Broneerimine – PATSIMAJA\nKas patse saab?\nSeda küsimust küsitakse minult päris tihti. Mida sina, lugeja, sellisele küsimusele vastaksid? 🙂\nEt mitte raisata sinu ja minu aega, selleks mõtle läbi mõned olulisemad asjad, enne kui mulle kirjutad ja täpsusta oma patsisoovi selgesõnalisemalt. Ma küsin neid asju sinult nagunii, sest vastuste järgi saan esiteks sinu soovi selgemalt piiritleda ja teiseks oskan paremini hinnata tööle kuluvat aega. Kuna ma teen ka muid asju peale patside, siis minu aeg on limiteeritud ja patside tegemiseks saan pakkuda vaid teatud kuupäevi ning mõnikord peab mitu nädalat ootama. Suuremate ja kauem kestvate tööde jaoks pean võtma täiesti vaba päeva ja neid peab paraku üsna pikalt ette planeerima. Nädalavahetustel ma enamasti patse ei tee, sest puhkamiseks peab ka aega võtma ja mul on välihooajal ka palju spordivõistlusi. Kui sa soovid eksklusiivse teenuse ja minu aja eest aga rohkem tasuda, siis vahetevahel saan teha ka nädalavahetusel erandi.\nNiisiis, palun mõtle alljärgnevatele küsimustele ja seejärel kirjuta mulle e-kiri aadressil maali(AT)reggae.ee:\nMis sorti patse sa tahad? Hinnakirja rubriigis on valikus väga palju erinevaid patse: rastapatsid, punupatsid, afropatsid, festivalipatsid jne, nii et palun täpsusta. Mingeid patse ikka saab.\nMillised on sinu juuksed? Saada mulle pilt oma juustest, kindlasti külgvaade ja tagantvaade. Ära kanna pildistamise ajal mütsi, kõrvaklappe, või muid juukseid varjavaid elemente. Tundub loogiline soov, aga vahel vist siiski mitte, sest klappidega pilte ikka jätkuvalt saadetakse. Pildile lisaks võiksid kirjeldada ka oma juuste struktuuri, kas need on pigem tugevad ja paksud või pehmed ja lendlevamad. Tugevamatesse juustesse näiteks rastapatside tegemine võtab pisut kauem aega.\nMillistena sa oma patse ette kujutad? Otsi mulle saatmiseks internetist mõni illustreeriv pilt. Aga pane tähele – kui sul ei ole endal tihedalt krussis juukseid, siis ära esita pilti, kus modellil on afrojuuksed, vaid ikka sinuga sarnased juuksed. Kahjuks ei ole ma võlur, et sirgetest juustest samasugused rastapatsid välja oskan võluda. Nende paksus küll, aga see, kuidas patsid peas hoiavad, see on ikka väga erinev. Töö tuleb ikka tellija materjalist. Afropatside puhul võin ehk teha erandi, sest need on enamaltjaolt siiski lisamaterjalist tehtud, kuigi sirged juuksed seal patsis käituvad siiski krussis juustest erinevalt.\nKas sinu juuksed on piisavalt pikad patside tegemiseks? Kui sa näiteks tahad kohe pikki rastapatse, siis kas su oma juuste pikkus seda võimaldab? Juuksed võiksid olla vähemalt 10 cm pikad. Olen kinnitanud pikendusi ka 5cm juustesse, aga sel juhul arvesta topelt aja- ja rahakuluga.\nKas sa soovid pikendusi? Esmalt mõtle, miks sa neid üldse tahaksid ja seejärel mõtle, mis materjalist sa neid tahaksid ja kust sa neid ostaksid, tee ise see suur kodutöö ära. Minul kodustuudios ladu ei ole, nii et kui soovid pikendusi, siis peavad need sul endal olemas olema. Inimjuustest materjal jääb rastapatsis hoidma sinu juuksele sarnaselt, aga kunstmaterjal kulub paraku teistmoodi ja mõne kuu möödudes on kaugelt näha, et sul on pikendused oma juustest patside otsas. Teine asi, mida pikenduste puhul silmas pidada on nende kaal. Kui sul endal on lühikesed juuksed ja sa tahad kolm või rohkem korda pikkust juurde, siis mõtle, kas su peanahk selle üldse välja kannatab või kas sa oled valmis katsetama. Olen näinud mitmeid juhtumeid, kus peanahk muutub suure raskuse lisamisel üsna ruttu punniliseks või hakkab ketendama jne. Raskus ikkagi kisub juuksejuuri ja pidev tirimine teeb peanahale haiget. Kunstlik lisamaterjal võib ka allergiat tekitada.\nKui pikaks ajaks sa patse soovid? Kas ainult suveks? Ehk tasub siis rastade asemel teha näiteks punupatsid? Või kümneks aastaks? Siis ehk afropatside asemel hoopis rastapatsid, mis aja jooksul ise kasvavad ja muutuvad aina tugevamaks ja tihkemaks ja ilusamaks? Küsi endalt ka, kui kaua sa jaksad toolil istuda ja oodata, kuni sulle patsid pähe tehakse. Peatäis rastapatse või afropatse võtab aega sisuliselt kogu tavapärase tööpäeva. Rastapatsid lähevad ajaga ainult tugevamaks, sest lukustuvad juuksed muudavad need tihkemaks, aga afropatsid seevastu lähevad aja möödudes karvasemaks ja nende hooldamiseks või kauem peas hoidmiseks tuleb need lihtsalt ümber punuda, muidu hakkab juure pealt edasi rasta kasvama.\nKas sa saaksid tulla terveks päevaks stuudiosse ja istuda kogu päeva toolis? Stuudio asub Tallinnas Pirita jõe ääres Lasnamäel. Väga erandlikul juhul olen nõus ka kuskile kohale sõitma, kui minu aeg ja kulutused eraldi kompenseeritakse. Mõtle, kas sinu töö, kool ja eraelu võimaldavad patside tegemiseks vaba päeva töönädala jooksul või mitut vaba tundi patside hooldamiseks, kui need sul juba peas on.\nKas sa oled valmis oma patse ka hooldama? Afropatside ja cornrow’de puhul on hoolduseks sisuliselt ainus võimalus need ümber punuda. Rastapatsid võib jätta ka hooldamata, aga kui ikka nendega üldse midagi ei tee, siis võib asi viia selleni, et sul on peas üks hiiglasuur koprasaba moodi lame patsilatakas. Millegipärast inimesed arvavad, et rastapatse ei pea pesema ega nendega üldse midagi tegema. Kui sa soovid, et su patsid oleksid ilusad sirged ja mitte väga karvased, siis peab ikka kodus ka veidi nende kasvamisele kaasa aitama ning lisaks tasub käia professionaali juures neid hooldamas. Kui tihti, see on su oma valik.


