Laste kasv ja nende kasvumäär - lapsed - 2020\nPõhiline - lapsed - Laste kasv ja nende kasvumäär\nThe laste kõrgus See on ühine mure, mille puhul vanemad lähevad pediaatrile, et näha, et ta on lühem kui ülejäänud klassikaaslased. Aga paljudel juhtudel suur mõju, et kasvu spurt ja laste rütm Neil on teatud tegurid.\nPeamised neist on tasakaalustatud toitumine, spordi harjutamine ning une tundide kogus ja kvaliteet. Sleep, food ja sport aitavad "löögi".\nKas see on keskmine või on olemas kasvuprobleem?\nThe kasvuprobleemide peamine sümptom on see, kui laps kasvab vähem kui viis sentimeetrit aastas, alates kaheaastasest. Et kindlaks teha, kas laps kasvab normaalselt, kasutatakse suuruse standardeid aasta jooksul kasvus.\n10% elanikkonnast on suurusjärgus, mis on tähistatud joonega, mis tähistab 10. protsentiili, ja ka 75% elanikkonnast asub 75. protsentiili kindlaksmääramise piiri kohal, seega kui poiss / tüdruk on protsentiilide 10 ja 75 vahel, on normaalse piires. Lapsel loetakse lühikest kasvu, kui tema kasvumõõt on kasvukõverates alla 3. protsentiili.\nLaste kasvu mõjutavad tegurid\nKasvus sekkuvad nii sise- kui ka välised tegurid. Kinnipeetavad viitavad üksikisiku geneetikale: nende soo, rassile ja vanemate suurusele; ja lapse endokriinsüsteemi, mis vastutab oma hormoonide tootmise eest: kasvuhormoon, kilpnäärme hormoonid ja suguhormoonid.\nVälised tegurid on need, mis on määratud lapse ümbritseva keskkonnaga, nagu söödan, et laps saab, unetundide kvaliteet ja kogus ja emotsionaalsed tegurid. Kasvu võib tõsiselt takistada stress, et laps saab kodus elada. Samuti mõjutab aastaaeg, sest mõned lapsed kasvavad suvel märkimisväärselt kiiremini kui talvel, seega tehakse kasvuprognoosid kogu aasta andmete kohta.\nPuberteet on üksikisiku kasvu seisukohast väga oluline eluetapp. Laps kogeb oma kasvus ägedaid arenguid, mida tuntakse kui puberteed- asjaolu, mis esineb nii tüdrukutel (12-aastased) kui ka lastel (14-aastased). Tüdrukud näitavad vähem kasvu kui poisid. Keskmine kasvu väärtus puberteedi ajal on umbes 8-10 cm aastas tüdrukuteleja umbes 1Poistele 0-12 cm aastas.\nKuidas kasvuhormoon toimib\nKasvuhormoon on keemiline sõnum, mida toodab ajuripats, mis asub aju all. Stimuleerib kasvu lapsepõlves ja täiskasvanueas ning mängib olulist metaboolset rolli. Stunting tekib siis, kui laps ei tooda seda hormooni piisavalt. Selleks on olemas uuringud ja ravi.\nNõustaja: Dr Melchor Duart. Lastearst\nVanemate või treeneri ülemäärane surve võib vallandada lastel fantomivigastusi, mis on psühholoogias tuntud konversiooni sündroomina.


Ehituskontserni Nordecon International mullune käive ületas 2,4 miljardi krooni piiri - Uudised\nEhituskontserni Nordecon International mullune käive ületas 2,4 miljardi krooni piiri\nEhituskontserni Nordecon International 2009. aasta auditeerimata müügitulu ületas 2,41 miljardit krooni, kahanedes aastaga ligemale kolmandiku võrra. Majanduskriisi tõttu järsku langusse suundunud ehitusturul ulatus kontserni mullune puhaskahjum neljandas kvartalis tehtud ühekordsete allahindluste mõjul 88,7 miljoni kroonini.\n„Ärikeskkonna järsk halvenemine ehitusturul toimunud olulise nõudluse vähenemise, tihenenud konkurentsi ning hindade alanemise näol on reaalsus, mille eest peitu ei poe. 2009. aasta kujunes ehitussektoris tõsiseks katsumuseks, mis kajastub ka Nordeconi kontserni majandustulemustes,“ lausus Nordecon International ASi juhatuse esimees Jaano Vink. „Lisaks andsid oma panuse ettevõtte majandusaasta kahjumiga lõpetamisele ühekordsed vara allahindlused suurusjärgus 115 miljonit krooni, mille osas leiab põhjalikumat informatsiooni börsile esitatavast vahearuandest. Samas saame pärast tehtud otsuseid jätkata positsioonilt, kust on võimalik paindlikumalt jätkuvalt keerukas turusituatsioonis edasi liikuda. Kuigi ootame 2010 aastal ehitusturu languse pidurdumist, on siiski selge, et käesolev aasta saab olema tõsiseks proovikiviks kõigile turuosalistele.“\nJaano Vink lisas, et raske aeg on Nordeconi kontsernile isegi kasuks tulnud, sest kulude kokkuhoid, paljude tegevuste efektiivistamine, kontserni mullune restruktureerimine ning tütarettevõtete senisest suurem koostöö on tuleviku võimalusi arvestades kindlasti suureks konkurentsieeliseks. „Ainult läbi töö tulemuslikkuse tõstmise saab praegust turuolukorda enda kasuks pöörata. Kontserni üldhalduskulud vähenesid 2009. aastal võrreldavate numbrite baasil ligikaudu 33% ning kulude jõulise kokkuhoiu sildi all alustati ka alanud aastat. Loomulikult ei tohi üle pingutada ning otsida kokkuhoidu kvaliteedi arvelt.“\nJaano Vink mainis veel, et Nordecon on hetkel võtnud välisturgude osas hoo selgelt maha ning keskendub tänavu eelkõige koduturule Eestis. „Tunneme Eesti turgu lihtsalt kõige paremini ning oleme siin piisavalt tugevad. Mujal Baltikumis me praegu kasumiteenimisvõimalust ei näe, sestap olemegi arvestades üldist keskkonda seal oma tegevuse peatanud. Samas ei välista me tegutsemist neis riikides projektipõhiselt, kui leidub piisavalt pooltargumente. Ukraina turul oleme esindatud läbi kohalike tütarettevõtete,“ märkis Jaano Vink. 2009. aastal moodustas Eestis teenitud müügitulu ligikaudu 86% kontserni teenitud müügitulust.\nÄrisegmentide võrdluses ületas 2009. aastal infrastruktuurirajatiste müügitulu erinevalt viimasest paarist aastast hoonete oma. Sama suundumust on veel teostamata ehituslepingute põhjal oodata ka tänavu. Kontserni ettevõtete poolt sõlmitud ehituslepingute teostamata tööde maht 2009. aasta lõpu seisuga oli 1,53 miljardit krooni, püsides suhteliselt stabiilsel tasemel juba mitme kvartali jooksul.\n2009. aasta IV kvartali lõpu seisuga töötas kontsernis ligikaudu 950 inimest, nendest insenertehniline personal moodustas ligikaudu 420 inimest. 2009. aasta tööjõukulud koos kõikide maksudega olid 363,5 miljonit krooni, mis on 27% vähem kui eelmisel majandusaastal.


1.1 Käesolev dokument (edaspidi „Andmekaitsetingimused“) selgitab kuidas Eesti Metsakinnistud OÜ, registrikoodiga 14863578, (edaspidi „Ettevõtte“) kasutab isikuandmeid ja tagab nende seadusliku töötlemise, konfidentsiaalsuse ja turvalisuse.\n1.2 Ettevõtte vastutab enda kohustuste täitmise eest ja isikuandmete turvalisuse ja õiglase töötlemise tagamise eest enda töötajate poolt.\n1.3 Ettevõtte töötleb isikuandmeid isikuandmete kaitse üldmääruses, isikuandmete kaitse seaduses, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduses ja muudes asjakohastes õigusaktides Andmekaitse Inspektsiooni juhendites ning käesolevates Andmekaitsetingimustes sätestatud põhimõtete kohaselt.\n1.4.2 Eesmärgi piirangu põhimõte – Ettevõtte töötleb isikuandmeid täpselt ja selgelt kindlaksmääratud õiguspärastel eesmärkidel. Isikuandmete töötlemise eesmärgid on kirjeldatud Andmekaitsetingimuste punktis 3 (Milleks Ettevõtte isikuandmeid kasutab?).\n1.4.3 Võimalikult väheste andmete kogumise põhimõte – Ettevõtte töötleb ainult neid isikuandmeid, mis on vajalikud töötlemise eesmärgi saavutamiseks.\n1.4.4 Õigsuse põhimõte – Ettevõtte võtab tarvitusele asjakohased meetmed, et kindlustada töödeldavate andmete õigsus, ebaõiged ja üleliigsed andmed parandatakse või kustutatakse esimesel võimalusel.\n1.4.5 Säilitamise piirangu põhimõte – Ettevõtte säilitab isikuandmeid ainult nii kaua, kui on vajalik isikuandmete eesmärgipäraseks töötlemiseks või seadusest tuleneva kohustuse täitmiseks.\n1.4.6 Usaldusväärsuse ja konfidentsiaalsuse põhimõte – Ettevõtte on võtnud kasutusele füüsilised, organisatsioonilised ja tehnoloogilised turvameetmed isikuandmete seadusliku töötlemise ja kaitse tagamiseks.\n2. Millised isikuandmeid Ettevõtte töötleb?\n2.1 Ettevõte töötleb Teenuse osutamisel järgnevaid Isikuandmeid:\n2.1.1 Andmesubjekti ees- ja perekonnanimi;\n2.1.2 Andmesubjekti sünniaeg, isikukood;\n2.1.3 Andmesubjekti telefoni number, e-posti aadress;\n2.1.4 Pangakonto number\n2.1.5 Kinnistu andmed\n3. Miks Ettevõtte isikuandmeid töötleb (isikuandmete töötlemise eesmärk)?\n4. Ettevõtte töötleb isikuandmeid selleks, et tuvastada klienti või isikut ning vajalike teenuste osutamisel ja lepingute sõlmimiseks.


Elektrilevi uuendab Kuusalu alajaama - Tööstusuudised\nAutor: Tanel Raig • 11. mai 2015\nElektrilevi uuendab Kuusalu alajaama\nElektrilevi investeerib 1,1 miljonit Kuusalu piirkonnaalajaama uuendamisesse. Paraneb 2357 Ida-Harjumaa majapidamise ja ettevõtte elektrivarustuse kindlus.\nElektrilevi üldplaneerija Meelis Kodres ütles, et alanud tööd on esimene etapp Kuusalu alajaama uuendamisel. Selle käigus ehitatakse uus alajaama hoone, paigaldatakse 10 kV jaotusseade, rajatakse ühendused elektrivõrguga ning demonteeritakse vanad seadmed. Teises etapis paigaldatakse alajaama uus ja võimsam 110 kV kõrgepingetrafo ja likvideeritakse Kehra-Kuusalu vananenud elektriliin, mille järele kaob pärast uuendustöid vajadus.\nLisaks viiakse maa alla neli seni üle Tallinn-Narva maantee kulgenud elektriliini. Paraneb nii elektrivõrgu töökindlus kui elektriohutus. Uuendustööde tulemusena muutub täpsemaks rikkekoha fikseerimine ning elektrivarustus on tänu kaugjuhitavatele seadmetele võimalik taastada senisest kiiremini.\nAprillis lõpetati Kuusalu alajaama projekteerimisetööd ning eelmisel nädalal alustati suuremate ehitustööde ettevalmistamisega. Ehitaja S-Power lõpetab ehitustööd alajaama juures käesoleva aasta lõpuks.\nElektrifirmadel mõõt täis: Elektrilevi põletab tarbija raha\nElektrilevi ehitas Läänemaale kaks alajaama\nElektrilevi investeerib Keila elektrivõrku 1,4 miljonit eurot\nElektrilevi juht: elektrifirmad kardavad konkurentsi


u 48 minutit\nA-Rühm loodi stsenaristi Frank Lupo ja produtsendi Stephen J. Cannell-i koostööl. Seriaal jooksis viis hooaega telekanalil NBC (23. jaanuarist 1983 kuni 30. detsembrini 1986, oli ka üks episood 8. märtsil 1987, mida teleekraanidel ei näidatud), kokku 98 episoodi.\nHoolimata palgasõduriametist, olid A-Rühma liikmed alati heade meeste poolel ja aitasid rõhutuid. Seriaal jääb kindlasti popkultuuri ajalukku oma joonisfilmides näidatavaga sarnaneva ja ülepakutud vägivallaga (inimesed said üldse väga harva tõsiselt vigastada) ja väidetavalt ühesuguste episoodidega, kus pidevalt vanadest relvade ja sõidukite osadest ehitati uued. Seda on parodiseeritud lugematud kordi veebisaitidel nagu Newgrounds ja ka teistes teleseriaalides nagu näiteks "Robot Chicken", "Family Guy" ja "Spaced". See seriaal sai samuti hüppelauaks Mr. T karjäärile, kes kehastas karakterit B. A. Baracus, kelle ümber see seriaal tegelikult kokku ehitati. Mõned selle seriaali hüüdlaused, nagu "I love it when a plan comes together" ja "I aint gettin' on no plane!" on samuti leidnud enda tee T-särkidele ja muule müügikaubale.\n"Kuritegu, mida nad ei sooritanud"muuda lähteteksti\nVietnami sõja ajal käskis A-Rühma komandör, kolonel Morrison palgasõduritel Hanois panka röövida, et aidata sõda kiiremini lõpetada. Nende missioon õnnestus, kuid kui nad 4 päeva pärast sõja lõppu baasi tagasi jõudsid, oli Morrison Việt Cộngi poolt tapetud ja tema peakorter maha põletatud. Seetõttu polnud ühtegi tõestust, et nad täitsid käsku ja sõjakohus saatis nad vanglasse. Nad viidi Fort Braggi, kust nad enne kohtuprotsessi põgenesid.


