mis lõpuks põhjustab hambaaukude teket.\nHammaste happerünnakule vastupidavamaks muutmiseks on vaja täiendavat fluori. See fluoriidi lisand toimib:\nHoiab ära kahjulike suubakterite kasvu.\nAeglustab mineraalide kadu hammaste välimisest kihist.\nEhitab uuesti hamba nõrgenenud väliskihi.\nPeatab hambakaariese varajased märgid.\nFluoriid Ravi lapse hammastel\nEt vältida hambaaukude tekkimist lastel, saavad hambaarstid pakkuda ravi nn fluoriidravi. Seda protseduuri tehakse lapse hammastele fluoriidi kandmisega. Kõigepealt puhastab hambaarst kõigepealt hambad, seejärel kuivatab need õhupihustiga.\nJärgmisena kannab hambaarst hamba välimisele kihile geeli kujul fluori. Hambaarsti antud fluorisisaldus on kõrgem kui hambapastas sisalduv. Seda protseduuri tehakse kaks korda aastas kuni lapse teismeea saamiseni.\nFluoriidi kasutamine on väga soovitatav alles kasvavate laste hammastele, et tugevdada hammaste väliskihti. Hammaste tervise eest võimalikult varakult hoolt kandes ja regulaarselt hambaarsti juures hambaaukude ennetavas hoolduses käimine paneb teie lapse naeratuse särama ka täiskasvanueas.


mäx 28.juuni 2007 12:55\nkõik võib hea olla,aga ikkagi jäi arusaamatuks palju vett läks vaja??\nLuiseriin 22.juuni 2007 16:53\nAhjaa- mullu tegin selle retsepti järgi saslõki ja vääga nämma ainult, et m lasin marinaadi keema, lisasin siis äädika ja jahutasin. õli panin kah.sel aastal panen veel juurde liha vahele sibulatele seltsiks tillioksi ja mõned tsillipipratükid.:)\nLuiseriin 22.juuni 2007 16:52\nEestis on olnud kunagi müügil ka 80% äädikas!\ntorgny 23.mai 2007 23:34\njah...sooviks teada palju ma vett pean lisama???\namarko 12.apr 2007 12:50\nja vett pole vajagi???????\nseffe 29.dets 2006 14:15\nainuke normaalne saslõkk\nomfg 13.juuni 2006 18:55\nLinda 08.juuni 2006 11:35\nKuna Eestis on olnud ikka 30% äädikas, siis ma arvan, et see on olemas paljudes kodudes. Mujal maailmas kasutatakse lahjemaid äädikaid, kas siis 5%, 8% või 10% äädikat. Võib olla on see seotud teatud mõttes ka ohutusega, sest 30% äädikas on kõrvetav ja söövitav.\nPeeterSell 04.juuni 2006 22:11\nsiis Linda, on olemas Eestis 30% aadikat? Mis sa teed sellega, peale shaslokki? Palun anne mull shaslooki retsept mis sina tarvitad?\nLinda 04.juuni 2006 10:14\nPeeter, sa ei pea kindlasti mitte tervet USA läbi sõitma, et saada 30% äädikat. Kui teil ei ole müügil nii kanget äädikat, siis võid täie südamerahuga ksutada ka lahjemat. Kui sul on kasutada 5% äädikas, siis see on 6x lahjem kui Eestis müüdav. Seega pead seda ka 6x rohkem lisama. Antud juhul siis 18 sl, ~3 dl (kindlasti dl teil ka pole )\nPeeterSell 03.juuni 2006 23:05\nPiret, ma asun USAs, ja jaanipaev varsti tuleb. Kulalised nouavad shaslokki, ja ma tahan nende soovid taidata. Suur kusimus = mis on 30% aadikas? Meie harilik aadikas siinmaal on ainult 5%. Poes ei ole leidnud kangemat kui 8%. Kas ma pean keemiatehases ostma seda tugevat? Voi on meie mootmed teistsugused?\ncroco19 26.okt 2005 16:12\nGert 27.juuli 2005 20:17\nminu arus hea\nPyyakas 22.juuni 2005 17:10\nmeie proovime täna\nsummi 21.juuni 2005 18:57\nTundub nii lihtne teha, ei tea,kas tuleb ka hea välja? Homme proovin ja siis annan teada, kuidas oli.


Serbia saatis sõjaväe piirilinna elanikke migrantidest röövlite eest kaitsma - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Serbia saatis sõjaväe piirilinna elanikke migrantidest röövlite eest kaitsma\nSerbia saatis sõjaväe piirilinna elanikke migrantidest röövlite eest kaitsma\nSerbia sõdurid patrullimas.\nSerbia saatis oma sõjaväe Horvaatia piiri lähedal asuvasse väikelinna, kus on ootel sajad Euroopa Liidu poole suundunud migrandid.\nSerbia kaitseministeerium teatas laupäeval, et president Aleksandar Vučić käskis saata väed valvama kolme, kokku umbes 1500 elanikuga põgenikelaagrit Sidi linna lähistel.\nVučići sõnul saatis ta sõdurid sinna eesmärgiga kaitsta kohalikke elanikke migrantide toime pandud ahistamiste ja varguste eest.\nPresident ütles telekanalile TV Prva, et kui koroonaviirusega võitlemiseks kehtestatud eriolukord sel kuul tühistati, hakkasid migrandid oma laagritest väljas käima ja kuritegusid sooritama, tungides ka inimeste kodudesse.\n“Inimesed tunnevad end seetõttu ebaturvaliselt,” ütles ta.\nSerbias on vastumeel migratsioonile tõusul ja põgenikelaagrite ees toimuvad sageli inimeste protestid.\nSerbia on üks peamisi migrantide transiitriike Balkanil ja seal on lõksus umbes 4000 põgenikku. (AP-BNS)\nTeemad: kuum migrandid Serbia