Kõrvakiil rutiinile — Sirp\n„Kaabakates” antakse paras litakas väikekodanlikule sündsustundele, keskmisele vaatajale sisse harjutatud maitse-eelistustele. Mängufilm „Kõik muusikud on kaabakad” (Allfilm, 2012, 90 min), stsenarist ja režissöör Heleri Saarik, operaator Erik Põllumaa, kunstnik Kristina Lõuk, monteerija Jaak Ollino, produtsent Piret Tibbo-Hudgins. Osades Riina Maidre, Nero Urke, Helina Risti, Lotte Jürjendal, Jarek Kasar, Mihkel Kõrvits, Raivo Trass, Kristel Leesmend, Kaido Veermäe, Jelena Skulskaja, Toomas Jürgenstein, Kaisa Mallene, Andres Lõo, Jim Ashilevi, Jaanika Arum. Filmi vaataja peaks peale ekraani jälgima ka seda, mis toimub tema sees, tema tunde- ja mõttemaailmas. Eriti veel siis, kui ta tahab teose kohta veidigi põhjalikumalt oma arvamust avaldada. Nagu südametunnistus hindab automaatselt meie endi ja teiste tegusid eetiliselt, nõnda tiksub inimese sees tunnistaja, mis takseerib nähtut ja nähtavat esteetiliselt, tarvis vaid sellega kontakt saada. Pean tunnistama, et mina pidin kõigepealt tõrke maha suruma. Asusin „Kõikide muusikute” kallale neutraalse nulleelinformatsiooniga, ent mind häiris just sõna „kaabakad” pealkirjas. Professionaalne vaatajagi leiab filmist just seda, mida ta sealt otsib. Ja ehk professionaalne kõigepealt. Ja nüüd see „kaabakad”. Nagu iseenesest sündisid jälgimise algupoolel peas tulevase retsensiooni üpris karmid laused: kõige tähtsam on lugu, korralik põhjuse-tagajärje ketiga seostatud lugu, ei mingit improvisatsiooni kaamera ees! Kui pole lugu, siis pole ka filmi; kus on tegelaste karakterid? Neid pole! Kõik ühest satiirisavist vorbitud. Jne. Ent korraga tabasin – filmil pole ju viga. Miks ma lasin end ühe detaili tõttu negatiivselt häälestada? Pealegi, pealkiri nagu ei kuulukski filmi. Nagu maali pealkiri jääb ainult raamile, tähendab, väljapoole teost, nõnda jääb see filmitekstistki mõnevõrra eemale.\nPühkinud kaabakdetaili mõju, küsisin endalt: mis sundis mind ümber otsustama? Ja tõdesin – esmalt dialoogid. Repliikide loomulikkus, nende teema- ja ajastupärasus, mis mängib antud juhul üle nõude olla karakteripärane.\nEtteruttavalt olgu mainitud, et lõputiitritest võime lugeda, et dialoogide toimetajaks on Jelena Skulskaja. See meenutab juba prantsuse filmiklassikat, kus pealkirjade autor on märgitud sageli eraldi stsenaristist, isegi siis, kui see on üks ja seesama isik, rääkimata enamjaolt juhtumeist, mil on tegemist kahe eri loojaga. Üks on andekas tegevuse loomisel, teine dialoogirepliikide väljamõtlemisel.\nEdasi filmi ja iseenda jälgimisega! Järgnevalt fikseerisin, kuidas Heleri Saariku „Kaabakad” mulle üha enam meeldima hakkas. Ja lõpuks langetaski mu esteetikatiksuja hinnangu: päris tahe ja hästi vajalik tükk.\nKunagi laulsid Rajacad: „Oo, Eestimaa, oo, sünnimaa, kuniks su talu veel elab, elad sina ka” Eesti kultuuri kohta peaksime laulma umbes nii: „… kuniks veel avangard elab, elad sina ka”. Ja Saariku film ongi klassikaline alternatiivkunstiteos, vähemalt püüd sellist teha, ning on lihtsalt hea, et meil luuakse rahvast rikkuvate haltuuraseriaalide kõrval ka midagi muud.\nKunagi kirjutasid Vladimir Majakovski ja teised vene kubofuturistid manifesti „Kõrvakiil avalikule maitsele”, ka lääne avangardistid on end vastandanud väljakujunenud rutiinile. „Kaabakateski” antakse paras litakas väikekodanlikule sündsustundele, keskmisele vaatajale sisse harjutatud maitse-eelistustele, ja niisugused soovid näitavad iseenesest, et tegija(i)s tuksub kunstniku süda, et ei minda välja odavale ja lihtsale meeldimisele-rahateenimisele, vaid tahetakse ennast teostada.\nMa näen „Kaabakate” puhul õnnestunud katset luua eksperimentaalteos. Film on väljakutsuvalt huligaanne, nagu sel juhul peabki olema. Jutustatakse noorte muusikute igapäevaelust, mängus on seks ja roppused, narkootikumid ning isegi Eesti lipu ja riigi mõnitamine. Seda sisult. Kuidas pakkuda sellist sisu vaatajale harjumuspärases tavaloos? Tarvis on vaatajat raputada ning kui seda teha, siis nii sisu kui vormiga. Kui juba mässad, siis mässa ka ülesehitusega, muidu kukub haledalt välja. Lähed otsekui tsirkuseringi klounaadi tegema, endal pole ees punast papinina ja jalas tuttiga hiigelsusse. Kõik peab olema kooskõlas!\nFilmi ülesehituse peamine omapära on see, et puudub põhjuse-tagajärje kett episoodide vahel, puudub see, mida just kõige enam ootab keskmine vaataja. Võib koguni öelda, et just niisugust ketti peetaksegi looks. Filmis pole ka väljaarendatud karakteritega tegelasi, kõik on, nagu juba öeldud, ühest savist. Üldise eksperimentaalpüüdlusega sobivad ilusti kokku väljakutsuvalt koledad võttepaigad ja interjöörid, aga eriti kaameratöö ja valgustus. Kaameratöö paistab olevat nimme kuidagi karvane ja tahumatu, nõnda et sobib siia nagu rusikas silmaauku.\nKõik see loob sürrealistliku tonaalsuse. Sürrealismi seostatakse hämarusega, ratio eemaldamisega loomest. Valitsegu üldine spontaansus ja improvisatsioon, mõistus ärgu tehku oma kaineid ja eeskujudest pärit ettekirjutusi. Filmi värvigamma ongi hämar, täpselt sedasama võib öelda filmi sisu ja tegelaste meelsuse kohta. Valitseb terviklikkus, isegi harmoonia, kuid mitte kauniduse ja ülevõõpamise harmoonia, vaid inetuse- ja protestiharmoonia.\nTavalugu hoiab koos teadagi süžee. Kuid mida teha siis, kui süžeed ei olegi? Tervik võib kiskuda nagu ripakile ja harali, osad ei haaku.\n„Kaabakates” seda viga ei ole: teose liidab tervikuks tegijapoolne mängulust ja iha provotseerida, tahtmine vaatajat õrritada, tema suhtumisrutiini sakutada. See on sisusõnum. Kui tõmmata päris suuri paralleele, võib isegi öelda, et filmis on tunda Luis Buñueli ja Salvador Dalí mõju.