Valu uhises parast vigastust kui raviks. Esimene arstiabi olaliigese vigastuse eest\nSellist elamuste analüüsi nimetatakse adverbialismiks , sest öeldakse, et punase objekti tajumise korral tajutakse punaselt. Kõik peab hakkama maast madalast ja noortetreenerite tase peab kõvasti paranema.\nSuur intervjuu Kaks aastat vigastust ravinud Tarmo Kink loodab veel väljakule naasta: minu puhul teatakse, et lähen vasakule, Messi puhul ka, aga ta läheb ikkagi 18 Just see Nii mõnigi nõrgema vaimuga spordimees oleks jalgpallisaapad ammu varna riputanud. Kui mitte pärast esimest ega teist operatsiooni, siis vähemalt kolmanda järel. Kaks aastat pildilt maas olnud Kink on aga kogu selle aja elanud sportlasena valu uhises parast vigastust kui raviks käinud igapäevaselt trennis ja tegelenud taastusraviga.\nVeel eelmisel nädalal käis Kink karguga, aga sel esmaspäeval mängis juba jalgpalli.\nLootus ja masendus on teda küll vahelduvvooluna murda üritanud, aga aastane legend proovib endiselt tagasi tulla. Sest "tahtmine on jõhker ja armastus jalgpalli vastu suur". Mis seisus sa praegu täpselt oled? Eile esmaspäeval - R. Tegime palliga erinevaid harjutusi, sai isegi joosta ja midagi kaasa teha.\nMa ei teinud küll putsaga, vaid sileda tallaga ja see võib olla petlik, kuna järske stoppe ei olnud. Arvestades seda, et eelmisel nädalal pidin pärast ühte süsti isegi karguga käima, siis on seis hea.\nViimati käisid platsil Räägi see periood lahti. Ma tegelikult ei ole kindel, et seda medalit isegi näinud olen. Võib-olla öeldi, et pole mõtet anda. Pärast seda oli jalg valus ja läks järjest hullemaks.\nOtsustasin, et teen operatsiooni ära, aga siis kukkus jalg õige koha pealt täitsa ära, sidemed ei hoidnud. Läksin kuus kuud hiljem uuele operatsioonile, puhastasin, sain aru, et midagi on valesti. Jalg ei toiminud nii nagu peaks. Viimane operatsioon oli Siis rekonstrueeriti hüppeliigese küljesidemeid.\nSee pidi jala stabiilselt paigal hoidma. Pärast seda on olnud töö-töö-töö, aga kahjuks on mingil määral seda tööd ka valesti tehtud. Praegu aitab mind Indrek Tustit, kellel on piisavalt kogemusi ja teadmisi. Oleksin võib-olla pidanud seda vastupanu jalale suurendama.\nPärast operatsiooni tekib armkude, mida on vaja lõhkuda, aga oma jõuga seda ei lõhu. On vaja kummiga harjutusi teha, et vastujõud jalga ruumi tekitaks. Kuidas sa Tustiti juurde jõudsid? Varem tegin enamasti üksinda, aga siis otsustasin ise Tustiti kontakti küsida. Muidugi Svea Miller on mind ka väga palju aidanud, aga tema keskendub rohkem jala tugevamaks tegemisele.\nJalg kindlasti läks ka tugevamaks, aga valu oli nii suur. Ma ei saanud sellest lahti ja ei olnud enam mõtet edasi punnida. Korra läks paremaks, korra hullemaks.\nSee ongi kõige vastikum. See on ikka jõhker, kui palju neid tagasilööke oli. Ma ei soovita seda isegi kõige hullemale vaenlasele. Kas praegu on järjekordne lootusehetk, et äkki nüüd? Põhimõtteliselt jah, aga ma võtan ikka väga rahulikult. Praegu on see eelis, et ma tegin selle geelisüsti, mis peaks liigeste ja luude liikuvust aitama. Äkki sellist teravat valu ibuprofeeni uhise poletik ei tule.\nNüüd on see probleem, et jalg on nädal aega seisnud ja sellega on kui uhine on valus kõvasti tööd teha. Sa rääkisid, et tegid eile juba trenni ja said end natuke liigutada.\nKus sa siis sellel skaalal praegu täpselt asetsed? Eks ma ikka hoidsin end tagasi ka. Ma ei jäänud kuskil hätta, see valu uhises parast vigastust kui raviks selge. Lihasmälu on ikka olemas ja võib-olla füüsilise taha jääks rohkem, aga seal ei olnud asi nii füüsiline, valu uhises parast vigastust kui raviks saanuks muljet jätta. Mul on karjääri jooksul väga vähe vigastusi olnud ja tean, et selle psühholoogilise kartmise saab ühe mänguga kohe pealt ära. Kui sul enam pole aega pabistada, siis käib klõps ja ongi läinud.\nSee selleks, et Levadiat pead kõrvalt vaatama. Kõige raskem on see, et sa ei saa täiega trenni teha. Ma olen läbi ja lõhki spordiinimene - ükskõik, kas korvpall, valu uhises parast vigastust kui raviks või saalihoki.\nMa olen ainult paar korda Levadias kohal käinud.\nRaviks turse hüppeliigese pärast trauma | kihnukyek.ee\nEhk sa ei tunne end üldse Levadia meeskonna liikmena? Ei-ei, kindlasti mitte. Ma olen ikka väga kaugel sellest meeskonnast.\nBest (Worst) of Ian Benardo\nMa olen lihtsalt nimekirjas olnud, sest eelduste kohaselt oleksin ma pidanud mängima hakkama, aga seda ei juhtunud. Kui tänasel päeval keegi küsib, siis oled sa jalgpallur? Hetkel kindlasti mitte.\nMillal sa said end viimati jalgpalluriks kutsuda? Ilmselt siis, kui sa ütlesid, et mul viimane mäng oli. Siis ma imiteerisin mingil määral jalgpallurit, nüüd imiteerin ka, aga olen ikka väga kaugel sellest.\nAga tahad ikka tagasi tulla? Tahtmine on jõhker, aga tervis on kõige tähtsam. Lolli pole mõtet mängida. Kui ma tunnen, et ma saan sada protsenti mängida, siis ma proovin trenni teha ja end vormi saada.\nKui ma tunnen, et saan jala pealt ainult 50 protsenti ära tõugata, siis ei ole mõtet. Kui mängiksin ülidomineerivas meeskonnas, siis võib-olla saaks ära petta, aga Eestis ei ole sellist meeskonda. Sa pead võitlema ja endast sada protsenti andma, muu oleks teiste suhtes ebaaus.\nMuidugi, ma olen ju läbi ja lõhki spordiinimene. Mis mul siis muud teha on? Armastus selle ala vastu on suur. Ma olen ju väiksest saadik spordi- ja jalgpalliperes üles kasvanud.\nEemalt on seda raske vaadata. Kõik, mis meeskonnas toimub - käiakse koos, tehakse kildu, lahe ju. Ega vanus tuleb varem või hiljem peale, aga mul on veel võimalik tagasi tulla.\nSee on minu jaoks elustiil. Tulles tagasi selle juurde, et kui sa jalgpallur ei ole, siis kes sa oled? Inimene olen! Tegelikult ma elan ikka nagu sportlane.\nElukaaslane on tubli ja kasvatab lapsi, eks ma ise kasvatan ka, aga ta laseb mul iga päev trennis käia ja aitab mul tagasi tulla. Kui ma ka tippjalgpalli enam ei jõua, siis vähemalt saan normaalsesse ellu tagasi. Saan kasvõi poegadega jalgpalli mängida. Hommikupoole tegelen perega, meil käib praegu majaehitus.\nSuur intervjuu Kaks aastat vigastust ravinud Tarmo Kink loodab veel väljakule naasta: minu puhul teatakse, et lähen vasakule, Messi puhul ka, aga ta läheb ikkagi 18 Just see Nii mõnigi nõrgema vaimuga spordimees oleks jalgpallisaapad ammu varna riputanud. Kui mitte pärast esimest ega teist operatsiooni, siis vähemalt kolmanda järel. Kaks aastat pildilt maas olnud Kink on aga kogu selle aja elanud sportlasena ehk käinud igapäevaselt trennis ja tegelenud taastusraviga.\nPeale lõunat lähen trenni ja proovin jalga paremaks saada. Majanduslikku probleemi ei ole? Jalgpalli eest sa ju raha ei saa.\nKahjuks küll, selle koha pealt on null, aga hullu midagi ei ole. Said seega oma karjääriga piisava puhvri alla laotud?\nJah, valu jalgsi liigestes parast jooksmist arvan, et Eesti mõistes küll. See ei tähenda, et ma võingi nüüd jääda liugu laskma. Eks mul ole midagi varem kogutud ning saan ikka vabalt hingata.\nMa saan käia trennis ja teha seda, mida mulle meeldib teha. Ei ole pidanud midagi vägisi otsima. Mis sind ideaalis pärast jalgpallurikarjääri lõppu ees ootab?


Seiklusterohke residents sihtkohas Campo nell'Elba, mille juurde kuulub baar/sohvabaar ja mis on ühenduses ostukeskusega\nKogu majutusasutus on suletud 5. oktoober kuni 9. mai.\nVia Fucini, 299, Campo nell'Elba, 57034, LI, Itaalia\n7,4.Hea.16 kontrollitud Hotels.com arvustustKõik arvustused on saadud päris külastajatelt, kes on majutuskohas ööbinud.\nCavoli rand – 4,7 km\nProcchio rand – 5,9 km\nFetovaia rand – 9 km\nLacona rand – 9,2 km\nBiodola rand – 10,1 km\nPomonte rand – 13 km\nPortoferraio sadam – 16 km\nSpiaggia Reale rand – 23,1 km\nMorcone rand – 25,2 km\nPisa (PSA ― Galileo Galilei) – 106,7 km\nVastuvõtulaud on avatud iga päev 8.00 kuni 20.00. Sisseregistreerimine väljaspool tavapärast tööaega toimub aadressil hotel Select via per Portoferraio n°30 - Marina di Campo Kui plaanid saabuda pärast 20.00, teavita majutuskohta sellest varakult ette. Kontaktandmed leiad broneeringu kinnituskirjast. Kohapeal on vastuvõtulaua töötaja. Lisateabe saamiseks palutakse pöörduda majutusasutuse poole. Kontaktandmed on broneeringu kinnituskirjas.\nHommikusöögi hind 1 EUR kuni 10 EUR täiskasvanutele ja 1 EUR kuni 10 EUR lastele (ligikaudne)\nLemmikloomade majutamine on tasuline ja maksab 20 EUR lemmiklooma kohta majutuse kohta (max 50.00 EUR külastuse kohta)\nKas Residence Elite - Self Catering võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Residence Elite - Self Catering pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Residence Elite - Self Catering on praegu külastajatele avatud?\nMida võtab Residence Elite - Self Catering ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Residence Elite - Self Catering pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Residence Elite - Self Catering lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Residence Elite - Self Catering kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 18.00 – 20.00. Väljaregistreerumine toimub 10.00. Saadaval on Express väljaregistreerimine ja kontaktivaba sisseregistreerimine ning väljaregistreerimine.\nJah. Lähiümbruse söögikohti: La Cantina del Mare (3 min jalgsi), La Rustica (3 min jalgsi), Acquolina Pizza & Restaurant (4 min jalgsi).\nMida majutuskohas Residence Elite - Self Catering ja selle ümbruses teha saab?\nStef, 5 ööd, romantikareis, 8. sept 2020\nBruno, 7 ööd, romantikareis, 7. aug 2020\n7 ööd, reis perega, 20. juuli 2019\ndaniela, 3 ööd, reis perega, 28. sept 2018\n7 ööd, tööreis, 10. juuli 2020\n11 ööd, reis, 4. sept 2019\nPål, 10 ööd, romantikareis, 27. aug 2019\nSerena, 2 ööd, romantikareis, 12. juuli 2019