10 põhjust arvata oma abikaasa perekonnanimi | EE.MichaelrMccartySpalmBeach.com\nKuigi tänapäeva trend on hoida oma perekonnanime, või poolitab sinu oma abikaasa, kui abielluda, on veel palju häid põhjuseid võtta tema nime oma. Niisiis, oletame Buck suundumust ja traditsioonilise nende kümne head põhjust, miks sa peaksid võtma oma abikaasa perekonnanimi, kui sa abiellud:\n1. See loob ühtekuuluvustunde\nMuidugi, see ei muuda seda, kuidas te tunnete umbes üksteist, kuid see võib luua suurem ühtekuuluvustunne ja ühtsust. Võttes sama perekonnanimi tähendab, et võite olla nimetatud kergemini kui perekonna, meeskonna, mitte kaks inimest.\n2. Ta armastab seda, kui sa\nMehed kipuvad võtma traditsioonilisema arvates see üks ja kõige poisid eelistavad pigem, et nende abikaasa ei võta oma perekonnanimi. Tema tunded ei ole ainus asi, mida kaaluda, kui see aga teda õnnelikuks, siis võib see olla üks neist.\n3. Sa ei pruugi olla oma nime\nKui mitte midagi muud, siis võib see olla suurepärane võimalus vabaneda perekonnanimi sa vihkad või inimesed leiavad raske hääldada. Lõppude lõpuks ei ole kõik perekonnanimed on täpselt elegantne!\n4. On palun sugulased\nVõttes oma abikaasa perekonnanimi on tavaliselt teha suhteid in-seadused vähem täis ka. Kuigi see ei saa öelda kõigile, inimesed põlvkond või kaks tagasi, siis arvan, et see kummaline, kui te ei saa muuta oma nime.\n5. Kui te seda ei tee, siis igavesti parandatakse inimeste\nVõib muidugi väita, et see on vale neil seda teha, kuid inimesed automaatselt suunata teile proua "oma abikaasa nime" niikuinii. See võib olla tõeline ava parandamas inimesed, iga kord, kui kontrollima hotelliks, nii muutuvad see lihtsalt lahti saada, et probleemideta.\n6. See on lihtsam lastele mõista\nTulevikus teie lapsed tahavad teada, miks teie ja teie abikaasa on erinevad nimed ja nii saab oma sõpradele. Oma nime muutmine muudab lihtsamaks nende jaoks ja seda ka vältida, et on arutelu selle üle, kelle nimi lapsed ise tuleks.\n7. See tähendab uut algust\nAbiellumine ei tähenda, et sa enam olla individuaalne, kuid see on uue peatüki oma elus. Oma nime muutmine, tähistab selle muudatuse ja ütleb maailmale, et teie kaks on nüüd üksuse ja olete nüüd naine.\n8. See muudab finantstehingute lihtsam\nOn puhtalt praktilise aluse, jagades ühist nimed tähendab, et registreerumist ühist raamatupidamist ja lepingud on palju lihtsam. Kui olete abielus, siis paljud inimesed eeldavad, et sa sama perekonnanimi ja leiad ennast pidevalt parandatakse neid ja parandatakse nime ettevõtluse vormid ka.\n9. Monogramm on lihtsam\nOK, nii et see ei pruugi parim põhjus, et me võiks leida võtate mehe nime, kuid see teeb monogramm lihtsamaks. Kui jagate perekonnanime, siis saate luua monogramm välja oma ühiste initsiaalide ja on asju kodus kaunistatud oma ühise nime.\n10. See on kena asi, mida teha\nSee on isiklik otsus ja ei ole mingit põhjust, miks sa pead järgima traditsioon, kuid muutes oma nime ei näita tunde ühtsus ja kokkuliitmise, samuti vältida palju segadust hiljem. Samuti lihtsalt kena, mida tuntakse Joneses, mitte oma eraldi nimed.


Politsei ja tarbijakaitsjad hoiatavad: investeerimiskelmid otsivad pidevalt uusi ohvreid - TRE raadio Kesk-Eesti\nTambre sõnul pöörduvad paljudes juhtumites kannatanud alles mitu kuud pärast kahju saamist politsei või Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti (TTJA poole), kuna inimesed elavad kaua aega teadmisega, et nemad on investorid, nende raha „töötab“ ja justkui toob tulu. „Inimesele luuakse vale ettekujutus, et tema investeeritud summad kasvavad ja nii üritavad kelmid ohvrilt pidevalt ka lisaraha juurde küsida. Alles siis, kui inimene soovib tagasi saada kasvõi esialgse summa, selgub, et see ei olegi võimalik, mispeale inimene mõistab, et teda peteti ja pöördub politsei poole,“ sõnab ta.\nVäe talus esineb Haldi Välimäe\nJärvamaa kultuuripreemia laureaadid istutavad hiide oma puud\nKaamerapilt tuvastas Väätsal süüdlase\nKas ruumieksperiment tuleb? Ettevõtjad kohtusid volikogu juhtidega