\nEhk on see tõdeng liialdus? Olgu, võtame siis kaare madalamaks, ütleme, et vähemalt nende kahe sürrealismiklassiku suundumuse mõju. Meenutame, et Buñueli innustas sürrealismi moraalne vabadus, ta kutsus üles tegema lõppu kollase saatana (raha) võimule, vangistavale ja silmakirjalikule kõlblusele, kodanluse stereotüüpsetele mõttemallidele ning siirduma inimkonna lapsepõlve, unenägudesse ja fantaasiatesse.\n„Kaabakates” lauldakse väljamaa keeles, et kujutlused teevad sombuse päeva päikseliseks. Mõneti on päris raske eristada esimese astme peegeldust teise astme peegeldusest ehk mis juhtub filmis nii-öelda tegelikult ja mis on vaid peategelase kujutlus. Ja kas ongi tarvis eristada? Ei ole.\nSaariku töös lastakse kuulda pidevalt teravaid repliike nii-öelda trendiinimeste pihta. Demonstratiivselt eksponeeritakse joovaid noori naisi, kes ehk peaksid esile kutsuma vastikusjudina. Harjumuspärasesse süžeesse ja mõttelaadi ei sobi ka kuidagi kuulsate filosoofide tsitaadid, ent neid näeme-kuuleme nii Jean-Luc Godard’i ja kui ka Buñueli töödes. Tegevus lihtsalt peatub ning siis vuristatakse maha midagi Marxilt, Jeesuselt ja kellelt veel. Oletatavasti on vaataja esimene reaktsioon: see on vastuvõtmatu, see on totaalne ebakõla, kuna see pole tõepärane.\nNatuke järele mõelnud, võime tõdeda: jah, pole nagu süžeepärane, kuid muidu klapib ilusti. Ja süžeepärasus polegi oluline, kuna igasugune süžee on ju väljamõeldis. Tõde on tähtsam.\n„Kaabakates” kuuleme näiliselt kontekstivabasid õpetuseivasid Sokrateselt, pärast pisikest kaalutlemist leidsin vähemalt mina, et need passivad täpselt kokku filmi sisuga.\nMis siis on Saariku töös veel avangardset? Peale põhjuse-tagajärje ketiga seotud loo puudumisele veel tegelaste karakterite olematus. Aga olematusest on vähe! Miinusollus ei tekita kunsti, ka mitte avangardset kunsti. Sürrealistid eelistasid tavaloo kohtumiste jadale kokkusattumisi. Harilikult on süžeega ju nõnda, et vaataja seatakse pingesse, sest varsti peavad tema armastatud tegelased kohtuma. Ja vaataja lähebki liimile, elab sisse mõnesse lollakasse armuloosse, tapatöösse või varandusejahti. Seejuures on kõik näiliselt loogiliselt paigas.\n„Kaabakates” näeme juhuslikkust, eales ei aima me ette, mil saavad jälle kokku filmi lähedastes kehasuhetes peategelased Leila (mängib Riina Maidre) ning Toivo (Nero Urke). Lähedased kehasuhted tähendavad nii sängi kui kaklemist. Või siis, millal on koos muusikud Shrek (Jarek Kasar / Chalice), Mihkel (Mihkel Kõrvits) ja teised. Filmis valitseb kaootiline, kuid korralik ansamblimäng, ansamblitunnetus. See on üks selle töö üldise esteetilise terviklikkuse komponente.\nJutustamisviis on sürrealistlik-assotsiatiivne, teost ei hoia koos süžee või viimistletud karakteriga tegelane/tegelased, vaid üks lähenemisnurk ja stiil. Mõned tegelased kannavad näitlejate kodanikunimesid. Muusik Mihkel on Mihkel Kõrvits, poetessi kutsub Leila Jelenaks, poetessi osa täidab Jelena Skulskaja. Ehk oleks võinud selle printsiibiga kaugemalegi minna, teistelgi tegelastel võinuksid olla näitlejate eesnimed. See muidugi ei tähenda, et näitlejad mängivad iseennast, et näiteks Riina Maidrele oleks kirjutatud osa, mis olekski võetud näitleja elust. Mitte mingil juhul! Näitlejad mängigu ikka tegelasi, kujutagu kirjutatud rolle, nimede kokkulangevus oleks seejuures jällegi üks imepäraseid kokkusattumusi.\nSürrealism on kuulutanud end ülireaalsuseks ja eks surréalisme prantsuse keeles seda tähendabki. Oleks olnud võrdlemisi ülireaalne, kui Riina Maidre oleks Leila asemel mänginud Riinat ja Nero Urke Toivo asemel Nerot. Aga olgu, tegelaste nimed pole filmis nii olulised nagu näiteks romaanis või näidendis.\nSürrealistlike filmide tegevus on ekstensiivne, levib nagu mööda horisontaali, võib näiliselt loogikavabalt hargneda kuhu tahes. Leila on muusik. Lisaks sellele on ta veel keevitaja. Kas liialdus? Aga mis sellest, las olla! Tõepärasus polegi ju tähtis, oluline on hoopis üllatus ja enneolematus. Ja et neid kahte totaalselt vastandlikku elukutset siduda, võime ju öelda, et mis see muusika muud on kui keevitamine, eriti heavy. Ja mis see keevitamine muud teeb kui kära ja sädemeid, mis kokkuvõttes on vist muusika.\nKui ma olen õigesti aru saanud, siis Leila kui tegelase avamine käib maniakaal-depressiivses võtmes: kord on muusik kõrgendatud aktiivsuse meeleolus, seejärel jälle üdini kurnatud. Ja kui palju on loojate hulgas seesuguse bipolaarse häirega inimesi!\nMuusikud ei esine ainult Estonia kontserdisaalis, tihti teevad nad seda mahajäetud tehasehoonetes ja kirikuvaremetes. Nii et taas ülirealism. Võtame näiteks lipu- ja riigirüvetamise episoodi. Seda teevad „viisakad tüdrukud”. Süžeeliselt on see ju täielik ootamatus, aga sobib filmi provokatiivse hoiakuga, samuti just sellepärast, et on ootamatu.\nVõi finaalepisood, šampusejoomine rannas. Olgu pealegi, et on ette vihjatud, ei kasva seegi ju mingist eelnenud tegevusest välja. Ja ei saa kuidagi öelda, et see oleks asjatu. See sobib just teose atmosfääriga. Lootute (süžeetute, nonnarratiivsete) lugudega on see häda, et neid on raske lõpetada. Nagu pole neil aristoteleslikku algust, keskpaika, nii pole neil ka sisust tulenevat lõppu. „Kaabakad” on aga suudetud muusikute rannaepisoodiga ilusti lõpetada.\nIgatahes annab see film jällegi lootust, et vanem filmitegijate põlvkond võib rahulikult pillid kotti panna – bravuurikad noored on tulemas.