Oh. Jah. Muidugi.: aprill 2015\nRoti-proual oli sünnipäev ja kiiresti oli vaja midagi kokku keerata. Siin ta on. Pleksiklaas, värviline kartong, valge marker, teip, moment-liim, pael, paar traadijuppi ja loomulikult rott ise. Äärepael oleks võinud teistsugune olla, aga mul põlnd muud võtta. Järgmiseks korraks olen targem ja varun tegemiseks rohkem värvi- ja mustrivariante. Aga ega pole hullu ka, ümber tegema ei hakka, viin juubilarile kätte.\nKatsetan erinevaid võimalusi. Valge metalli-marker on täitsa äge, jääb pleksile ilusti külge. Veel saab graveerida, lihvida ja muudel viisidel kraapida, saab ka huvitavaid faktuure ja mustreid.\nJärgmiseks saab Rahmeldajale nahkhiir, pleks on juba freesmustreid täis, ainult kokku vaja laduda (ja õige äärepael sobitada). Kohtumiseni!\nMa tahan ka maja!\nÄge orgaanilise planeeringuga urg\nKui ammu see oligi, kui meie esivanemad koobastes elasid? Koopasaunad on üksikute haruldustena koguni siiamaani säilinud.\nTegija räägib, et esimese onnikese oli ta teinud sõprade-sugulaste abiga, sissekolimiskõlbulik oli onn 4 kuuga. Ja raha kulutati selle jaoks 3000£.\nSeal Walesis on kindlasti pehmem kliima, aga ikkagi...\nKäisin tööl ära. Kogu lapikeerutamise aja mõte töötas. Olime just enne Laglega jälle ratastega linna peal käinud, vaatasime erinevaid maju ja asukohti, krunte, planeeringuid ja arutasime, millised on sõbralikud majad. Ja miks miski meeldib/ei meeldi. Põnev oli. Nüüd tööl ketras mõte sama rada edasi ja ma sain aru, et kõige rohkem sobib mulle sellise voolava planeeringuga eluase. Looduslikest orgaanilistest ja anorgaanilistest materjalidest. Puit, savi, õled jne jne. Katuse ja põranda panekul on konkreetse näite juures kasutatud vettpidava kihina plastikut, mis on tõenäoliselt parem ja lihtsam paigaldada, kui näiteks kasetoht. Aga nii üldiselt - ma usun, et suhteliselt väikse vaevaga on võimalik ehitada majapidamine, mis on vastupidavam ja elamiskõlblikum, kui buumi ajal ehitatud tatist, kipsist ja papist majad.\nOlen maganud ümmarguses onnis. Siiani on see haruldane mälestus, nii turvalist und kui tolles jahtuvas higitelgis pole aastaid kogenud. Inimene on looduse osa. Aga kui palju on looduses täisnurki? Kandilised majad ilmusid, kui taibati et neid on enamasti lihtsam ehitada ja linnaruumi paigutada. Kandiline vorm ei ole midagi, millest peaks ilmtingimata kümne küünega kinni hoidma.\nPraegu on selline tunne, et... et... elevus* on. Ja aimdus (mis ei pruugi muidugi kuhugi viia, aga kes teab?), et ma saan olema see poolsegane (vähemalt kõrvalt vaadates) vanamutt, kes elab kummalises roikaonnis ja jutlustab maaga ühes rütmis elamisest. Aga selleks, et kunagi see roikaonni-mutt olla, tuleks hakata selle nimel lähiajal tegutsema.\n*Siin oli just nüüdsama depressioonist juttu. Elevus on absoluutselt depressiooni välistav olek. Elevuses on lootust ja tegutsemistahet. Kui sellest ideest ei tule muud, kui depressiooniravi, on ka hästi. Ja kui tuleb veel midagi suuremat, on eriti hästi. Mul on üdini hea meel, et ma selle lehekülje leidsin :)\nKõuts korstna otsas\nSee on mu klassivenna kass. Loom oli enam-vähem täiskasvanuna välja ilmunud, omale kodu välja valinud ja sinna jäänudki. Nüüdseks on ta selle pere liige olnud 9 aastat. Ja vaieldamatult on ta majas kõige tähtsam! Nii et kui ma Jaagule pakkusin, et võin talle pildi joonistada, no näiteks loomast portree (sest ma olen talle mõned teened võlgu), mõtles ta mõne nädala ja siis tuli, pildid näpus, mu juurde. Seda tööd on olnud rõõm teha!\nMeie Tondu on tema kõrval alles poisike :)\nkribas Lendav 32 kommentaari:\nVaatamata sellele, et ma pole siia mitu päeva midagi üles saanud, olen täitsa elus ja alles. Sain paar tellimust ka. Üks kassiportree klassivennale, kelle teenuseid ma kohalikus internetipunktis kasutan - prindin, skännin jms. Millegagi pean talle ju maksma :) Ja teiseks aktijoonistus - mis võiks olla parem kingitus abikaasale, kui ilusa noore naise igavene jäädvustus? Muuseas, küsisin luba ja lubati, kui akt valmis, saate seda ka siin näha. Lähipäevil.\nAga muidu... vahepeal oli juba soe, ilm lubas lühikese varrukaga õues olla ja puha. Aga aias midagi teha ei taha. Tahan hoopis oma aeda! Ma ei taha võõrast aeda hooldada ja arendada, tahaksin hoopis kõik oma kraami siit välja kaevata ja ... aga kuhu? Käisin üht majapidamist ka huvi pärast vaatamas. Maja oli, noh, enam-vähem. Palju tööd tahab, aga kokku ei kuku ja põhimõtteliselt oleks ka kohe võimalik sees elada. Aga aed, see võitis mu südame! Seal on elanud vana aednikupaar, 50 aastat seda arendanud ja hooldanud ja nüüd juba aastaid surnud. Maja ees tee ääres (põhjapoolne külg) on suured ebatsuugad. Tagaaia piiris on (vist) seeder ja midagi suurt ja huvitavat veel. Õunapuud, pirnipuu, paradiisiõun (punane), hekk punasest sarapuust, liigendatud maastik, osa tiigist, kahemeetrine rododendron ja palju-palju veel, mida ma ei tundnud ära või mis ei jäänud meelde või mis ei torganud veel silma. Oh. Naabrid on ka piisavalt lähedal-kaugel, üksi ei ole, aga köögiaknast keegi suutäisi lugema ka ei ulata nägema. Oh, ma ütlen.\nOn ka teisi variante, ühte kohta ootan, millal see ametlikult müüki tuleb - asi venib ja venib... See ei oleks kindlasti nii ilus, aga see-eest on odav koht ja loodetavasti saaksin selle summa kokku.\nAga ikka tahaks ju paremat...\nSellega seoses tuli sõbrannadega jutuks kõigi teiste variantide kõrval, kas prostitustioon oleks mõeldav rahateenimisviis? Päris huvitavaid mõttearendusi tuli. Minusugusel romantikul on selle ideega raske leppida. Samas... kas ei ole ükskõik millise äärmiselt ebameeldiva ja sobimatu töö tegemine samamoodi hull nagu näiteks ebameeldiva mehega magamine? Seks on intensiivne füüsiline kontakt. Massaaž on ka füüsiline kontakt. Mõlema eesmärk on saavutada füüsiline heaolu. Ja ma valin oma kliente, ebameeldivaid inimesi väldin. See on lihtne, nemad väldivad mind ka :)\nAga sümpaatse mehega olla ja muuseas ka materiaalseid hüvesid sellega seoses saada? Ei kujuta ette. Pole siiani veel õnnestunud. Nii et selle variandiga ei saa ma vist ikka arvestada, jään parem joonistamise ja teiste sarnaste tegevuste juurde :)\nOlen teeninud raha modellina, kunstikooli ja ülikooli juures. Töö nagu töö ikka, mu meelest. Kõige suurem pluss oli hea seltskond, kõige suurem miinus see, et pikalt ühe asendi hoidmine hakkas liigestele haiget tegema - selle tõttu ma modellitööst lõpuks loobusin. Keegi ei puutunud mind, paar korda oli ehk seda, et anatoomilise joonistamise õpetaja minu käsivart võtmega suskis ja õpilastele seletas, mis lihas selles kohas on. See oli täiesti aseksuaalne töö. Samas oli sugulasi ja tuttavaid, kes seda litsi tööga võrdseks pidasid. Kust jookseb piir, mis on vastuvõetav ja mis mitte? Iga inimese jaoks on see vist täiesti erinevas kohas. Modell on alasti. Aga kunstnik jõllitab teda ju põhjalikult! Kes on siis siivutum? Nii võiks väikeste kohandustega küsida peaaegu iga töö või tegevuse kohta.\nPostimehe kolm päeva vanadel uudistel ma pikemalt ei peatu. Vabameelne võin ma ju olla, aga mõni tegu ületab kõik piirid - moraalsed, seaduslikud ja lihtsalt inimlikud.\nAndke andeks, mul on miskine väike madalseis*. Ainult magada tahan, magada-magada-magada... Aga ei saa. Joonistamine on kusagil... käeulatuses, mitte kaugel, aga miks ma seda pliiatsit pole haaranud, ma ei teagi... Igasuguseid asju peaks tegema. Koristama näiteks. Ja süüa. Ja ... joonistama. Maalima ka. Selle asemel lugesin mitme päeva jooksul ärkveloleku ajal ühe blogi algusest lõpuni läbi. Hea oli, isegi väga :) Eks elu nõuab oma, ainult lugeda ja magada ei lasta. Olen emale taksot teinud, sest vaja oli. Olen 2x päevas tööl käinud, sest peab. Olen kinnisvaraturgu kamminud, sest millal siis veel, kui mitte praegu. Olen vanema lapse 17-aastaseks kasvatanud (ja selle puhul kooki küpsetanud). Sugulased tulevad nädalavahetusel külla. Olen massaaži teinud, arveid maksnud, kooriproovis käinud, vokile uue pooli hankinud (kedranud ei ole veel, see aparaat tahab ikka veel reguleerimist), aga peamiselt ikka maganud-maganud maganud, igal vabal hetkel. Ja nüüd ootan klienti, kes mehele juubeliks miskit pilti tahab, endast vist. Sõbranna kutsus täna õhtupoolikust Pühajärvele ujuma, polegi ammu käinud, sügisel oli vist viimane kord. Ja ma tean, et peale seda ma joonistada ei viitsi. Hoopis tööle tuleb ennast õhtul veel vedada.\nÜks kassipilt ootab tegemist. Täna või homme või...\n*Mõtlesin natuke selle üle. Juba märtsi alguses hakkas elurütm paigast ära loksuma. Nüüd saaks rütmiga juba hakkama, aga aju ja kere ei jõua kuidagi normaalsusse tagasi. Või siis peamiselt aju ikka.\nPool hobust veel joonistada ja heina ja mullatükke, siis on valmis.\nTundmatu autori konn\nTartumaa lasteraamatupäev kohalikus raamatukogus. Kõige muu hulgas on ette nähtud ka väike töötuba.\nLaon oma näidised ja materjalid välja, räägin kahe sõnaga, mida teha (st. teha võib kõike) ja töö läheb lahti. Mõni hakkab ikkagi püüdlikult näidist kopeerima (eriti kummaline oli sellist käitumist mõne õpetaja* puhul vaadata), mõni ohkab kergendatult ja hakkab naeratades kleepse sobitama, kui saab aru, et EI PEA roosast nurgast mõmmikut tegema. Poisid võtavad sinised nurgad. Kuidas neid hambaid tegema peakski? Võta valge paber ja käärid... Ei, ma tahan musti hambaid teha! Ja nii nad siis kahekesi kõrvuti lõiguvad ja kleebivad, sinised molud, kandiliste mustade hammastega, punased lumehelbekesed silmadeks, värvilised tutid kuklas ja ise nimetavad neid Käsna Kalledeks :)\nFoto sain kahjuks ainult ühest iludusest, mida tütarlaps pikalt ja põhjalikult nokitses. Teised muidugi jõudsid tema tööd mitmes variandis kopeerida. Nagu ikka.\nKokkuvõttes valmis väga ilus värviline ja lõbus saak, enamus lapsi püüdsid ikka omamoodi ja teistest erinevat järjehoidjat teha :) 70 toorikust jäi järele ainult 10, nii et tulemuslik kolmveerandtund :)\nNüüd jälle tööle\nja siis joonistama.\n*Üks õpetaja tuli mu käest küsima, kust on kõige mõttekam efektpabereid osta (ütlesin, et need on kohalikust raamatupoest pärit) ja siis küsis, kellena ma töötan. Vastasin ausalt, et koristajana. Jäi õige imestanult mind silmitsema. Siis lisasin, et mitte ainult ei korista, saen, joonistan, maalin ikka ka, lausa koolis olen seda õppinud...\nJoonistasin hobustepilti edasi ka, aga vähevõitu, sellest täna fotot üles ei hakka panema. See-eest tegin mõned lihtsad järjehoidja-näidised homseks väikseks töötoaks lasteraamatukokku. See sinine sai täitsa nunnu :) No ja muidugi pidin valmistama ette materjali (igaks juhuks sai üle 60 nurgatooriku valmis lõigatud, laste hulk homses töötoas on veel tundmata suurus). Õhtupoolik kadus iseenesest käest.\nVeel jõudsin toppida ühe vana raami sisse pöialpoisi-joonistuse, see sai õetütrele.\nPaistab, et suurem uimasus on üle läinud, juba kannatab tegutseda :)\nTahtsin kirjutada ka aja ja kella teemadel, aga ei jõua täna, tööle peaks ka veel enne keskööd jõudma. Ehk homme.\nMa tahan ka maja! Vana onn Uus maja Äg...


Puud, mis puutuvad meisse\nLähed vargsi metsalagendiku veerele – ja siin ta seisab. On seisnud juba kes teab kui kaua. Nii kaua igatahes, et keegi inimestest ega ka keegi metsaloomadest pole enam elus, kes oleks näinud, kuidas ta oma esimese lehe maast välja ajas. Toetad oma selja vastu teda. Aeg hakkab voolama aeglasemalt. Aeg voolab aeglasemalt – ajale kohasemalt. Oletegi ajamasinas. Oma põlispuu küljes kinni.\nNiipea, kui hakkad rääkima mingist kindlast põlispuust, tuleb keegi ja hakkab rääkima oma põlispuust. Selline on põlispuude sõbra Hendrik Relve avastus. Võib-olla seepärast otsustaski ta võtta kätte ja panna oma põlispuud raamatusse kirja. Las siis loevad ja kõnelevad oma põlispuust iseendale.\nHendrik Relve “Põlispuud” on uudne ja hariv raamat. Uudne selle poolest, et see näitab eestlase avarduvat maailma: juttu tuleb nii kogu maailma kui ka kodumaa põlispuudest. Teisalt pole põlispuujutt mitte ainult kirjatekst, vaid ka pildid puudest ja asjalikud joonised – graafikud ja tabelid ning kaardid.\nSeda raamatut annab uurida ja puurida. Võib-olla saab siit ka selgemaks, et mis ime läbi siiski Eestis siiamaani nõnda palju põlispuid edasi kasvab. Ega põlispuu ole ainult rekordpuu – see, mida sooviks näha nüüdisaja tugitoolirändur. Ta ei pruugi olla suurim, vanim, kõrgeim. Kuid kindlasti on ta ilusaim ja vahvaim. Egas muidu pole ta läbi aastasadade omadega meieni välja jõudnud.\nParatamatult tükib Relve raamatut lugedes pähe mõte – mida saavad oma elus näha need agarad tegelinskid, kes Eesti pühapuumägedele oma suusatõstukeid üles upitavad?\nAga tühja neist, eks nad tühjusesse lähe. Põlispuuraamat soovitab meile: toeta selg vastu tamme! Puu annab jõudu. Ja puu annab ka aega. Sest põlispuust ei saa sekundiga aru.\nKoolibri, 258 lk\n378 kr Raamatukoi kaudu


Riigikogu arutab lasteaiaõpetajate palkade alammäära kehtestamist - Riigikogu\nRiigikogu arutab lasteaiaõpetajate palkade alammäära kehtestamist\n22.10.2013 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Keskerakonna fraktsioon\nTäna tuleb Riigikogus arutlusele koolieelse lasteasutuse seaduse muutmine, mille kohaselt kehtestatakse koolieelsete lasteasutuste õpetajatele palga alammäärad.\n“Kahjuks on suur osa õpetajatest – lasteaiaõpetajad – välja jäetud valitsuse poolt kehtestatud palga alammäärade määratlusest. Mõned omavalitsused, näiteks Tallinna linn ja Harku vald on omapoolselt need kehtestanud, kuid paljudel puuduvad selleks rahalised võimalused,“ rääkis Keskerakonna fraktsiooni aseesimees Mailis Reps.\nRepsi sõnul on lasteaiaõpetajatele kehtestatud õpetajate kvalifikatsiooninõuded, täiendkoolituskohustus jm kvaliteedi kindlustamise nõuded, kuid puuduvad palga alammäärasid. „Lasteaiaõpetajate töö paneb aluse lapse arengule kogu eluks, kuid vastutus, mida lasteaiaõpetajatelt nõuame ei vasta täna saadavale töötasule.“\n„Eelnevast tulenevalt on oluline kehtestada riiklikud lasteaiaõpetajate palga alammäärad ning riigieelarve sihtotstarbelised eraldised omavalitsuste tulubaasi suurendamiseks. Ühelt poolt anname sellega omavalitsustele lisaraha lasteaiaõpetajate palga tõstmiseks ning teiselt poolt tagame lasteaiaõpetajate õiglasema kohtlemise,“ lisas Mailis Reps.\nKeskerakonna fraktsiooni algatatud seaduseelnõu teeb ettepaneku, et koolieelsete lasteasutuse pedagoogide palga alammääras lepivad kokku Vabariigi Valitsus, kohalike omavalitsusüksuste volitatud esindajad ja lasteasutuste registreeritud ühenduste volitatud esindajad ning need kehtestab Vabariigi Valitsus. Kui kokkulepet ei saavutata, otsustab alammäärade suuruse Vabariigi Valitsus. Lisaks näeb eelnõu ette, et kooskõlas riigieelarve seadusega määratakse igal aastal riigieelarvest sihtotstarbeliste eraldistena vähemalt 20 protsendi ulatuses toetust valla- või linnaeelarvetele munitsipaallasteasutuse pedagoogide töötasu ja sotsiaalmaksuga seotud kulude katmiseks.\n2013. aasta Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud põhikooli ja gümnaasiumi õpetajate (noorempedagoog ja pedagoog) töötasu alammäär on 715 eurot. Lisaraha omavalitsuse tulubaasi eelnõu rakendamiseks on 10,44 miljonit eurot.


Suveks vormi: Beyonce andis välja isikliku 22päevase dieediprogrammi | Buduaar\nSuveks vormi: Beyonce andis välja isikliku 22päevase dieediprogrammi\n2015. aasta 4. veebruar 00:08\nPopstaar Beyonce läbis 2013. aasta talvel 22päevase taimetoidupõhise dieediprogrammi, mis hakkas talle niivõrd meeldima, et nüüd pakub ta seda võimalust ka teistele. Beyonce ja tema eratreener Marcos Borges panid kokku tervisliku menüü, kuhu kuuluvad vaid orgaanilised toidud, mis ei sisalda sojatooteid, gluteeni ega piimatooteid, lisaks on need GMO- vabad.\nPopstaar Beyonce läbis 2013. aasta talvel 22päevase taimetoidupõhise dieediprogrammi, mis hakkas talle niivõrd meeldima, et nüüd pakub ta seda võimalust ka teistele. Beyonce ja tema eratreener Marcos Borges panid kokku tervisliku menüü, kuhu kuuluvad vaid orgaanilised toidud, mis ei sisalda sojatooteid, gluteeni ega piimatooteid, lisaks on need GMO-vabad.\nMenüü on paika pandud ning kõik, kes seda dieeti proovida tahavad, peavad lihtsalt Beyonce’i programmiga internetis liituma ja muidugi raha maksma. Ameerikas elades tuuakse tellitud toidud koju kätte. Milliseid toite staari menüüst leida võib – näiteks seesamiseemnetega kapsa-läätse hautis, köögiviljapasta pesto kastmega või mustika-mandli hommikusöök.\nKuigi meil seda teenust kasutada ei saa, lisame lingi – siin saab Beyonce dieediprogrammiga liituda. Piiluda ju ikka võib, millega tegu on.\nHuvitav, millal Eestis selline idee välja mõeldakse? Kas sind huvitaks selline dieediprogramm?