KONVERENTS: Futurice: Säilita algusaegade võlu!\nAlguses on kõik väga lihtne. Olgu tegu lapse või ettevõttega, algusaegadel on oma võlu ja asjad kulgevad loomulikult. Lõpuks sunnib keskkond last täiskasvanuks saama ja enamik saabki. Hiljem täiskasvanuna makstakse terapeutidele palju raha, et taaselustada tahke lapsepõlvest. Sama juhtub ka ettevõtetega. Nad kasvavad teatud mõõtmetest suuremaks ja keskkond hakkab nõudma nende täiskasvanuks saamist. Hiljem makstakse konsultantidele palju raha, et taasleida algusaegade võlu.\nNii juhtus ka Futurice’iga. Kui töötajaid oli umbes 50, tekkis väline surve saada täiskasvanuks ja hakata inimesi juhtima. Kui seni oli rõhk olnud töötajate otsustusvõime usaldamisel, siis sel hetkel tehti heas usus katse saada täiskasvanuks: viidi ellu rida protsesse, hakati inimeste tegemistel hoolikamalt silma peal hoidma jne.\nSee oli hale läbikukkumine. Inimesed, kes olid igal hommikul rõõmsalt ja elevusega tööle tulnud, polnud enam õnnelikud. Nad astusid sammu tagasi ning otsustasid säilitada algusaegade võlu.\nFuturice on tunnustatud Soome IT-firma, kes arendab klientidele infosüsteeme ning veebi- ja mobiilirakendusi. Futurice on saavutanud Great Place To Work ® konkursil kolmel korral parima Soome tööandja tiitli ning kahel korral saanud ühtlasi ka parimaks tööandjaks Euroopas väike- ja keskmise suurusega ettevõtete seas. Täna töötab Futurice’i Helsinki, Tampere, Stockholmi, Berlini, Müncheni ja Londoni kontorites kokku üle 350 inimese. Futurice’i kultuur baseerub usaldusel, läbipaistvusel ning pideval parendamisel. Futurice’is töötavad inimesed, kes ei karda katsetada, pakuvad välja algatusi ja töötavad asjade nimel, millesse kirglikult suhtuvad.\nKuidas see neil õnnestus? Tule PARE konverentsile ja kuuled kõigest lähemalt!\n20.-21. aprillil 2017 toimuval XXV PARE Personalijuhtimise Aastakonverentsil „Päev pärast homset“ viib Futurice’i juhtiv värbaja Tuomas Paasonen läbi inglise keelse töötoa "A Leadership Model to Empower the People: The Futurice Story" („Töötajaid võimustav juhtimismudel: Futurice'i lugu“). Loe lähemalt ja registreeru konverentsile SIIN


Vabariigi Presidendi asetäitmise seadus – Vikitekstid\nPealkiri: Vabariigi Presidendi asetäitmise seadus\nAllikas: Seaduste Kogu I 1938, 2, 3.\n§ 1. Kui Vabariigi President ei saa tervislikel põhjustel või muude takistuste tõttu oma ametikohuseid täita, annab ta ametikohuste täitmise üle Peaministrile aktiga ja võtab takistuste möödumisel ametikohuste täitmise üle samas korras. Kui Vabariigi President ametikohuseid aktiga üle anda ei saa, milline asjaolu tunnustatud Vabariigi Valitsuse poolt, või kui Vabariigi Presidendi ametikoht on vaba, siis astub Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeisse, avaldades sellest käskkirjas.\nPeaministri astumisest Vabariigi Presidendi ülesandeisse, samuti Vabariigi Presidendi uuesti ametikohustesse astumisest kuulutatakse Riigi Teatajas.\n§ 2. Kui Vabariigi Presidendi ametikohuste täitmist takistavad tervislikud või muud seesugused põhjused on järjest kestnud üle kuue kuu ja kui seejuures on ilmne, et Vabariigi President ei ole võimeline asuma oma ametikohuste täitmisele, siis kutsutakse kokku Valimiskogu, kes võtab otsustamisele uue Vabariigi Presidendi valimisele asumise küsimuse.\nValimiskogu koosneb Peaministrist, Sõjavägede Ülemjuhatajast või Sõjavägede Juhatajast, Riigivolikogu Esimehest, Riiginõukogu Esimehest ja Riigikohtu Esimehest.\nValimiskogu kutsub kokku Peaminister kas omal algatusel või vähemalt kolme Valimiskogu liikme kirjalikul nõudmisel. Valimiskogu koosoleku kutsed peab Valimiskogu liikmeile kätte toimetatama hiljemalt kolm päeva enne koosolekut.\nValimiskogu on otsusevõimeline, kui koos on kõik tema liikmed. Valimiskogu koosolekut juhatab Peaminister.\nValimiskogu koosolek otsustab uue Vabariigi Presidendi valimisele asumise küsimuse lahtisel hääletamisel, hääletades valimisele asumise küsimuse poolt ja vastu. Uue Vabariigi Presidendi valimisele asumise küsimus loetakse otsustatuks, kui selle poolt on antud vähemalt kolm häält.\nKui Valimiskogu on otsustanud asuda uue Vabariigi Presidendi valimisele, koostatakse selle kohta kirjalikult motiveeritud otsus, millele kirjutavad alla Valimiskogu liikmed.\nValimiskogu asjaajamine toimub Riigikantselei kaudu.\n§ 3. Kui paragrahvis 2 ettenähtud takistused Vabariigi Presidendi ametikohuste täitmises on sõja ajal järjest kestnud üle ühe kuu, võidakse kokku kutsuda Valimiskogu Vabariigi Presidendi Asetäitja valimisele asumise otsustamiseks.\nValimiskogu kutsub kokku Peaminister kas omal lgatusel või vähemalt kolme Valimiskogu liikme kirjalikul nõudmisel, nende hulgas Sõjavägede Ülemjuhataja. Valimiskogu koosoleku kutsed peab Valimiskogu liikmeile kätte toimetatama hiljemalt eelmisel päeval enne koosolekut.\nMuus osas kohaldatakse Valimiskogu koosolekule § 2 eeskirju.\nKui Valimiskogu otsustab asuda Vabariigi Presidendi Asetäitja valimisele, siis valib ta Vabariigi Presidendi Asetäitja § 4 ettenähtud korras. Valimised peavad toimuma hiljemalt järgmisel päeval pärast valimisele asumise otsustamist.\n§ 4. Kui Vabariigi Presidendi ametikohtvabaneb sõja ajal või § 2 ettenähtud takistused tema ametikohuste täitmises on järjest kestnud üle kuue kuu, kutsutakse kohe kokku Valimiskogu Vabariigi Presidendi Asetäitja valimiseks.\nValimiskogu koosolek Vabariigi Presidendi Asetäitja valimisekstoimub § 2 teises ja neljandas lõikes ettenähtud korras.\nVabariigi Presidendi Asetäitjaks võidakse valida Eesti Vabariigi kodanikku, kes vastab Põhiseaduses Vabariigi Presidendi kohta ettenähtud nõudeile.\nValituks loetakse kandidaat, kelle poolt lahtisel hääletamisel on antud vähemalt kolm häält. Valimiskogu koosolek ei lõpe enne, kui Vabariigi Presidendi Asetäitja on valitud. Valimiste kohta koostatakse protokoll.\n§ 5. Vabariigi PresidendiAsetäitja (§ 3 ja 4) annab Valimiskogu ees pühaliku tõotuse, mis on järgmine:\n"Mina, NN, asudes Vabariigi Presidendi Asetäitja ametisse, pühalikult tõotan vankumata kaitsta Eesti Vabariigi Põhiseadust ja seadusi, õiglaselt ja erapooletult teostada minule antud võimu ja ustavalt täita oma kohuseid kõigi oma võimetega ja parema arusaamisega Eesti Vabariigi ja rahva kasuks".\nPühaliku tõotuse tekst koostatakse kahes eksemplaris ja neile kirjutavad alla Vabariigi Presidendi Asetäitja ja kõik Valimiskogu liikmed. Pühalikust tõotuse andmisest kuulutatakse Riigi Teatajas. Tõotuse algdokumentidest hoitakse üks eksemlar alal Riigikantseleis ja teine saadetakse Riigivolikogu kantseleile.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Vabariigi_Presidendi_asetäitmise_seadus&oldid=2897"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:41, 9. september 2008.


📄 Haridus on valgus | Eesti keel\nLae alla haridus_on_valgus.doc\nHaridus on valgus (0)\nMis siis nad hkkavad tulevases elus tegema ?\nKes selles süüdi on ?\nKellegi teise jaoks. Millist kasu see isik saab ?\niseseisev elu, mõtetu, ei õpi, õpid\nTallinna Laagna Gümnaasium Tiitellehe näidis Mati Allik 12.c klass HELID JA...


5) trükiste väljaandmine, teaduskonverentside, teadusürituste ning näituste korraldamine;\n7) sõjanduskultuuri pärandi avalikkusele vahendamine, sealhulgas näituste, avalike ürituste, trükiste, loengute, konsultatsioonide, filmide teel;\n13) ühiskondliku organisatsiooni sõjaajaloo jäädvustamisega seotud toetuse taotluse läbivaatamine ja taotluse kohta arvamuse andmine Kaitseministeeriumile;\n14) sõjahaudade arvestuse pidamine.\n(3) Muuseumil on muuseumiseaduse § 20 lõike 4 alusel antud kaitseministri määrusega sätestatud põhitegevusega seotud tegevuste osas osutada tasulisi teenuseid.\n(1) Muuseumi juhib direktor, kellega sõlmib töölepingu kaitseminister.\n(4) Muuseumi tegevuse põhisuundade kavandamiseks, muuseumi töö paremaks korraldamiseks, tema tegevuse hindamiseks ja kaitseministrile vastavate ettepanekute esitamiseks on muuseumil nõukoda.\n(5) Muuseumi nõukoja koosseisu, tema pädevuse ja töökorra kinnitab kaitseminister.\nMuuseumi kooseisu kuulub:\n3) kogude osakond;\n4) sõjaajaloo uurimiskeskus.\n2) vastutab muuseumi tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab aru kaitseministrile;\n3) esitab kaitseministrile kinnitamiseks muuseumi eelarve, tagab selle täpse ja otstarbeka täitmise ning aruannete õigeaegse esitamise ning annab aru kaitseministrile;\n4) esitab kaitseministrile kinnitamiseks muuseumi palgalise koosseisu, sõlmib, muudab ja lõpetab lepinguid muuseumi töötajatega. Töökohtade täitmiseks võib direktor korraldada konkursse;\n1) juhib osakonnajuhatajate kaudu kogudeosakonna, ekspositsiooniosakonna ja haldusosakonna tööd;\n(1) Kogude osakonna põhiülesandeks on kogude säilitamine, süstematiseerimine, uurimine, kasutatavuse tagamine uurimistööks, konserveerimine, restaureerimine, säilitustingimuste tagamine ja kontroll. Osakond täidab ka muid seadusest või selle alusel antud õigusaktist tulenevaid või muuseumi direktori või direktori asetäitja antud ülesandeid.\n(2) Ekspositsiooniosakonna põhiülesandeks on:\n1) püsiekspositsiooni loomine, arendamine ja korrashoid;\n2) ühekordsete näituste ja temaatiliste tähtsündmuste korraldamine;\n3) muuseumi üldkujunduse eest vastutamine, sealhulgas trükiste ja reklaammaterjalide ettevalmistamine ja tootmise organiseerimine;\n4) täidab muid seadusest või selle alusel antud õigusaktist tulenevaid või muuseumi direktori või direktori asetäitja antud ülesandeid.\n(3) Haldusosakonna põhiülesandeks on:\n1) eksponaatide restaureerimine;\n2) muuseumi kinnis- ja vallasvara korrashoid ja hooldus;\n3) muuseumi tööks vajaliku transpordi tagamine;\n3) sõjaajaloo jäädvustamisega seotud taotluse läbivaatamine;\n4) sõjahaudade arvestuse korraldamine;\nMuuseumi direktor on aruandekohustuslik kaitseministri ees.\n(2) Teenistuslikku järelevalvet muuseumi tegevuse üle teostab kaitseminister või tema volitatud isik.\nRegionaalminister kaitseministri ülesannetes