Neljapäeval avatakse pidulikult Kehra automaattankla - Sõnumitooja\nNeljapäeval avatakse pidulikult Kehra automaattankla\nUus bensiinijaam on Kehra sissesõidutee ääres, Keskuse, Välja ja Kooli tänava ristumiskoha kõrval.\nKütust saab uuest tanklast juba osta.\nKehra sissesõidutee äärde, Keskuse ja Välja tänava ristumiskoha kõrvale ehitati Premium 7 kaubamärgi tankla. Tanklaketi omanik on OÜ Sevenoil Est. Selle juhatuse liige, Kehrast pärit Mati Luik rääkis, et juba mitu aastat tagasi vaadati – Kehras ei ole kaasaegset tanklat, samas on linnas ja Anija vallas piisavalt elanikke.\n„Mul oli endal selle vastu ka isiklik huvi, olen Kehras kasvanud, käinud seal lasteaias ja koolis,“ sõnas Mati Luik.\nKuna suur osa Kehra linnas asuvast maast kuulub riigile, pöörduti ise riigi maa-ameti poole sooviga osta seal tankla jaoks maad.\n„Oleme ka varem enampakkumistelt riigimaad ostnud. Kuid see on ainuke kord, kui oleme ise otsinud maatüki välja ja tundnud huvi, et riik paneks selle oksjonile. Maa-ametil kulus selleks ligi kaks aastat,“ rääkis Sevenoili juhatuse liige.\nKehras asuva maatüki ostis riigilt OÜ Toomemaa. Mati Luik selgitas, et Toomemaa on kõigi nende tanklate kinnistu omanik, kellelt Sevenoil Est neid rendib ja seal kaupleb.\nPärast maa ostmist koostati detailplaneering ning tehti kõik muud vajalikud toimingud ja nüüd on tankla valmis. Mati Luik kiitis, et Anija vallavalitsus on ettevõtet igati toetanud ja aidanud kaasa, et kõik sujuks.\nKehra tanklast on võimalik kütust osta juba nädalapäevad, ametlik avamine on neljapäeval, 20. novembril kell 13.\n„Praegu teeme proovimüüki, kuna päästeteenistusel on tankla veel üle vaatamata. Nad lubasid seda teha lähipäevil,“ lausus Mati Luik.\nKui päästeteenistuselt luba käes, saab Anija vallavalitsus väljastada tanklale kasutusloa.\nKehra tankla rajamine läks firmale maksma ligi 400 000 eurot. See on Mati Luige sõnul ühe automaattankla keskmine hind. Kokku on Sevenoilil Eestis nüüd 31tanklat – neist 16 kauplusega ja 15 automaatjaama. Harjumaal on nende automaattanklad veel Kiilis, Sauel, Sakus, Tabasalus ja Irus. Rohkem siiakanti esialgu bensiinijaamu ehitada ei ole kavas: „Oleme 100 protsenti Eesti kapitalil põhinev ettevõte, püüame tasa ja targu areneda ja laieneda. Nüüd huvitab meid rohkem Tallinn, kuna seal meid veel ei ole.“\nKuigi ka Aruküla inimesed on Mati Luige kinnitusel nendega suhelnud ja olnud huvitatud, et sinna ehitataks tankla, pole Sevenoil Est praegu valmis seda sinna tegema.\nOÜ Sevenoil Est on olnud mitu aastat ka Kehra Käsipalliklubi sponsor. Ettevõtte juhatuse liige kiitis, et HC Kehra meeskond on nii Eesti kui Baltikumi tasemel väga edukas ning neis on potentsiaali: „Kehras on paljud inimesed käsipalliga seotud ning kui sealne kogukond tuleb meie juurde tankima, oleme huvitatud neile ka midagi vastu andma. Toetame sporti samamoodi ka teistes piirkondades.“\nSeni oli Kehras vaid üks bensiinijaam, OÜle Mirtezor kuuluv tankla Välja tänaval. Anija vallavalitsuse ehitusspetsialist Viljo Leis ütles, et nüüd on konkurents juba tunda – Kehra kütusehinnad on langenud ning Tallinna omadega võrdsed, varem olid enamasti 2-5, mõnikord lausa 10 senti liitri kohta kõrgemad.\nEelmine artikkelKuusalu haridusseminar: gümnaasium peab vallas säilima\nJärgmine artikkelOravakese lasteaia juurdeehitus on Raasiku valla kalendri kaanefotol\nAnija volikogu esimeheks valiti JAANUS KALEV


Numbrid on matemaatikas üks peamisi elemente. Niikaua kui õpime matemaatikat, leidub mitut tüüpi numbreid, millest üks on ratsionaalne ja irratsionaalne. Mõlemad on osa reaalarvude tüübist või neid võib nimetada reaalarvudeks.\nRatsionaalsete ja irratsionaalsete arvude mõistmine\nNagu me juba teame, on ratsionaalsed ja irratsionaalsed arvud osa reaalarvu tüübist, mida saab kirjutada kümnendkujul, kuid loomulikult on neil erinevusi, mis neid eraldavad, kuigi nad on osa reaalarvudest. Mis siis nende kahe vahe on?\nEsimene asi, mida arutame, on ratsionaalsed arvud. Ratsionaalne arv ise on arv, mida saab väljendada mis tahes murdarvu ab kujul, kusjuures mitme tingimusega, näiteks, a ja b on täisarvud, kus number a tähistab lugeja ja b on ratsionaalarvu nimetaja ja ka b ≠ 0. Kui nimetaja Selle murd- või ratsionaalse arvu väärtus on 0, mistõttu see arv muutub määratlemata.\nKümnendarvuks teisendatuna peatub arv teatud arvul, mis moodustab korduva mustri. Selle paremaks mõistmiseks vaatame allpool toodud näidet:\nNäiteid ratsionaalsetest numbritehingutest:\nRatsionaalarvud saab ümber klassifitseerida ka täisarvudeks, täisarvudeks, natuurarvudeks ja muudeks arvurühmadeks, mis kuuluvad ratsionaalse arvu hulka.\nNüüd, kui teame, mis on ratsionaalne arv, ja mõistame selle näiteid, on nüüd aeg arutada järgmise reaalarvude kuju üle.\nIrratsionaalsed arvud on arvud, mida ei saa teisendada tavapäraseks murdvormiks ab ja kui proovime seda teisendada kümnendkoha murdosaks, siis numbrid ei peatu ja neil puudub ka kindel muster. Üks irratsionaalsete arvude kõige populaarsemaid näiteid on phi number . Mõned muud irratsionaalsete arvude näited on järgmised:\n√2 = 1,4121356 ... või √ 3 = 1,7320508 ...\nÜlaltoodud näitest näeme, et kümnendarvuks teisendatuna ei ole kahel arvul lõppu ja neil pole ka konkreetset mustrit. Kuid mitte kõik radikaalsed arvud pole irratsionaalsed arvud, näiteks √ 4 või √ 9, mille tulemuseks on 2 ja ka 3. Teine irratsionaalsete arvude näide, mida peaksite teadma, on eksponentsiaalarv ( e ), mis on konstant väärtusega 2,7182818.\nNäited ratsionaalsetest ja irratsionaalsetest numbritest\nTehke kindlaks, milline järgmistest arvutüüpidest on ratsionaalne või irratsionaalne arv.\n= Kas ratsionaalne arv, sest kui 5 jagatakse 9-ga, on tulemus 0,555555 ... vastavalt ratsionaalse arvu omadustele, st sellel on muster.\n= Ratsionaalne arv, selle põhjuseks on asjaolu, et 64 juur on 8, täisarv, mis on osa mis tahes ratsionaalsest arvust\n= Irratsionaalne arv, sest ?, mis on 3,142857 ... jagatuna 2-ga, annab tulemuseks 1,57142 ... puudub muster, seega vastab see irratsionaalsete arvude tunnustele.\n= Irratsionaalne arv, kuna 16 jagatud 8-ga on võrdne 2-ga, on √ 2 tulemus 1,14213 ... sellel pole mustrit, nii et see sobib irratsionaalseks arvuks.\nSee on mõistmine ja erinevus ratsionaalsete ja irratsionaalsete arvude vahel, samuti probleemi näited. Mõlemad on osa tegelikust arvust, kuid neil on märkimisväärne erinevus.\nKas teil on selle kohta küsimusi? Palun kirjutage oma küsimused kommentaaride veergu ja ärge unustage neid teadmisi jagada.


8 võimalust kookosrasva tervistavate omaduste nautimiseks - Perekool.ee\nPerekool.ee > Artiklid > Tervis > Pere tervis > 8 võimalust kookosrasva tervistavate omaduste nautimiseks\nArtikkel pärineb: Toitumistarkus.ee\nKookosrasv on vaimustav tervisekosutaja ja kosmeetiline abivahend, mida on mõnus nii süüa, nuusutada, kui peale määrida. Kookosrasv sisaldab rikkalikult rasvlahustuvaid vitamiine ja antioksüdantseid mineraale tsinki ja seleeni, samuti kehale ülivajalikku kaaliumit, fosforit, mangaani, magneesiumit ja vaske. Kookosrasv kaitseb rinna- ja käärsoolevähi eest ning tõstab üldist immuunsust.\nLisaks sisaldab kookosrasv antibakteriaalset,viiruste- ja seentevastast rasvhapet nimega lauriinhape, millel on immuunsüsteemi toetav ja turgutav toime. Ainuke teine toit maailmas, mis suures koguses lauriinhapet sisaldab, on rinnapiim. Kuna rinnapiimaasendajad lauriinhapet ei sisalda, siis peetakse just seda üheks faktoriks, mis põhjustab funktsionaalseid erinevusi laste soolestiku tervises ning annab rinnapiimatoidul lastele kõrgema immuunsuse.\nKuna kookosrasv muudetakse kehas kiiresti otseseks energiaks, siis pole vaja ka karta, et see homseks puusadele ladestuks.\nAllpool on ära toodud mõned võimalused, kuidas selle imelise pähkli häid omadusi oma tervise jaoks tööle panna.\nNB! Vali võimalusel kasutamiseks orgaaniline kookosrasv. Tavatoodete puhul kasutatakse kookosõli ekstraheerimiseks vahest ka heksaani (tervisele ohtlikku naftapõhist ainet), mille jääke võib hiljem leida ka lõpptootes!\nTarbi kookosrasva kaalulangetamiseks ja kilpnäärme alatalitluse puhul. Kuna kookosrasv tõhustab kilpnäärme hormoonide tootmist (mõne uuringu andmetel isegi kuni 20% võrra) ja kilpnääre omakorda vastutab keha ainevahetuse kiiruse eest, siis on kookosrasva söömisest tulenev kasu vähenevate kilodega hõlpsasti mõõdetav. Kilpnäärme alatalitlusega inimestel, kes kannatavad pideva külmatunde käes, on kookosrasva tarvitamisel täheldatud on ka teatud kehatemperatuuri tõusu. Ühtlasi paraneb seoses kilpnäärme stimuleerimisega kaltsiumi ja magneesiumi imendumine, mis omakorda paneb aluse tugevamatele luudele ja hammastele.\nKookoslaastudest saab tervislikku kiudainet, mis aitab kiirendada peristaltikat (sooletegevust) ja viia kaasa ebavajalikke ainevahetusjääke. Kaasa kookoshelbeid suuremeelselt nii magustoitude kui puuviljasalatite tegemisse.\nKasuta kookosrasva nii pärmseene (kandidoosi) vohamise korral kui küüneseene raviks. Kuna kookoses leidub rikkalikult seene- ja bakteritevastast kaprüülhapet, siis saab seda kasutada igasuguste seenhaiguste raviks. Kookosõli on hea nii mähkmelööbe, ekseemi kui muude nahaprobleemide korral.\nKookosõli on suurepärane loodulik päikesekaitse vahend, kuna sisaldab rohkelt beeta-karoteeni. Beeta-karoteen on rasvlahustuv taimepigment, mis kõige muu kõrval kaitseb nahka ka UV-kiirguse kahjulike mõjude eest. Ka on kookosel jahutav efekt, seega sobib see võrratult hästi nii päevitamise järel kui pisikeste põletuste korral. Hoiab ära villide tekkimise ja armid.\nLoe täispikka artiklit edasi: SIIT\n4 olulist teadmist päikesekaitsevahenditest