📄 Humanitaarlogistika - Essee Kirjand | Logistika - Baaslogistika - Tallinna Transpordikool\nLae alla humanitaarlogistika.docx\nTeema, mida käsitlema hakkan, on humanitaarlogistika. Valisin antud teema, kuna humanitaarlogistikast räägitakse väga vähe, samas on see valdkond ülimalt olulise tähendusega. Samuti sooviksin infot selle kohta, kuidas toimub humanitaarabi kohaletoimetamine ning planeerimine katastroofipiirkondadesse.\nHumanitaarlogistika all mõeldakse hädaabi kohaletoimetamise planeerimisprotsessi, teostusvõime haldamist, abisaadetiste voogude kuluefektiivset transportimist, käsitlemist ja hoiustamist ning informatsiooni otstarbekat levitamist algallikast abivajajateni, mille abil leevendatakse abivajajate valu ja kannatusi. Eesmärgiks on tagada katastroofipiirkonnas planeerimine, valmidus, varustamine, veod ja ladustamine . \nJarrod Goetzel ütleb, et humanismi aluseks on arusaam, et kõik inimesed väärivad austust ja väärikust ning neid tuleks sellistena käsitleda. Ta on sõnastanud katastroofi kui olukorda või sündmust, mis saavutab ülekaalu kohaliku ruumi üle ning mis eeldab abi saamist riiklikul või rahvusvahelisel tasandil. See on etteaimamatu ja sageli ootamatu sündmus, mis põhjustab suuri kahjustusi, hävitamist ja inimeste kannatusi. Sageli on see põhjustatud loodusest, kuid katastroofid võivad olla ka inimese tekitatud- sõjad ja rahvarahutused, mis hävitavad kodumaid ja asustavad inimesi ümber. Need kuuluvad samuti katastroofide hulka. Muudeks põhjusteks võivad olla: hoone kokkuvarisemine, lumetorm\noblikas16 Õppematerjali autor\nTeema, mida käsitlema hakkan, on humanitaarlogistika. Valisin antud teema, kuna humanitaarlogistikast räägitakse väga vähe, samas on see valdkond ülimalt olulise tähendusega. Samuti annan infot selle kohta, kuidas toimub humanitaarabi kohaletoimetamine ning planeerimine katastroofipiirkondadesse.\nlogistika , humanitaarlogistika , humanitaarabi , humanitarian , christopher , tatham , challenge , tarneahel , katastroofid , humanitaarlogistikas\nlogistikakeskuste ülesandeks, olulisemaks ülesandeks, blanco\nJärvamaa kutsehariduskeskus Väikeettevõtlus Referaat Tarneahel logistikas Liis Kiiver 2012 Sisukord Sissejuhatus Antud referaa...


MARATON AASTAL 2018: Kuhu jõudsin laskespordiga? Ja mis on juunikuu spordiala...\nKuhu jõudsin laskespordiga? Ja mis on juunikuu spordiala...\nKroonika / Kristjan Lepp\nOlen pisut viivitanud uue ala avalikustamisega. Esiteks, sest laskmisspordi lummusest on raske loobuda. Mulle kohutavalt meeldis kaasahaarav areng sellel alal. Mulle meeldis, et selle lühikese kuuajaga sain oma hirmust priiks ning jõudsin tasemele, kus julgen öelda: "minust võib veel asja saada!". Muidugi pole ma ligilähedaselgi tasemel, kus mu kaitseväelasest kaksikõde on, kuid selle kuuga sain selgeks, kuhu poole ja kuidas liikuda. Iseennast hinnata on kuidagi tobe, seega loe nüüd parem, mida mu suurepärane instruktor Kaarel Künnapu Tondi lasketiirust asjast arvab:\n"Kertu spordiaasta maikuu valitud ala, milleks oli laskesport, võib lugeda igati õnnestunuks!\nKuna meil õppimiseks oli ette nähtud vaid üks kuu ja selle ajaga võimalikult täpne ja hea laskur välja koolitada, kes samas oskab ning tunneb ohutut relvakäsitsemist, tundus parimaks lahenduseks practical laskmine.\nPractical laskmises on olulised kolm märksõna: jõud, täpsus ja kiirus.\nEt need kolm omavahel ühendada ja edukalt, on vaja häid teadmisi ning praktilist poolt, kuidas seda kõike rakendada. Ehk õige keha ja käte asend, kuidas sihtida, relva haarata, laadida, salve vahetada jne jne.\nAlustasime nö päris algusest, selgeks sai tehtud esmalt ohutustehnika, mis on relvadega tegeledes nö. "A ja O" ning seejärel laskmisvõtted kõige sinna kuuluvaga.\nOlgu öeldud, et Kertule ei pea meelde tuletama, et igasse relva suhtuda kui laetud relva, nimelt on tal juba sees harjumus, alustades trenni, võttes kätte või üle relv seda alati kontrollida ja peale laskmiskatset alati kontroll ning sihitud tühilask.\nKertuga oli harjutamine ja õppimine lihtne, kuna kõik õpitu haaras ta endasse kiirelt ja osavalt. Algselt tekkis probleeme sihtimisega, kuna aegajalt läks segamini, kumb silm on juhtsilm ning silmad kippusid ka peale igat lasku kinni minema ehmatusest. Relva kartusest ja lasu ehmatusest saime üle juba paari esimese korraga.\nLaskmisel sai kasutatud nii Glock 19pro 9mm kui ka CZ 75 SP-01 Shadow 9mm püstoleid, mille käsitsemine ja salvevahetus käib Kertul kiirelt ja sujuvalt. Kui laskmisel peaks esineme tõrkeid, siis kõrvalist abi ta ei vaja, vaid suudab need likvideerida ohutult!\nKokkuvõtteks, Kertu peale võib loota, ta saab hästi hakkama laskeharjutusega ja seda kõike tehes järgides rangelt ohutustehnika reegleid.\nLoodetavasti suutsmise Kertus tekitada isu laskespordi järele ning kohtume peagi practical laskmise ehk IPSC kursustel ning relvaloataotleja kursustel, et meil oleks üks eeskujulik laskur juures Eestis".\nTehtud! Relvataotleja kursus ootab veel ees! Sellest millalgi hiljem, sest kuna käes on juunikuu, siis uus ala on valitud ja kätte võtmisel. Selleks on purjetamine!\nTõsi, juba eelmine nädal pidanuks alustama, kuid kes veel mäletab, hullumeelselt tormine oli - see algust segaski ja nii sain kätte raamatu purjetamisest: "Mere kutse", Mati Sepp, mis piibliks ilmselt kujuneb. Õppisin ka ära esimesed ja kõige olulisemad meremehe sõlmed ning sain selga päris Helly Hanseni jope, sest kellel seda pole, purjetajate ringi ei pääse!\nPosted by Kertu Jukkum at 2:37 PM\nVõistlus Eesti parima purjetaja purjekas\nKuidas ma olümpialootuste purjekasse sattusin...\nNõva Kõnnimaraton TEHTUD\nEsimesed purjetrennid ehk kuidas ma mitte midagi a...\nKuhu jõudsin laskespordiga? Ja mis on juunikuu spo...