Silvano Fashion Group 2018.aasta II kvartali ja 6 kuu konsolideeritud vahearuanne (auditeerimata)\nAvaldatud: 2018-08-10 17:20:00 CEST\nKontserni 2018. aasta 6 kuu (võrrelduna 2017. aasta 6 kuuga) ja 30.06.2018 (võrrelduna 31.12.2017) põhilised finantsnäitajad on järgmised:\ntuhandetes eurodes 6 kuud 2018 6 kuud 2017 Muutus\nMüügitulu 33 533 32 810 2,2%\nEBITDA 11 810 8 094 45,9%\nAruandeperioodi puhaskasum 8 418 5 702 47,6%\nPuhaskasum, emaettevõtte omanike osa 7 657 5 434 40,9%\nKasum aktsia kohta (eurodes) 0,21 0,15 40,0%\nÄritegevuse rahavoog perioodil 7 949 4 716 68,6%\ntuhandetes eurodes 30.06.2018 31.12.2017 Muutus\nVarad kokku 51 090 52 880 -3,4%\nKäibevarad kokku 40 091 41 708 -3,9%\nOmakapital kokku, emaettevõtte omanike osa 30 756 40 974 -24,9%\nRaha ja raha ekvivalendid 17 585 21 230 -17,2%\nRentaablusanalüüs, % 6 kuud 2018 6 kuud 2017 Muutus\nBrutokasum 57,8 49,5 16,8%\nEBITDA 35,2 24,7 42,5%\nPuhaskasum 25,1 17,4 44,3%\nPuhaskasum, emaettevõtte omanike osa 22,8 16,6 37,3%\nFinantssuhtarvud, % 30.06.2018 31.12.2017 Muutus\nROA 25,9 19,9 30,2%\nROE 36,4 27,1 34,3%\nHinna/ kasumi suhe 8,7 9,5 -8,4%\nLühiajaliste kohustuste kattekordaja 2,4 4,7 -48,9%\nLikviidsuskordaja 1,3 2,7 -51,9%\nKontserni 2018. aasta 6 kuu käive moodustas 33 533 tuhat eurot, kasv eelmise aasta sama perioodiga võrreldes on 2,2%. Hulgimüügi käive kasvas 3,5% võrra.\n2018. aasta 6 kuu kontserni raporteeritav brutorentaablus kasvas 57,8%-ni, eelmise aasta sama perioodil vastav näitaja oli 49,5%. 2018. aasta 6 kuu konsolideeritud ärikasum ulatus 11 020 tuhande euroni võrreldes 2017. aasta 6 kuu konsolideeritud ärikasumiga summas 7 122 tuhat eurot. 2018. aasta 6 kuu ärikasumi rentaablus oli 32,9% võrreldes 21,7%-ga eelmise aasta samal perioodil. Konsolideeritud EBITDA moodustas 2018. aasta 6 kuuga 11 810 tuhat eurot, mis tähendab 35,2% rentaablust (8 094 tuhat eurot ja 24,7% eelmise aasta samal perioodil).\nEttevõtte puhaskasum emaettevõtte aktsionäridele moodustas 2018. aasta 6 kuuga 7 657 tuhat eurot võrreldes puhaskasumiga 5 434 tuhat eurot 2017. aasta 6 kuuga, puhaskasumi marginaal emaettevõtte aktsionäridele moodustas 22,8% võrreldes 16,6%-ga eelmise aasta samal perioodil.\nSeisuga 30. juuni 2018 ulatus kontserni konsolideeritud varade maht 51 090 tuhande euroni, kahanedes 3,4% võrreldes 31. detsembriga 2017.\nVõrreldes 31. detsembriga 2017 suurenesid nõuded ostjate vastu ja muud nõuded 1 078 tuhande euro võrra ja moodustasid 2018. aasta 30. juuni seisuga 3 794 tuhat eurot. Varude saldo suurenes 950 tuhande euro võrra ning 2018. aasta 30. juuni seisuga moodustas 18 710 tuhat eurot.\nEmaettevõtte aktsionäride osa omakapitalis vähenes 10 218 tuhande euro võrra, ulatudes 2018. aasta 30. juuni seisuga 30 756 tuhande euroni. Lühiajalised kohustused kasvasid 2018.aasta 6 kuuga 7 971 tuhande euro võrra.\nKontserni 2018. aasta 6 kuu investeeringute kogumaht materiaalsesse põhivarasse, tehasesse ja seadmetesse moodustas 373 tuhat eurot, 412 tuhat eurot eelmise aasta samal perioodil. Investeeringud teostati peamiselt oma poodide avamisse ja renoveerimisse, samuti seadmetesse ja hoonetesse tootmise efektiivsuse säilitamiseks tulevastes perioodides.\n2018. aasta 30. juuni seisuga oli kontsernil 2 172 töötajat, neist 506 töötas jaemüügi segmendis. Ülejäänud töötajad tegutsesid tootmise, hulgimüügi-, haldus- ja tugiteenuste valdkondades. 31.12.2017 seisuga oli 2 279 töötajat, neist 506 töötas jaemüügi segmendis.\nKontserni 2018. aasta 6 kuu palgakulu koos maksudega oli 6 474 tuhat eurot (7 418 tuhat eurot 2017.aasta 6 kuuga). Kontserni juhtkonna võtmeisikute töötasud, sealhulgas tütarettevõtete võtmeisikute tasud, moodustasid kokku 407 tuhat eurot.\nJuhtimisorganite otsused 2018. aasta esimese 6 kuu jooksul\nAS Silvano Fashion Group pidas oma korralise aktsionäride üldkoosoleku 28. juunil 2018. aastal. Üldkoosolek võttis vastu järgmised otsused:\nÜldkoosolek kinnitas 2017. majandusaasta aruande.\nÜldkoosolek otsustas maksta dividende summas 0,20 eurot aktsia kohta (registreerimise kuupäev 16.07.2018, makse teostatud 24.07.2018).\nÜldkoosolek otsustas nimetada AS-i Silvano Fashion Group audiitoriks audiitorühing Ernst&Young Baltic AS 2018 ja 2019 majandusaastaks.\nÜldkoosolek otsustas pikendada nõukogu liikme Mart Mutso volituste tähtaega nõukogu liikmena alates 01.07.2018.a kuni 30.06.2023.a.\nÜldkoosolek otsustas muuta seltsi põhikirja punkti 2.1. esimest lauset ning kehtestada punkti 2.1. lause alljärgnevas sõnastuses: Seltsi miinimumaktsiakapital on 3 600 000 (kolm miljonit kuussada tuhat) eurot ja maksimumaktsiakapital on 14 400 000 (neliteist miljonit nelisada tuhat) eurot ning muuta seltsi põhikirja punkti 2.2 teist lauset ning kehtestada punkti 2.2 teine lause alljärgnevas sõnastuses: Iga Aktsia nimiväärtus on 0,10 eurot.\nÜldkoosolek otsustas vähendada aktsiaseltsi aktsiakapitali, vähendades aktsiate nimiväärtust 0,20 eurot aktsia kohta (registreerimise kuupäev 16.07.2018, mis makstakse välja pärast aktsiakapitali vähendamise registreerimist) ja muuta Seltsi põhikirja vastavalt.\ntuhandetes eurodes Lisad 30.06.2018 31.12.2017\nRaha ja pangakontod 17 585 21 230\nNõuded ostjate vastu ja muud nõuded 2 3 794 2 716\nVarud 3 18 710 17 760\nKäibevara kokku 40 091 41 708\nPikaajalised nõuded 259 255\nInvesteeringud sidusettevõtetesse 62 55\nMüügiootel finantsvara 326 320\nEdasilükkunud tulumaksuvara 999 900\nImmateriaalne põhivara 245 217\nKinnisvarainvesteeringud 922 920\nMateriaalne põhivara 4 8 186 8 505\nPõhivara kokku 10 999 11 172\nVARAD KOKKU 51 090 52 880\nVõlad tarnijatele ja muud võlad 5 14 878 8 025\nMaksuvõlad 1 967 849\nLühiajalised kohustused kokku 16 845 8 874\nEdasilükkunud tulumaksukohustus 10 10\nPikaajalised eraldised 53 52\nPikaajalised kohustused kokku 63 62\nKohustused kokku 16 908 8 936\nAktsiakapital 6 10 800 10 800\nÜlekurss 8 567 8 567\nÜmberhindluse reserv 710 710\nRealiseerimata kursivahed -15 463 -15 588\nJaotamata kasum 24 836 35 179\nOmakapital kokku, emaettevõtte omanike osa 30 756 40 974\nMittekontrolliv osalus omakapitalis 3 426 2 970\nOmakapital kokku 34 182 43 944\nOMAKAPITAL JA KOHUSTUSED KOKKU 51 090 52 880\ntuhandetes eurodes Lisad II kvartal 2018 II kvartal 2017 6 kuud 2018 6 kuud 2017\nMüügitulu 8 17 376 18 268 33 533 32 810\nMüüdud toodangu kulu -7 313 -8 804 -14 162 -16 563\nBrutokasum 10 063 9 464 19 371 16 247\nTurustuskulud -2 990 -3 285 -5 928 -6 159\nÜldhalduskulud -1 058 -1 284 -2 123 -2 559\nMuud äritulud 67 112 126 155\nMuud ärikulud -235 -292 -426 -562\nÄrikasum 5 847 4 715 11 020 7 122\nTulu/(kulu) valuutakursi muutustest -201 2 073 -241 875\nMuud finantstulud/(kulud) 16 39 40 106\nFinantstulud ja -kulud kokku -185 2 112 -201 981\nKasum kapitaliosaluse meetodil kajastatavatest sidusettevõtetest 4\nKasum enne tulumaksu 5 666\nTulumaks -1 310\nAruandeperioodi kasum 4 356 5 593 8 418 5 702\nEmaettevõte omanike osa 3 962 5 383 7 657 5 434\nMittekontrolliva osaluse osa 394 210 761 268\nKasum aktsia kohta emaettevõtte omanike osast kasumis, nii tava kui lahustatud (eurodes) 7 0,11\nKursierinevused, välismaiste ettevõtete osa 877 -4 807\nEmaettevõte omanike osa 742 -4 428 125 -3 002\nMittekontrolliva osaluse osa 135 -379 80 -313\nPerioodi koondkasum/-kahjum kokku 5 233 786 8 623 2 387\nEmaettevõte omanike osa 4 704 955 7 782 2 432\nMittekontrolliva osaluse osa 529 -169 841 -45\ntuhandetes eurodes 6 kuud 2018 6 kuud 2017\nPerioodi kasum 8 418 5 702\nPõhivara amortisatsioon 790 972\nKasum kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringutest -12 -12\n(Kasum)/kahjum materiaalse põhivara müügist 22 -10\nFinantstulud ja -kulud kokku 201 -981\nEbatõenäoliselt laekuvate arvete provisjon 1 0\nPikaajaliste hüvitiste eraldis 1 0\nTulumaksu kulu 2 413 2 413\nVarude muutus -950 473\nÄritegevusega seotud nõuete ja ettemaksete muutus -1 078 -459\nÄritegevusega seotud kohustuste ja ettemaksete muutus -943 -1 269\nMakstud tulumaks -914 -2 113\nKokku rahavood äritegevusest 7 949 4 716\nSaadud intressid 19 81\nSaadud dividendid 1 1\nMateriaalse põhivara müük 8 40\nMateriaalse põhivara soetus -373 -412\nImmateriaalse põhivara soetus -75 -39\nKokku rahavood investeerimistegevusest -420 -329\nVäljamakstud dividendid -11 185 -947\nOmaaktsiate tagasiostud 0 -1 522\nKokku rahavood finantseerimistegevusest -11 185 -2 469\nRaha ja raha ekvivalentide muutus -3 656 1 918\nRaha ja raha ekvivalendid perioodi alguses 21 230 22 303\nValuutakursi muutuste mõju rahale 11 712\nRaha ja raha ekvivalendid perioodi lõpus 17 585 24 933\nSFG II kvartali ja 6 kuu 2018 vahearuanne\nSFG II kvartali ja 6 kuu 2018 vahearuanne.pdf


Kirjanik maeti 66 aastat pärast surma | Õhtuleht\nKirjanik maeti 66 aastat pärast surma (4)\nAllar Viivik , 8. juuni 2005, 00:00\nRÄNDURMEES: Tori vallast pärit kirjanik Andres Saal jõudis elada Eestis, Saksamaal, Indoneesias Jaava saarel ning Ameerikas. Ta suri Hollywoodis ning tuhk saadeti 1931. aastal Eestisse. Ometi maeti ta Tori kalmistule alles 1997. aasta augustis.\nEhkki Eesti kirjanik Andres Saal suri 1931. aastal Hollywoodis, leidis ta Tori kalmistul rahu alles 66 aastat hiljem. «Ilmselt pikimalt matmist oodanud eestlane,» ütleb kuulsuste lahkumisest raamatu kirjutanud Andres Pulver.\n«Surm on alati traagiline. Olgu ta loomulik või vägivaldne,» räägib Virumaa Teatajas töötav Andres Pulver, kes paar aastat tagasi hakkas koguma materjali ülemaailmsete ning Eesti kuulsuste surmadest.\nJärgmisel aastal ilmub tema raamat, kus võib lugeda umbes 300 kuulsuse surmast, kirjastuses Tänapäev. Raamatus on ka paarikümne eestlase lood. «Põhiliselt 19.–20. sajandi alguse kultuurirahvas: Juhan Liiv, Lydia Koidula, Peeter Süda, Friedrich Kreutzwald, Carl Robert Jakobson, Suve Jaan jt.» räägib Pulver. Hilisemat aega esindavad näiteks August Mälk, Nikolai Karotamm ning Hugo Raudsepp.\nÜks värvikaima saatusega on kirjanik Andres Saal. Paljuski sarnaneb ta postuumne seiklus Põhjasõjas Vene poolt Narva lahingus üle jooksnud hertsog de Croyga. Surnud šotlane viidi 18. sajandi alguses Niguliste kiriku keldrisse, kus põrm mumifitseerus. Rohkem kui sajand hiljem aga «leiti» muumia keldrist ning hakati rahvale raha eest näitama. 1879. maeti ta lõpuks maha.\nJäi maavärinas pimedaks\n1861. aastal Toris sündinud Andres Saali elukäik oli kirju. Jutustused «Aita», «Vambola» ning «Leili» kirjutanud Saal lahkus Eestist 19. sajandi lõpus. Esmalt oli Saksamaal ja elas hiljem Indoneesias Jaaval, töötas trükkali ja Hollandi armee fotograafina. «1920. aastal jäi pensionile ja kolis elama Ameerikasse, Californiasse,» teab Pulver. 1923. aastal pääses Saal imekombel Tokio maavärinast. Kuna hotelli jaoks ei olnud raha, ööbis mees laevakajutis, mis ta päästis. Pärast maavärinat oli Tokio laustulekahjudes. Saali niigi haiged ja nõrgad silmad ei pidanud vastu: ere valgus jättis kirjamehe peaaegu pimedaks. Saal suri 1931 Californias Hollywoodis ajurabandusse. Tema viimased sõnad olid: «Lähemale Sulle, mu Jumal!»\nTuhaurnist ei hoolinud keegi\nKuna kirjamees oli soovinud oma põrmu põletamist ja tuha Eestisse saatmist, seda 1931. aastal tehtigi. Postiga saabunud tuhaurni hoiti Tartus, Eesti Kirjanduse Seltsis. Veidi aega hiljem viidi Saali säilmed Eesti Rahva Muuseumisse. Teise maailmasõja ajaks oli urn juba Tartu Maarja kirikus. «Venelaste pommirünnakus 1941. aastal süttis pühakoda ning põles varemeteks,» ütleb Pulver. Koos kirikuga purunes ka Saali urn. Hiljem korjasid kirjandusmuuseumi töötajad tükid ja tuha kokku. Siiani on aga selgusetu, kas leiti kirjamehe säilmed või sattus urni ka põlenud palkide tuhka.\nOmeti ei leidnud kirjanik ka pärast sõja lõppu rahu. Saali põrmu hoiti kirjandusmuuseumi keldris plekk-karbis kuni 1997. aasta suveni. Siis otsustasid torilased ning sugulased ta lõpuks kohalikule kalmistule, perekonnaplatsile matta. Miks matmisega nii kaua viivitati?\n«Ma kirjutasin mitu korda ning juhtisin Saali põrmu asukohale juba tükk aega tagasi tähelepanu. Aga ei midagi. Ta oli unustatud mees. Omal ajal korjati tema luud kokku ja pandi muuseumi paremaid aegu ootama. Siiani ootasid,» tsiteerib Andres Pulver professor Olaf-Mihkel Klaasseni sõnu.\nJuhan Liiv suri tiisikusse\nKirjanik Juhan Liiv oli elu viimased aastakümned vaimuhaige. Ta arvas, et on Poola kuningas ning Aleksander II poeg. Liiv üritas ka korduvalt Poola, oma maa ja rahva juurde minna – istus jänesena rongidele, kuid visati pidevalt vagunitest välja. 1913. aasta alguses tõsteti ta järjekordselt rongilt maha. 49aastane mees magas kergete riietega pakasega heinakuhjas ning ta tiisikus süvenes. Liiv suri 1913. novembris vallavaesena.\nKarotamm maeti poolsalaja\nENSV eksparteijuht Nikolai Karotamm suri 1969. aasta sügisel Moskvas. Tema põrm tuhastati ning abikaasa Alma kolis varsti pärast seda Tallinna. Kuid toonased võimumehed eesotsas Johannes Käbiniga ei lubanud Karotamme urni maha matta. Seda tehti alles 1971. aastal poolsalaja Tallinna Metsakalmistul.\nKreutzwaldile vaikne matus\nFriedrich Reinhold Kreutzwald maeti ta enda soovil salaja, enne kui ajalehes ilmus surmateade. Ta oli tagasihoidlik. Suri 13. augustil 1882 ja maeti 17. augustil Tartu Raadi kalmistule vaid perekonna juuresolekul.\nKülm vann tappis Jakobsoni?\nÄrkamisaja suurkuju Carl-Robert Jakobsoni surmaga 1882. aasta märtsis on Andres Pulveri sõnul lood segased. «Ametlike kirjade järgi oli tal tüüfus ja kopsupõletik. Kuid lehed süüdistasid omal ajal arste, kes ta saatuse hooleks jätsid ning 40aastaselt surra lasid,» räägib Pulver. Viljandimaa tohtrid tulid küll pärast surma kokku ning tunnistasid raviarsti tegevuse õigeks. «Ometi oli ta Jakobsonile määranud külma vanni. See võis ta surma kiirendada.»\nSuve Jaan hüppas ahju\nKirjanik Jakob Martin Sommer (Suve Jaan) kannatas viimastel eluaastatel vaimuhaiguse all. 1897. sattus ta Tallinna psühhoneuroloogiahaiglasse ravile. Ühel päeval hüppas haige mees haigla pesuköögi suurde ahju ning põles tuhaks.\n. 8. juuni 2005, 19:00\n...eks need grafomaanid kipuvad peast napakad olema-eriti siis,kui suurusehullustus hakkab peale käima.Jääb ainult loota,et tänapäeva Mutid ennast surnuks joovad,Kenderid lollusehoos ahju hüppavad ja Murutarid ennast hingetuks kepivad-saavad kah ometi kuulsaks...\nYes! 8. juuni 2005, 13:18\nSaal fotograafina oli ikka midagi, kirjanikuna...?