Carstop - Web Expert\nCarstop on meie pikaaegne ja hinnatud klient, kellel oli soov veebilehe uuendamiseks. Carstopi uue kodulehe rõhk sai koostöös kliendiga asetatud suurele kaardielemendile, mis ühteaegu annab hea ülevaate Carstopi esindustest Eestis ning teisest küljest mõjub värske ja interaktiivse lahendusena.\nUuendasime kogu veebilehe disaini ja funktsionaalsust, tuues lisaks varasematele võimalustele juurde ka n-ö esinduste kodulehed, mis võimaldaks kasutajatel leida konkreetse esinduse kontaktid, asukoha ja pakutavad teenused mugavalt ühest kohast. Esinduste kodulehed on eraldi hallatavad ning sellega vähendavad keskse administraatori töökoormust.\nCarstopi veebilehega on liidestatud auto numbrimärgiotsing (ARK), mis võimaldab kasutajal esitada hinnapäring esindusele nii, et kogu auto kohta vajalik info jõuab Carstopini vaid auto registreerimisnumbri sisestamisel.\nCarstopi veebileht on loodud Web Experti enda WeCMSile (sisuhaldussüsteem), milles on mugav hallata sisu, tõlkeid ning kasutajaid. Carstopi uus veebileht loodi skaleeruva disainiga (Responsive web design), kus veebileht arvestab seadme ekraanisuurust, millega kasutaja kodulehte vaatab ning kohandub vastavalt sellele.


★★★ Luksuslik ITC Mughal Kaya Kalp Indias ★★★\nKas poleks tore lihtsalt istuda ja lõõgastuda? Igaühel on vaja ikka ja jälle vähe "mina" aega ja mida parem koht on seal kui spa? ITC Mughal's Kaya Kalp - Royal Spa on ideaalne koht luksuslikuks ja lõõgastavaks puhkuseks.\nSee asub Taj maaali vahetus läheduses, mis ulatub üle 35 aakri suuruste aedade, mälestuseks mineviku suurtele Mughali ehitajatele. ITC Mughal on ainus India hotell, kes on võitnud maineka Aga Khani auhinna oma suurepärase Mughali arhitektuuri esitlemise eest.\nViietärnihotellil on uus tiib, millel on 42 sviiti ja tubasid, mis muudavad teie paradiisis tunda. Suurimad on kaks Royal Presidential Suite'i. Need on suurepärased elamud ja maja on elutuba, magamistuba, privaatne paari massaažituba koos aurusauna, vichy-dušiga ja välisõhu temperatuuri reguleeritud isikliku sukeldumisbasseiniga. Lisaks on jalgrattaga sõitmine ja sörkimine, mini golfi roheline, uimane bassein ja riigi suurim luksuslik spaa, mis ulatub üle 99000 ruutu ning mitmed gourmet peened einestamisvõimalused, mis on linna parimate hulgas.\nKui soovite rikkalikku kuninglikku indiaalset külalislahkust, siis on ITC Mughal teie jaoks koht. See loob luksusliku elustiili, meeldejääva kogemuse.


Marju Läniku raske teekond teenetemärgini: mu elus ei ole kõik lihtne olnud... - Kroonika\nMarju Läniku raske teekond teenetemärgini: mu elus ei ole kõik lihtne olnud...\nPihtimus värskest Kroonikast!\nOSTAB KAKS PAARI Marju Länik hindab kõrgmoodi ja armastab muu seas moekunstnik Maria Tammeoru loomingut. Tihti ostab Marju rõivaid ja ka jalanõusid kaks paari, sest need meeldivad talle väga.\n"Varjatud pool võib vahel olla valgest valgem! Ja see ongi mul tegelikult valgemast valgem," ütleb Marju Länik. Presidendilt teenetemärgi saanud lauljatar ütleb, et tema elu ei ole kunagi varjutanud ületamatud pinged – rõõmuga oma tööd tehes on ta neist läbi murdnud.\nMarju Länikul (62) täitub suvel 45 aastat lauljakarjääri algusest, mil ta astus Eesti riikliku filharmoonia artistina suurele lavale. Kokku on aga Marju teadlikule lavatööle pühendunud juba 50 aastat. Mõni päev enne Eesti Vabariigi 102. aastapäeva andis president Kersti Kaljulaid Marjule Valgetähe V klassi teenetemärgi mitmekülgse panuse eest Eesti muusikasse. Presidendi vastuvõtule Viljandisse Marju kutsutud ei olnud, kuid nagu lauljatar heatujuliselt ütleb, küll jõuab kogu väljateenitu tema juurde varem või hiljem.\n"Olen aastaid varem küll mitmel korral olnud kutsutud Eesti taasiseseisvumispäeva tähistamisele Kadrioru roosiaias," sõnab Marju. "Tunnustus teenetemärgi kujul tegi heameelt ja võttis silmadki niiskeks, tundlik, nagu olen. Märkamine annab igaühele jõudu ja visadust edasi minna."\nSinu emotsioonid on kindlasti endiselt laes!\nTeenetemärgi andmine oli presidendi poolt liigutav samm – ei osanud seda praegu üldse oodata. Korra käis sellest mõte peast läbi paar aastat tagasi, kui mul oli juubel, aga et nüüd… (Muheleb). Ma ei tea sedagi, kes mind teenetemärgi saamiseks esitas, aga väga tänan seda inimest, neid inimesi või organisatsiooni. Mulle on palju öeldud, et Marju, sa oled teenetemärgi kuhjaga ära teeninud, oleksid pidanud selle ammu saama! (Heatujuliselt.) Hea tunne on.\nMarju Länik käib poes kummikinnastega: teadmatus on kõige ebameeldivam (6) 230\nKLÕPSUD | Postiljon mõtles välja huvitava viisi, kuidas naabruskonna inimeste tuju isolats... (2)\nFOTO | President Kersti Kaljulaid sai Ivanka Trumpilt kiita: tema juhtimine ja uuendusmeel... (20)