Mäng Delicious Emily Home Sweet Home online. Mängi tasuta\nMängud Online Loogika mängud Mängud lastele Mängud Tüdrukud Osavusmängud strateegia mängud Teenus Äri Cooking Kohvik Majandus- simulatsioon Puuteekraan Html5\nTere tulemast mängu Delicious Emily Home Sweet Home, kus te vastate vanad sõbrad jälle, Emily. Ilu pikka aega tegutsenud, töötas ta mitu aastat erinevate institutsioonide teenistuses ja juhtimise kohvik erinevaid kööke. Ajal Emily karjäär laulis povstvrechat kallimale, abielluda ja sündis laps Paige. Noor ema ei lõpe töö ühendab laste ja töö. Ta kogemusi ja avas oma kohviku, kuid ta kaotas ebaõnne - puhkes tulekahju ja hoone langes lagunev. Aga kangelanna ei alandanud ninadega - see ei ole tema stiil ja avas kohviku vabas õhus, et teenida raha remonti. Aitame ettevõtlikud ja otstarbeka tüdruk mängu Delicious Emily Home Sweet Home. Võtke online ja teenida neid kiiresti, see sõltub suurusest otsa. Järk-järgult, pere Emily osaleb aidata puhastamine, isegi väike tütar saab kaasa kogunemine denezhek kohta detuning uue kohviku. Järk-järgult, iga päev erinevaid toite ja muid kaupu kasvab, proovige osavalt ja kiiresti täita tellimusi, et teenida kolm kuldset tähte. On saadud raha saab alustada remondi ja samal ajal parandada praegust töötingimusi ja oskusi kangelanna. Mäng Delicious Emily Home Sweet Home on erinev selge värvilisi pilte ja huvitavaid lugusid, sa ei ole lihtsalt meeletult kohaldatakse valmistoite, palju huvitavam teha tööd, kui teatud eesmärke ootuses edasi, nad järk-järgult käivitada ja te aitavad seda saavutada. Mängi iga devayse: arvuti, tablett, nutitelefon. Fännid simulatsiooni ja majanduspoliitika on hea meel uue mänguasja see kohtumine on eriti tore, sest peategelane, sa tead juba pikka aega ja jätkub ootab oma seiklus. Teie ootused on täidetud, mäng on väga lahe, siis on raske rebend ise eemale.


Andi Meister tahaks käia Estonia vrakis - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nAndi Meister tahaks käia Estonia vrakis\n20. mai 1997, 0:00\nMa ei saa aru, miks me peaksime arvama, et laeval nimega Estonia ei toiminud loodusseadused ja põhjustes oli midagi väga müstilist.\nMerel on niivõrd tihe konkurents, et kui laevaga midagi juhtub, varjatakse seda nagu suudetakse. Seetõttu levib informatsioon äparduste kohta halvasti.\nEstonia hukku uuriva rahvusvahelise komisjoni endine esimees Andi Meister ilmutab sel kevadel raamatu Estonia hukust ja selle uurimisest. Raamatu kirjastab BNSi kirjastus.\nMind tegi rahutuks õnnetuse algus ja seda puht matemaatilistel põhjustel. Lühikest aega kestnud õnnetus ei saa mahtuda varase alguse ja hilise lõpu vahele.\nEstonia hukku uuriva\nendine esimees Andi Meister\nMiks te otsustasite kirjutada raamatu, kui ilmub ametlik versioon, mille väljatöötamisel olete ka ise osalenud?\nMa ei kavatsenud algul üldse midagi kirjutada, aga ma olen enda tarbeks algusest peale teinud põhjalikke märkmeid. Need märkmed puudutavad tööd komisjoni istungitel ja seoseid ning arvamusi, mis selle töö käigus tekkisid. Inimene on surelik ja nii mul tuligi mõte, et miks ma peaksin need tähelepanekud enda teada jätma.\nKui suures mahus raamat ilmub?\nTihedas kirjas on käsikirjal praegu 180 lehekülge, aga trükitakse ta hõredamalt ja koos skeemidega, nii et raamat tuleb kokkuvõttes üsna paks.\nMis puutub teksti kooskõlastamisse, siis komisjoni esimehele Uno Laurile näiteks olen rääkinud, et temast kirjutan, aga teksti pole talle ega ka teistele näidanud.\nOn arvatud, nagu oleks ilmuv raamat teie sulest justnagu alternatiivne aruanne enamvähem samal ajal ilmuvale ametlikule tekstile.\nKindlasti pole see seda.\nAruanne on faktoloogia. Minu raamatus on ka isiklikud seisukohad ja mõtted, mis mind rahutuks tegid, nii et selle töö ette võtsin.\nMis teid õigupoolest rahutuks tegi?\nMind tegi rahutuks õnnetuse algus ja seda puht matemaatilistel põhjustel. Lühikest aega kestnud õnnetus ei saa mahtuda varase alguse ja hilise lõpu vahele. Tegin võrdleva tabeli tunnistustest, millal miski ühe või teise tunnistaja arvates toimus. Seni kuni seda polnud, olid tunnistuste vahel suured käärid.\nKas tabelist selgub teine tulemus kui komisjonil kirjas?\nEi, komisjoni arvamus on praegu korrektne. Ma üldse arvan, et selle komisjoni tööst tuleb lugu pidada.\nKomisjoni liikme Börje Stenströmi kirjavahetuses Estonia ehitanud Meyeri laevatehastega on laeva konstruktsiooni puudutavate probleemide suhtes tehasele lubatud võimalikult leebet ja üldist sõnastust. Kahetsusväärsel kombel ei saa nende kirjade kohta pärida temalt eneselt, sest ta suri mõne kuu eest. Milline on teie seisukoht, kas Stenström pakkus tehasele tehingut, nagu Rootsi ajakirjanduses väidetakse?\nRaske öelda. Stenström oli oma kasvatuselt ja olemuselt ülimalt delikaatne inimene. Tema stiil nii kõnes kui kirjas oligi vabandavat laadi. Tundus, et tal oli kuidagi piinlik, et ta kedagi tülitab jne.\nKuna ta oli laevainsener, volitas komisjon just teda tehasega asju ajama ja selgitama kõike laeva ehitusse puutuvat. Tema saadetud fakse me näha ei nõudnud. Säärases komisjonis ei saa ilma usalduseta tööd teha, muidu muutub õhkkond võimatuks. Kokkuvõttes: me nägime ainult kirjavahetuse seda osa, mis tehastest vastu saadeti.\nKas te tõesti usute, et Stenströmi arutluse, kus ta ütles, et konstruktsiooniviga ei käsitleta aruandes põhjalikult, võib pidada viisakusavalduseks, millel pole juures tehingu maiku?\nMa pean seda küll selleks. Ma ei suuda kokkuleppesse uskuda.\nMilline on kõnealuse teema sõnastus aruandes, kui pehmelt või karmilt visiiri konstruktsiooni probleeme käsitletakse?\nAruandes on kõik nii nagu see asi on. Visiiri kohta käiva peatüki kirjutas küll Stenström, aga me arutasime selle komisjonis üksipulgi läbi. Pole olnud katsetki musta valgeks teha ja vastupidi. Sellega asjaga tegelesid nii mitmed inimesed, et mingit moodi mõjutamine oleks olnud tajutav. Tõsi küll, kuna Börje valdas kõike seda tehnilist sõnavara teistest paremini, siis sõnastas asju põhiliselt tema.\nUsutavasti ei esita te oma peatselt ilmuvas raamatus alternatiivset versiooni Estonia huku kohta.\nKindlasti mitte. Ma ei saa aru, miks me peaksime arvama, et laeval nimega Estonia ei toiminud loodusseadused ja põhjustes oli midagi väga müstilist. Estonia oli laev, mille sarnastel oli visiiridega olnud varemgi analoogilisi probleeme. Estonia sõsarlaev Diana II pääses üle noatera.\nMina olen insener ja fakt on mulle kõige tähtsam. Ärakukkunud ja merepõhjast ülestõstatud visiir Hanko laevatehases on fakt, mida ei saa muuta kellegi arvamus.\nKui on mõni teooria, mis tõestab, et visiir kukkus ära mingil muul põhjusel kui aruandes selgitatakse, peab ta seda ikkagi väga veenvalt tõestama.\nEstonia visiiriga juhtunud õnnetus oli üks pikast visiiridega juhtunud äparduste reast, millest teised on lihtsalt läinud õnnelikumalt ja me ei teagi nendest. Põhjus on selles, et merel on niivõrd tihe konkurents, et kui laevaga midagi juhtub, varjatakse seda nagu suudetakse. Seetõttu levib informatsioon äparduste kohta halvasti.\nMina vaatlen oma raamatus Estonia õnnetuse juures kolme aspekti: kõigepealt tehnika tragöödia.Terve tehnika areng on ju olnud vigadest õppimine.\nTeiseks oli juhtunu väga suur inimlik tragöödia nii neile, kes pääsesid kui neile, kes ei pääsenud. Inimesed olid väga vaprad. Seda on kuulda kasvõi mayday lindilt.\nKolmas on kõik see, mis asja ümber hiljem toimunud on. Kirjutised, erinevad versioonid, tõenäosus, miks mõni asi lihtsalt võimalik ei ole. Neist kõigest kolmest asjast ma kirjutan.\nKas puudutate raamatus ka ohvrite ja nende omaste probleeme?\nMitte eriti. Komisjoni ees käisid põhiliselt meremehed tunnistusi andmas, nemad said toimuvast kõige paremini aru. Olen küll ka lähedastega kokku puutunud, rohkem ühe ohvri abikaasaga. Üldiselt pole omaksed ise minu poole pöördunud. Ja mis ma neile ütleksingi?\nMa arvan, et kui mul oma raamatuga õnnestub midagi tõestada, taastada kellegi au, siis ma olen midagi ära teinud.\nIlmselt on teilgi palju vastamata küsimusi. Kui teil oleks võimalus minna Estonia vrakki, kas te sooviksite seda?\nSee on mu kõige suurem soov. Tahaksin käia laeval mõnes kindlas kohas ja ma teaksin, mida ma sealt vaataksin.\nEnt ma saan aru, et vrakk on 70-80 meetri sügavusel ja et inimene, kes on ujunud ainult basseinis, sinna ei pääse. Mina oma kõrge eaga vaevalt seda käiku ja isegi vastavat eeltreeningut vastu peaksin.\nMida te laeval täpselt näha tahate?\nMa vaataksin seal ringi.\nMiks tuukrid 1994. aasta detsembris vrakis käies nii pealiskaudsed olid, et isegi kaptenisillal leitud surnukehi ei identifitseerinud?\nMiks te arvate, et ei identifitseerinud?\nSee, mida nägi tuuker, seda nägi ka kaamerasilm üleval laevas ja inimesed monitori taga. Mina ei usu, et ülal laevas pildi teravus maha keerati, kui tuukrid all komandosillal ringi liikusid.\nOn selge, et tuukrid täitsid tellimust ja tegid, mis kästi. Õnnetuse põhjusi uurival komisjonil ei olnud eelnevalt põhjust arvata, et veealuseid uuringuid põhjalikult ei tehta. Sel pinnal läks komisjoni koosolekutel hiljem kõvaks ütlemiseks.\nIgas inimkoosluses on kaht liiki inimesi. Ühed on võimekamad ja andekamad, vajades järelduste tegemiseks vähem informatsiooni, teised on vähem andekad ja vähem võimekad ning vajavad otsuste ja järelduste tegemiseks informatsiooni palju rohkem. Mina kuulun kahtlemata teise gruppi.\nAga kogu see komandosilla ja sellega seonduva informatsiooni küsimus on tegelikult minu raamatu sõlmpunkte.\nKas see oli põhjus, miks lahkusite Estonia hukku uuriva komisjoni koosseisust?\nKa see. Põhiline põhjus oli, et mul hakkas kogu see asi tervise peale käima. Ma tahtsin elada natuke ka oma elu.\nSee kokku oli kohutav koorem, sest juba ministriamet ajal, kui iga päev oodati, et kõik peab eelmisest olema palju parem, oli raske. Lisaks siis ka Estonia õnnetuse uurimine, mis andis kokku topeltkoormuse. Ja minu valulävi ei ole just eriti kõrge.


Välispartnerid tegutsevad isemoodi - Äripäev\nVälispartnerid tegutsevad isemoodi\nLiina Vahemets 27. august 2001, 00:00\nKatused tulid liiga kõrgele ja norralased kaebasid kõikidesse instantsidesse. ?See on demokraatia,? ohkab Mateki tegevdirektor Ivo Kaasik, sest majade ehitus on seisnud juba poolteist aastat. Norralastel demokraatia töötab, nii et kui ikka kaevata, siis käib uurimine kuid või isegi aastaid, selgitab Kaasik.\nKuid mitte ainult norralased pole isemoodi. Igal rahvusel on eripärad ning mida kaugemal partnerriik Eestist asub, seda erinevamad on äritavad. Erinevusi oleks aga enne läbirääkimiste alustamist oluline teada.\nKui sakslaste kohta öeldi vanasti, et kõik on ordnung?is, siis Kaasiku arvates on see vaid legend. ?Tegelikult käituvad nad suurrahvana ja tunnevad end meiega võrreldes kõrgemal olevana,? ütleb Kaasik. Sakslastega äri ajanud ASi Ritsu juhataja Ants Randmaa möönab samuti, et esialgu võivad sakslased suhtuda üleolevalt, kuid kui mõistetakse, et tegemist on asjatundjaga, siis muutub suhtumine kiiresti. Sellest hoolimata hoiatab ka Randmaa, et sakslaste äridesse on petmise protsent lausa sisse programmeeritud ning lõpparve jätavad nad krooniliselt maksmata.\nKreenholmi Valduse ASi peadirektor Meelis Virkebau on mitme Saksa firmaga suheldes tähele pannud, et Eestis külas olles on sakslased nõus rääkima inglise keeles. Kui aga Eesti partnerid lähevad Saksamaale läbirääkimisi pidama ning laua ääres on kasvõi üks inimene, kes oskab saksa keelt, räägivad nad saksa keeles. ?See teeb aga olukorra väga ebamugavaks,? kirjeldab Virkebau.\nPoolakatele muutub vestlus ebamugavaks, kui nendega rääkida sakslastest, hoiatab ASi Makroflex tegevdirektor Sirje Aal. ?Kui tuleb juttu ajaloost, siis on mõni poolakas kohe otse öelnud, et nad kardavad sakslasi.? Poolakate puhul märgib Aal veel seda, et kuna nad ei oska eriti võõrkeeli, siis on soovitav läbirääkimistel tõlki kasutada. Aali kogemus näitab, et poolakad ei ole kuigi lojaalsed ning arvestada tuleb võimalusega, et ühel hetkel võivad nad kopeerida sinu toote, et seda ise tootma hakata. Lisaks võivad nad ära kasutada tõikasid, mis jäid selgeks rääkimata, öeldes, et aga te ju lubasite.\nBriti ärimehi võib usaldada ja nad eeldavad, et ka suulised lepped kehtivad, ütleb Briti saatkonna kaubandus- ja avalikkussuhete nõunik Neve Hõbemägi. ?See võib olla eestlasele üllatus, sest eestlane ikka ausõna peale kaupa välja ei saada.? Britte iseloomustab see, et nad on uute partnerite suhtes väga ettevaatlikud. Kui aga kontaktide kaudu on jää murtud, siis kiidetakse eestlasi väga ja ollakse üllatunud Eesti majanduslikust arengust. Enne tõsisemate ärisuhete loomist võtab britt alati vaevaks oma tulevase partneri tausta uurida ja pöördub info saamiseks enamasti saatkonna poole, ütleb Hõbemägi.\nPõhjanaabrite soomlastega on Ants Randmaal nii meeldivaid kui ka ebameeldivaid kogemusi. Randmaa meenutab, kuidas ASiga Ritsu tahtsid äri teha soomlased, kes Eestisse jõudes soovisid vaid naisi ja sauna ning hommikuks olid unustanud, miks nad Eestisse sõitsid.\nHoopis isesuguselt käitusid aga ärikohumisel jaapanlased, kes olid kogu kohtumise äärmiselt reserveeritud. ?Lõunarahvastel näed emotsioonidest ära, kus suunas rääkida, aga jaapanlased ei reeda, kas jutt läheb õiges suunas,? selgitab Randmaa, miks jaapanlastega on keerulisem suhelda.\nEestlase jaoks on ebaharilik suhelda ka türklastega, kes võtavad sind kui pereliiget. Seetõttu tuleb läbirääkimisteks piisavalt aega varuda, sest suur osa ajast kulub meelelahutusüritustele ja perekondlikele õhtusöökidele, ütleb Sirje Aal, kellel on tulnud tegemist teha Türgi juutidega. Neile ei meeldi sõlmida kirjalikke lepinguid ning seetõttu võivad nad lepingu nõudmist võtta isegi solvanguna. Kui aga mõne teema kohta öelda, et see on võimalik, võtavad türklased seda kohe lubadusena.\nEesti Telekomi juhatuse esimees Jaan Männik, kes on oma karjääri jooksul töötanud Jaapanis, Kanadas, Itaalias, Jugoslaavias ja mujal, ütleb, et eurooplasel on kõige keerulisem ajada äri araabia kultuuris. Raskeks teeb asjaajamise see, et araablane ei tee äri mitte ühe organisatsiooni või ettevõttega, vaid konkreetse isikuga. ?See kultuur kasvatab väga tugevad isiksused ja kui nendega asju ajada, siis on see päris raske,? ütleb poolteist aastat Saudi-Araabias elanud Männik.\nLeedulastes on sees nõukogudeaegne mõtteviis, et teine inimene tuleb sind kindlasti petma, selgitab Alcatel Balticsi müügijuht Asse Hang, miks on raske leedulaste usaldust võita. ?Kui lätlastega saab paari kohtumise järel asja joonele, siis Leedus võib see aega võtta pool aastat või rohkemgi.? Hang ütleb, et nii nagu lätlased asuvad meile geograafiliselt lähemal, nii on tunduvalt lihtsam nendega ka äri ajada, sest usaldus tuleb kiiremini. Hang soovitab oma projektidel pidevalt silma peal hoida nii Lätis kui ka Leedus, sest vastasel juhul võivad asjad tegemata jääda.\nKa prantslaste töö soovitab Hang üle kontrollida, sest muidu on nii, et kui sina puhkusele lähed, siis läheb ka sinu projekt puhkusele, selgitab ta prantslaste töömeetodeid. Kiirematel aegadel on Hang pidanud Prantsusmaale võtma vähemalt kümme kõnet päevas, et kõik sujuks. Hangi sõnul on Prantsusmaal kõige tähtsam tunda õigeid inimesi, sest kuigi kontaktid tekivad kiiresti, võib asi seisma jääda, kui õigel ajal õigete inimestega ei räägi. Lisaks tuleb arvestada ka sellega, et prantslased ei pea kellaaegadest kinni ning tavaline on see, et kohtumisele jõutakse pool tundi kokkulepitust hiljem.\nRootslased on väga kompromissialtid ja kollektivistlikud, mistõttu võtab otsuste tegemine neil tunduvalt kauem aega kui eestlastel, ütleb Rootsi kaubanduskoja tegevdirektor Toomas Käbin. Eestlaste ja rootslaste erinevust näeb Käbin selles, et kui kohtudes väliskülalisega küsib rootslane esmalt, kuidas reis läks, siis eestlane on tunduvalt pragmaatilisem ja asuks kohe teema kallale. Rootslasi üllatab eestlaste juures ka see, et enamik meie juhte on Rootsi juhtidest poole nooremad, kuid kui rootslased näevad, et tegemist on spetsialistidega, siis kõhklused kaovad, ütleb Käbin.\nAnts Randmaa ütleb, et rootslased talle üldse ei sümpatiseeri, sest nad peavad oma riiki maailma tähtsaimaks ega pea naaberrahvastest lugu. ?Nad on ülbed ja üleolevad ning mõtlevad endast liiga palju,? ütleb Randmaa. Ka OÜ Matek on rootslaste käest petta saanud ja seetõttu soovitab Mateki tegevdirektor Ivo Kaasik nendega konservatiivne olla ning iga tehing garantiidega kinnitada. Muidu võib juhtuda nii nagu Matekiga, et ülejäänu maksid rootslased ära, aga 20, mis oli pangagarantiita, jäeti maksmata.


VÕTMED JAAN RUUSI JUURDE | teater. muusika. kino.\nOn levinud arvamus, et biograafia või portreeloogi kirjutamiseks on vaja võtit või muukrauda, mis avaks inimese olemuse kogu loomingu taustal. Otsekui oleks isiksus mingi seif, mille uksest on vaja vaid sisse pääseda ja siis ta ongi oma hiilguses ja viletsuses avanenud, publiku ette kistud, dekonstrueeritud.\nTänavusügisese juubilari Jaan Ruusi üle juureldes jõudsin aga järeldusele, et tema seifiuks on näha tahtjatele lahti, selle taga aga hulk igasuguseid lukustatud laekaid, kuhu omakorda palju võtmeid. Ta justkui pakuks teatraalselt oma alastioleku võimalust, kuid tegelik lahtikoorimine võib kujuneda üpris üle jõu käivaks ettevõtmiseks. Ruusi puhul võiks kujundina kasutada ka kihilise ja ninnalööva sibula metafoori, aga see on kulunud klišee. Kolmas võimalus on see, et Jaan Ruus on meie kaunite kunstide ja ühiselu väljal universaalne intellektuaalne trikster, loova innuga mänglev mees, kes ei tahagi eriti midagi oma olemusest varjata, vaid interaktiivses elukunstis igasuguste inimestega kontaktis olla, kõikses loovuse hoovuses kollektiivselt kümmelda. Sest Ruusi on alati huvitanud teema „mina ja maailm”, inimene suures plaanis, ilma ja inimese vahekord, teda kannab uudishimu kõige ümbritseva vastu. „Mind on huvitanud ühiskond kui suhete kogum,” kinnitas Jaan Ruus juba kakskümmend viis aastat tagasi siinsamas ajakirjas.\nNoore mehe valikud\nKooliõpetaja peres 23. novembril 1938. aastal sündinud ja sugulaste sõnul juba kolmeaastasena piiblit lugenud Jaanile on tagantjärele tundunud, et ta on oma isa ja ema õige laps. Isa Aarne Ruus oli maapidudel hinnatud akordionimängija, lõpetas 1941. aastal Teatriinstituudi, töötas Noorsooteatris ja Draamateatris näitlejana, tegi sutsakaid Estonia etendustes, dubleeris öiti raadios pealelugejana. Peres liikus palju teatraalseid tüüpe, Helmut Vaag ja Olev Eskola käisid tihti Ruuside juures, kaheteistkümnene Jaan istus esimest korda Kuku klubis koos noore Voldemar Panso ja noore Kaljo Kiisaga. Pole mingi ime, et etenduskunsti pisik verisulis hakkajale sisse jäi. „Olen õppinud nägema elus teaterlikkust, vaatlema sugestiivseid detaile,” on Ruus endas leidnud ning küllap just neist sugestiivsete detailide kogumist on oluliselt pärit ka see kriitikule ülitähtis maitse — raisakotkalik haistmismeel, et aru saada, mis on hea kunst, mis on halb kunst ja mis ei ole kunst. Muidugi on seda äratundmist korrigeeritud ühiskondliku eetikatundega.\nJaan Ruus on öelnud, et talle on alati meeldinud teater, kino ja ajakirjandus. Tema üheks eesmärgiks kriitikuna on see, et lugev publik tuleks selle peale, mille peale ta muidu poleks tulnud. Ise hindab ta ka teiste juures neid ideid, mille peale ta ise poleks tulnud.\nKeskkooli lõpetamise järel mõtles noor Ruus, kas minna Moskvasse kino õppima või Tartusse ajakirjandust omandama või hoopis hakata tudeerima juurat, mis oli juba siis abstraktne universaalala. Talle tundus, et juura on liiga võimulähedane, ajakirjandus enam-vähem samasugune ning Moskva on kaugel ja venekeelne. Kuidagi ootamatult valis ta hoopis majanduse, mis tundus midagi konkreetset.\nRock’n’roll ja Alliksaare sõim\nHruštšovi sula ajal Tartus majandust õppides oli haigete kopsudega Ruus sõjalisest vabastatud, aga tundis huvi kirsasaabaste ja püssirohu lõhna vastu. Ta käis kaks aastat uudishimust sõjalist kuulamas, kuni ükskord tekkis tema puudumise pärast skandaal, mille järel võis lehvitada „valget piletit” ja ütelda: „Ma ei pea teie juures siin üldse käimagi!” Ruus on seda aega meenutanud: „Tartus tegutses juba siis filmiklubi, rock’n’roll oli küll keelatud — isegi nii, et visati ülikoolist välja, kui neiud selle tantsu ajal jalgu liiga kõrgele tõstsid. Aga me kõik tantsisime ja välja visati üksikud.”\nJaan Ruus mäletab sest ajast Paul-Eerik Rummot, Aigar Vahemetsa, Peet Leppikut. Peeti üks äge koosolek-diskussioon nigelavõitu mängufilmi „Perekond Männard” (1960) teemal Vanemuise ringauditooriumis, kus tagumisest reast tõusis äkki püsti Artur Alliksaar ning sõimas filmi otsast lõpuni läbi ja lahkus uksi paugutades. Tagantjärele tundub Ruusile, et punaste ajal oli kino üks väheseid võimalusi vaadata kaugemale ja sügavamale maailma.\nMajandusüliõpilane Ruus suhtles aktiivselt üks kursus eespool õppivate filoloogide ja ajakirjanikega, see side stimuleeris tulekut ajakirjandusse. Ka oma tulevase abikaasaga, praegu pedagoogikateaduste doktori Viive Ruusiga tutvus Jaan ülikooli päevil. Tänaseks on nad üle viiekümne aasta rahulikult ja teineteist mõistvalt koos elanud.\nSula ajal oli Jaan Ruusi hea sõber Andres Vihalemm „nii täis, et ei jõudnud enam üle oma habeme sülitada, ja ütles, kuule Jaan, tee see raadiosaade ära”. Sealt kaugelt 1960. aastate algusest see Ruusi ajakirjanikutee pihta hakkaski. Noor Ruus sai tööd Eesti Raadio noorte- ja meelelahutussaadetes.\nÜhes lõunalauas on Ruus meenutanud: „See oli võrdlemisi ilus aeg. Kui Peedu Ojamaa pakkus ootamatult tööd Tallinnfilmi, läksingi 1960. aastal dokfilmide toimetajaks. Toimetuses töötasid Peedu Ojamaa, Leo Ilves, Peep Puks ja Valdeko Tobro.” Kogu aeg filmile mõelnud Ruus nägi selles ootamatut võimalust, ta alustas toimetajana, liikus kogu aeg edasi, kirjutas, toimetas, süvendas oma filmikriitilist ja -teoreetilist baasi. Jaan Ruusi esimene filmiartikkel ilmus Tallinnfilmis töötamise päevil. „Tallinnfilm oli venelik asutus, kuid kunstiviha oli mus niisama püha kui kunstivaimustus.” Artikli pealkiri oli „Teine kivi seisvasse vette”, kuna Valdeko Tobro oli enne seda Õhtulehes avaldanud artikli „Kivi seisvasse vette”.\nKivid kaudselt oma kapsaaeda ei kukkunudki. „Tallinnfilm oli niivõrd sumbuurne ja identiteeditu asutus, et direktsioon ei julgenud või ei riskinud etteheiteid teha isegi neile, kes olid leivakirjas samas asutuses. Tallinnfilm oli sel ajal eesti kultuuris üks lemmikpeksupoiss, käibis üleüldine arvamus, et stuudiot peab otsustavalt muutma,” kommenteeris Ruus 1960-ndate stuudio õhkkonda tagantjärele aastal 1996.\nJaan Ruus kasvas filmikriitikuks koos ajaga, juba punaste ajal nimetas ta end filmiajakirjanikuks, kellena läks ta kirja ka teatmeteostesse. Ta on öelnud, et kriitik on üks kummaline amet või seisus. Palju on häid operaatoreid ja režissööre, hoopis vähem filmikriitikuid. Võrreldes loomariigiga on kriitik raisakotkas, kellel on looduses väga oluline sanitari roll, et kõik jäänused hävitada ja laibaleha peale kohe kiiresti kohale lennata. Nii võibki filmikunsti võrrelda algupärase loodusmaastikuga, mille ideaali loob kriitik oma puhastava tegevusega või kõrgustes lenneldes, ka nokkimata oma olemasolu näidates.\nKultuuripoliitik võimu ja raha lähedal\nJaan Ruus on toonitanud, et kriitik on mingil määral alati olnud kultuuripoliitik. Vanasti ei saanud filmist avameelselt kirjutada, kuna võim võis seda ideoloogilisest seisukohast oma süsteemi suhtes kriitikana võtta. Näiteks ei saanud avalikult öelda, et selles Andres Söödi filmis seisab kirik väga õiges plaanis, sest võim võis siis kiriku sealt lindilt välja lõigata. Ruus: „Kino oli punaste ajal lähedal korraga nii võimule kui rahale. See tekitas väga paljusid lisapingeid.” (1996)\nTMKs on Ruus 1988. aasta sügisel öelnud: „Meie film on olnud liiga lähedal võimule ja rahale, ja sagedasti pole seepärast kunsti.”\nToimetaja oli tööl selleks, et juhtida tähelepanu režissööri ideoloogilistele eksimustele, ta oli nõukogude tavade järgi justkui politruk armees. Tallinnfilmi toimetajad seda rolli ei täitnud, tähtsam oli anda filmiloojatele tagasisidet, et oma ideid ja suundumusi kontrollida, ükskõik, kas see oli siis toimetaja, oma naine või sõber. Kriitik oli see kõige viimane, sest tema reageeris juba valmis teostele. Tallinnfilmi toimetajad polnud prokurörid, vaid advokaadid. 1960. aastatel tuli Tallinnfilmi tööle toimetajana ka Lennart Meri, kelle 1968. aastal avaldatud artikkel filmikunstist kui suurest üksiklasest muutus krestomaatiliseks, mida arutas pool eesti rahvast.\n„Sirp ja Vasar kirjutas rohkemast kui lüpsiliitritest või metallitonnidest, kunst pakkus suuremaid vabadusi. Lennart Meri oluliseks teeneks tuleb pidada, et ta püüdis Tallinnfilmi liita eesti kultuuriga. Toimetajana, nagu Mats Traat ja Arvo Valton, tõi Lennart Meri Tallinnfilmi uut vaimsust. Meri roll eesti filmikunstis, nagu Traadi ja Valtoni roll, on selline viljastaja isa roll,” resümeeris Ruus aastal 1996.\nGoebbels, Trotski ja toimetamine\n1970. aastate alguseks jõudis Brežnevi filmifüürerite pähe teadmine, et televisioon on sama suur ideoloogiline relv nagu kinogi, millega suunata massi ideoloogilist teadvust. Lauset „kino on propagandavahenditest kõige tähtsam”, kinnitas omal ajal ka Goebbelsi suu ja vaevalt, et ta Leninit tsiteeris. Sama on ütelnud ka Trotski oma raamatus „Trotski o kino”.\nMängufilmide kinnitamiseks oli tol ajal bürokraatias kokku 13 instantsi. „Dokumentaalfilmiga oli asi lihtsam — teatav arv ühikuid tuli Moskvas kinokomitees ära kinnitada, aga jäi reserv, mille arvel võis teha oma rahvuskultuuri puutuvaid linateoseid. Andres Sööt on seda teed pidi teinud mitu head filmi, mida Moskva poolt kunagi festivalidele ei saadetud,” seletas Ruus mulle aastal 1996.\nTa ise on kirjutanud diktoritekste ja dokfilmide stsenaariume, teinud paar filmi ka režissöörina, kuid Ruus ei tahtnud seda liini jätkata oma sõnul „andepuudusest”, mida ta õnneks ise olevat taibanud. Ruus: „Filmirežissööri ametikohale on üldse raske astuda, see amet on kummaline segu poeedist, veltveeblist, konferansjeest, matemaatikust ja kaupmehest.” (1988)\nPärast Tallinnfilmis toimetamist läks Jaan Ruus tööle Eesti Televisiooni dokumentaalfilmide peatoimetajaks. Seal oli võimalik nii töötada, et Moskva jaoks kanooniliste lintide kõrvalt sai teha üksikuid oma asju. „Õnneks oli propagandat teha tahtjaid nii palju, et võis asjade vahele neid ära peita. Andres Sööt oskas selles süsteemis leida tee, et ta linateoseid tsensuuri poolt ei kohitsetaks ja et ta enda vastu ei valetaks.”\n1977. aastal astus Jaan Ruus kommunistlikku parteisse, kuna sinna kuulumata oli raske säilitada stsenaariumide osakonna juhataja ametit. See oli küllalt teadlik samm, sest ta leidis, et ta ei ole nii andekas, et teha suuri filme režissöörina (tegi viis dokfilmi), kuid ka toimetaja ja kriitik on nõukogude võimu oludes vajalik kultuuripoliitik, kes saab kiiremini jaole nõukogude võimu mahakäimisele ja agooniale, mida oli juba siis näha. Ruus defineerib seda süsteemi kui militaar-asiaatlikku feodaalset riigikapitalismi. Selles filmipoliitika seltskonnas, kuhu Ruus oli tõusnud, oli komparteisse kuulumine kahjuks enesestmõistetav. Hiljem astus ta täpselt samas sõnastuses avaldusega „sest nii on kasulikum eesti rahvale” parteist välja.\nKaks sigimisel raamatut\nTegelikult oli Jaan Ruus oma sõnul kinost rohkem vaimustuses kui televisioonist, kuna kino ühendab aja ja ruumi, „kino on inimeste jaoks suurem maailma avastamine”. Sesse maailma mahuvad miljonid sekeldused ja ideed. „Paber armastab mind, see kuhjub ja mu kogus on kaks raamatut, mis sigivad. Kahjuks ma ei tea, mis raamatud need on. Ja ma olen Buridani eesel, kes kahe heinakuhja vahel nälga ei jää, kuigi tahan süüa mõlemast kuhjast ja kui võimalik, siis korraga,” seletas Ruus juba seitseteist aastat tagasi. Pärast seda on Jaan Ruus pälvinud küll Kultuurkapitali ja PÖFFi elutööpreemia, aga kummatigi on ta tehtud elutöö laiali mööda ajalehti ja ajakirju, heli- ja filmiarhiive. Vana väsimatu „raisakulli” elutöö on tehtud, aga kes küll jõuaks kokku korjata ja kaante vahele süstematiseerida need lugematud nokkimised, mis rohkem kui viiekümne aasta jooksul tehtud?!\nKuus-seitse aastat tagasi majandusbuumi harjal käis Ruus rahvusraamatukogu vahet ja kurtis otsekui munavalus kana, et tal on kaks miljonit tähemärki teksti, millega ei oska ise suurt midagi peale hakata. Kas avaldada kõik ühes röögatus tellises või teha ikka need kaks „sigimisel” olevat raamatut? Buridani eesli kaalumise lõpetas masu, õhus olnud avaldamistoetus jäi soiku ning nõnda jõudis autor Jaan Ruus tänasesse sügisesse, mil ilmus tema esimene kaantevahe „Eesti filmi täheatlas. Intervjuud eesti filmi-, teatri ja elukunstimeistritega”, milles hulk jutuajamisi meie etenduskultuuri korüfeedega. Niisiis parem pool muna kui tühi koor, seda enam, et teine munapoolik tõotab tulla tihkem ja raskem.\nEesti iseseisvuse taastamise paiku läks Jaan Ruus kui kutsumuselt ajakirjanik tööle Eesti Ekspressi. Varem oli ta toimetanud Eesti Raadios, Tallinnfilmis, Eesti Telefilmis, Sirbis ja Vasaras, Teater. Muusika. Kinos, jõudnud olla kinoliidus sekretär. Ekspressi toimetamise kõrvalt jõudis Ruus olla filmi sihtasutuse eel filmirahade ekspertkomisjoni esimees, lühikest aega kinoliidu esimees, mitut puhku filmiajakirjanike ühingu esimees, sõita mööda tähtsaid festivale, kuuluda Berliinis FIPRESCI žüriisse, ajada muud üheksat asja ning tulla ikka ja jälle tagasi lehe juurde. Praegugi töötab meie staažikaim filmikriitik ja -ajakirjanik Eesti Ekspressis. „Ma olen Eesti Ekspressis ülemkelner, kes peab telekanalite poolt iga nädal pealesunnitud menüüst välja valima publiku jaoks need õiged road. Žongleerin tuhandete pallidega, millest mõned õiged on vaja täpselt auku lüüa,” tunnistas Jaan Ruus mulle seitseteist aastat tagasi ja ju see kehtib praegugi.\nKuid juba kakskümmend viis aastat tagasi, oma esimese juubeli paiku, küsis Jaan Ruus: „Kas keegi on ka kuulnud „vanade vihaste meeste” rühmitusest?” Ja nüüd, kui tähistame meie filmiajakirjanduse suure vanamehe teist juubelit, on väga õige aeg seda vihaste vanameeste asja uuesti meelde tuletada ning järjepidevalt edasi tegutseda.\nPalju õnne, tervist ja raisakotka haistmismeelt!


873 postitust • Leht 57 koguhulgast 59 • 1 ... 54, 55, 56, 57, 58, 59\nPostitas pedastik 16.09.2017, 00:56\n2017/18 hooaja spordisari läheb praeguse seisuga käima 29. oktoobril (pühapäev!) Tallinnas, kui toimub Urmas Oljumi - Timo Tarve 100 küsimusega erimäng. Päris kindel veel pole, kas üksik või paarikas ja toimumiskoht peaks olema Männiku staadioni hoone. Nädal hiljem võõrustavad Toivo Kivimets - Matis Song Tartus tavakohasel moel (üksikmäng, põhiturniir + play-off). Samale kuupäevale sättisime veel teisegi spordikilva, mille eest vastutavad Valmar Põldpaju, Koit Kärssin, Holger Tamm ja ehk veel mõni vastutulelik inimene.\nMaavõistluse osas on sõelale jäänud hetkel PÜHAPÄEV, 3. detsember, toimumispaigaks kindlasti Tallinn, tuttav Silva ülikoolihoone ja ruum S-116. Soome küsimuste taga seisavad Mikko Alin + Ismo Lahtinen, kõneisikuks on aga Harri Piironen. Meie poolel koostab küsimusi ikka Tiit, kes muu\nKalender, esialgse seisuga:\nP, 29.10. Spordikilb, P, Tallinn, Männiku staadion, Oljum, Tarve\nL, 04.11. Spordikilb, Ü, Tartu, Song, Kivimets\nL, 04.11. Spordikilb, P, Tartu, Põldpaju, Kärssin, Tamm, Viikmaa & Co\nP, 03.12. Eesti-Soome maavõistlus, võistkondlik, Tallinn, Naarits, Alin, Lahtinen, Piironen\nL, 06.01. Spordikilb, Ü või P, Pärnu, Allik - EI TOIMU!\nL, 03.02. Spordikilb, Ü, Tartu, spordimuuseum\nL, 03.03. Spordikilb, Ü või P, Tallinn (?), Tõnisson-Leiten\nL, 03.03. Spordikilb, Ü või P, Tallinn (?), Habal-Põder-Vahter\nL, 07.04. Spordikilb, Ü, Rakvere, Pulver-Allik\nL, 28.04. Spordikilb, P, Saku, Siil-Põldoja\nL, 28.04. Spordikilb, Ü, Saku, Räli-Nurmla\nViljandis spordimängu ei tule, aga märtsis võiks pika spordikilvaralli kusagi siiski korraldada. Kalendrist leiaks variante veel - nt Räpina, Otepää vmt. Ja mõnedki nimed jäid hetkel nimetamata, kelle mängu meeleldi mängiks.\nViimati muutis pedastik, 26.12.2017, 12:03, muudetud 3 korda kokku.\nPostitas mrali 02.10.2017, 20:29\nEsimene 2017/18 spordikarika mäng on jah, pühapäeval, 29.10 Männiku staadioni kompleksis (Võidu tn 16, Tallinn). Paarikaga tegu, osavõtutasu 10 euri. Küsimusi 100 ja algus kell 12. Küsivad Timo Tarve ja Urmas Oljum.\n04.11 peaks Tartus olema ka kaks mängu: esmalt Song-Kivimets-Oja üksikmäng playoffsüsteemis ja siis teise mängu tegijad minuni jõudnud andmete kohaselt Koit Kärssin, Valmar Põldpaju, Holger Tamm ja veel keegi neljas. Koht nagu viimasel ajal Tartus tavaks, Eesti Biokeskus, Riia tn 23b. Eks Tartu laupäevaku kohta kirjutavad asjaosalised veel lisa eraldi juurde.\nPostitas mrali 18.10.2017, 12:03\nTimo Tarve palvel lisan ka infot 29. oktoobri Männiku mängu kohta.\nHead sõbrad ja kaashuvilised!\nEesti spordimälumängu karikasari alustab Tallinnas, Männikul mammutmänguga!\nPaarismäng 100 spordiküsimusega toimub 29. oktoobril (NB! pühapäeval) algusega kell 12 Männiku spordikeskuse kohvikus aadressil Võidu 16, Tallinn. Küsivad Urmas Oljum ja Timo Tarve.\nKüsimisele tuleb ohtralt teksti- ja pildi-, vähem heliküsimusi. Kõik eranditult spordist ja spordiga seonduvast.\nOsavõtutasu on 10 eurot paarist. Eelregistreerimine timzik80@gmail.com või siinsamas foorumis. Ootame aktiivset osavõttu!\nUrmas Oljum ja Timo Tarve\nmanniku_staadion.png (118.88 KB) Vaadatud 2597 korda\nPostitas his master's voice 20.10.2017, 08:14\nHabal-Priit Tõnisson kirja\nPostitas Matis 20.10.2017, 09:19\nToivo Kivimets - Matis Song kirja\nPostitas timzik 23.10.2017, 14:16\nmrali kirjutas: Timo Tarve palvel lisan ka infot 29. oktoobri Männiku mängu kohta.\nLisan juurde teabe, et tellisime kohvikult osalejatele elementaarse väikese söögi, võileivad ja kohvi. Pikk päev ootab ees. Praeguseks on registreerunud:\nOve Põder-Mart Vellama\nIgor Habal-Priit Tõnisson\nAksor Koit - Koit Tarvis\nIndrek Schwede - Žuravski\nAnts Põldoja - Marko Siil\nUrmo Kallakas - Märt Martin Arengu\nKarmen Viikmaa - Erkki Kasenurm\nKoit Kärssin - Toomas Tarm\nIvar Eesmann-Raul Puri\nKui on veel mängule soovijaid, üksikuid hunte, andke teada. Proovime teid kokku viia!\nPostitas pedastik 20.11.2017, 19:01\nMaaottelu 2017: soomlased palusid 3. detsembril alustada kell 12.00 ja see ongi siis nüüd uus ametlik stardiaeg. Kuuldavasti on neid saabumas 15 ning võimalik, et nendega liitub võistluste läbiviimise hõlbustamiseks ka küsimusi koostanud Ismo Lahtinen. Eesti rivistus on enam-vähem paigas, olulisi kadusid justkui pole. Kõiki nimesid ja laudkondade koosseise veel maha ei hõika, lõplik tõde selgub ilmselt paari lähipäeva jooksul.\nPostitas pedastik 26.12.2017, 12:13\nNovembri lõpus - detsembri alguses sai mõtteid vahetatud 2018. aasta kevadhooaja mängude vangerduste osas. Kõige olulisem on see, et Pärnus spordikilba EI TOIMU! 3. märtsi peale sai sätitud pikk spordikilva päev ilmselt Tallinnasse (äärmisel juhul kuhugi Kesk-Eestisse) ning Rakvere kilvapäev (koos spordikaga) nihkub veebruari keskelt kas 31. märtsi või 7. aprilli peale. Sõelale jäi justkui selline variant:\nL, 03.03. Spordikilb, Ü või P, Tallinn (?), Tõnisson-Leiten - UUS!\nL, 03.03. Spordikilb, Ü või P, Tallinn (?), Habal-Põder-Vahter - UUS!\nL, 07.04. Spordikilb, Ü, Rakvere, Pulver-Allik - MUUTUNUD KUUPÄEV!\nL, 28.04. Spordikilb, Ü, Saku, Räli-Nurmla-Vellama\nPostitas mrali 12.01.2018, 15:36\nTartu mängu üritus ka FB-s tekitatud:\nPostitas Kalle Voolaid 16.01.2018, 14:55\nAMETLIK: Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi spordimälukas 2018 toimub laupäeval, 3. veebruaril algusega kell 11 muuseumi ruumes (Rüütli 15, Tartu). Reeglid samad, nagu mullu ja muiste: spordikilva sarjas osalejate jaoks on tegu üksikmänguga, need, kes lihtsalt mälumängust rõõmu tunnevad, võivad tulla kuni 3-liikmeliste võistkondadega, lisaks saavad nad veidi lihtsama küsimuste komplekti.\nOsalustasu on 5 eurot, eelregistreerumine on alanud. Regada saab siin või meilikal malumang@spordimuuseum.ee, registreerumine lõpeb 2. veebruaril kell 17.\nSegaduste vältimiseks kinnitan siinkohal veel sedagi, et samal päeval samas kohas toimub ka Tiit Naaritsa mäng, aga teda saab mängida pärast spordimuuseumi mängu. Mitte enne.\nParandamiseks ja täiendamiseks lisan siia ka senised teadaolevad registreerunud:\n1) Mati Räli\n2) Priit Tõnisson\n3) Allen Leiten\n4) Toivo Kivimets\n5) Erkki Kasenurm\n6) Matis Song\n7) Urmas Oljum\n8 ) Avo Kask\n9) Aivar Saar\n10) Ants Põldoja\n11) Marko Siil\n12) Aksor Koit\n13) Illar Tõnisson\n14) Urmo Kallakas\n15) Märt-Martin Arengu\n16) Valmar Põldpaju\n17) Koit Kärssin\n18) Ants Särgava\n19) Ove Põder\n20) Igor Habal\n(Ahjaa, küsin igaks juhuks targemate asjaosaliste hinnangut: kas kusagile on tekkinud mõni analoogne keskkond, kus kilvainfot vahetatakse? Siin on liiklus vist suhteliselt hõredaks jäänud? Uusi mänge ei riputata ega midagi... )\nViimati muutis Kalle Voolaid, 02.02.2018, 17:51, muudetud 3 korda kokku.\nPostitas Kalle Voolaid 01.02.2018, 17:41\nSpordimängule registreerumine jätkub. Senised regajad on eelmises postituses.\nPostitas his master's voice 02.02.2018, 14:29\nÜks Habal sooviks ka osa võtta.\nPostitas rainman 02.02.2018, 17:31\nArvestuse väliselt võistleks ka moodustis, kuhu kuuluvad Kaarel Silmato, Jaak Sõnajalg ja Riho Klement.\nPostitas PriitS 02.02.2018, 22:44\nPriit Siilbaum on tulija.\nLiitunud: 26.02.2009, 20:25\nPostitas mrali 05.02.2018, 09:32\nTartus see info juba Illari vahendusel kõlas, aga panen ka siis.\nSpordi MV kaks järgmist etappi ehk siis 5. ja 6. etapp toimuvad laupäeval, 3. märtsil 2018 Tallinnas, Hiiu Pubis (2. korrusel, tuttav koht nt mulluste võistkondlike EMV ajast).\nPäeva alustab kell 12 algav paarismäng, kus küsijaiks Igor Habal, Ove Põder ja Tauno Vahter. Küsimusi küsitakse 60. Paarismängu järel leiab aset samuti 60 küsimusega üksikmäng - küsijaiks Illar Tõnisson, Allen Leiten ja Kaarel Silmato.\nKahe mängu kokkuvõttes selgitatakse ka koondvõitja (mõlema mängu punktide kogusummas).\nOsavõtutasu tuleb kahele mängule ühine ja selle suurus on täpsustamisel.\nEhk nt Illar lisab veel infot. Facebooki ürituse link ka- https://www.facebook.com/events/2036329609973457/