16 juustulaulu, mis panevad sind end rohkem armastama - Armastus\n16 juustulaulu, mis panevad sind end rohkem armastama\nSa tead seda täpset hetke kui saad aru olete langenud hoolimatusse, käegakatsutavasse armastusse? Selleni viinud sündmuste hulka kuuluvad kuupäevad, suudlused, tekstsõnumid, keskpäevased e-kirjad, mis on pannud teid vältimatust fuksiast punastama. Sel hetkel, kui armud, oled sajaprotsendiliselt pühendunud. Te visualiseerite selle inimesega ülejäänud elu ja teid ei huvita, kui hull see kõlab. Sa ei saa lõpetada mõtlemist nende juuste, nende naeru, selle kohta, kuidas nad su nime ütlevad. Igatsete neid kogu aeg, kuigi nägite neid viisteist minutit tagasi.\nNii et selle metsiku ja metsiku armastuse saavutamiseks ja tähistamiseks kuulate mõnda kõige rõõmsamat armastuslaulud maailmas, sest just praegu? KEEGI ei saa aru, kui armas sa oled. Ja need laulud teevad. Isegi pärast seda, kui olete aastaid olnud oma olulise kaaslasega koos, toovad need laulud KÕIK need tunded tagasi.\n1. metsik aed - 'Ma teadsin, et armastasin sind'\nKas saame lihtsalt nõustuda, et Savage Garden ümbritses meie haavatavaid 90ndate südameid? Sõnad nagu: 'Ma teadsin, et armastasin sind enne, kui sinuga kohtusin / ma olen terve elu oodanud,' on NII täiuslikud, sest osa sinust on see hullumeelne romantik, kellest saab see armuvõlur, kes TEAB, et on leidnud ÜHE . Isegi kui te kaks pole veel isegi kohtingul käinud.\nkuidas kakaemoji välja näeb\n2. Elumaja - 'Hetke riputamine'\nLaulsin seda laulu oma autos nagu homset ei olnud! Kogu 'ma võtan teie kutse vastu / kui te võtate mind kõik' on lihtsalt kõik. Ma mõtlen, et sa võid * tunda *, et iga su keha rakk saab üha enam armastust. See laul saab sellest täiesti aru.\n3. Välismaalane - 'Ma tahan teada, mis on armastus'\nTe pole kunagi varem sellist armastust tundnud. Tegelikult ei arvesta iga teine poiss-sõber või sõbranna isegi siiani. Tõeline armastus ON Sind lõpuks leidnud ja see on siin, et jääda.\n4. Lumepatrull - autode jälitamine\nMa ei saa ikka veel aru, mis autodel millegagi on, aga keda see huvitab? Selle laulu eesmärk on lihtsalt oma väljavalituga voodis lebamine ja asjade unustamine, mis pole teie suhe. Mis on peaaegu kõik esimesed kaks nädalat igas suhtes.\n5. Arhiivid - “Suhkur, Suhkur”\nKui olete armunud, on „Sugar Sugar” teie heliriba kogu eluks. Kõik on lihtsalt nii tore, isegi argised ülesanded tunduvad olevat täis lootust ja seiklusi. Postkontoris järjekorda ootamas? Tööl ületunde teha? Pole probleemi! Elu on nii hämmastav, et tahad lihtsalt oma õnnelike tüdrukute tantsuliigutused välja suruda.\n6. Natasha Bedingfield - 'Need sõnad'\nOkei, see laul räägib väidetavalt Bedingfieldi vennast, kuid kehastab nii täiuslikult kõiki neid armastuse tundeid. 'IloveyouIloveyouIloveyou!' on tõesti ainus fraas, mida soovite aja lõpuni välja öelda.\n7. Autod - just see, mida vajasin\nArmastuse teine hüve on piiritu energia saamine! Tundub tõesti, et teil on puhtad emotsioonid, sest võite kaks tundi magada ja tunda end värskemana kui limonaad. Kui 'Just seda, mida ma vajasin', ei tekita soovi oma magamistoas võidutantsu teha nagu spazi, siis ma ei tea, mis veel saab. 8. Ashanti - 'laps'\nkutt tang kuma pimedas\nJa siis hakkame end tundma lämbe. Läheme Victoria’s Secreti juurde ja valime välja pitsilised aluspesud. Koostame iTunes'is esitusloendi 'see on seksikas aeg' (eks ??) ja lisame sellised lood nagu Ashanti 'Baby', sest see kirjeldab meie armumist nii tabavalt nii väheste sõnadega: 'Baby, baby, baby'.\n9. Jewel - 'Sa olid minu jaoks mõeldud'\nOh Jewel, sa oled andekas, Alaska rahvaprintsess. „Sa olid minu jaoks mõeldud” kirjeldab kõige inetust ja keskpärasust, mis pole sinu armastus. Eriti kui tunded on vastuseta, hoiate sellest laulust kinni ja sellest saab kiiresti teie mantra: 'Varsti näete / olete mõeldud mulle ja ma olin mõeldud teile.'\n10. Odav trikk - 'Ma tahan, et sa tahaksid mind'\nkuidas kinnitada rinnahoidja rihmade kukkumist\nSest võib-olla, kui ütlete selle lihtsalt valjult ja selgelt, armastab ta teid ka igavesti.\n11. Pimedus - 'Ma usun ühte asja, mida nimetatakse armastuseks'\nNeed võõrad tunded - õhupallid teie rinnaõõnes, kehatemperatuuri tõus alati, kui ta teile tekstsõnumi saadab - võib kokku võtta selle lauluga, mis räägib armastuse täielikust tarbimisest: „Ei oska seletada kõiki tundeid, mis paned mind tundma / mu süda on üle sõitnud ja oled rooli taga. ' Võimas kraam.\n12. Kotkasilmakirss - „Salvesta täna”\nMidagi “Save Tonight” kohta on lihtsalt NII ROMANTILINE. Nagu teie armuke lahkub mõnel ohtlikul teekonnal ja teil on see üks eile õhtul temaga ja võite kõige paremini kihla vedada, et te kaks ei maga.\n13. Kuum šokolaad - 'Seksikas asi'\nIsegi kui “Seksikas asi” jääb mulle igaveseks meelde et üks Pantene reklaam , Arvan endiselt, et see on üks suurimaid laule üldse. See paneb sind tundma lõbusat ja seksikat ning armastatut ja see on oluline igas suhtes.\n14. Michelle haru - kõikjal\nTEGEMISEKS tundub, et teie armuhuvi on kõikjal, kas pole? Nagu mitte jube, mitte Edward Culleni viisil (ma tahan, et see oleks selge). Olete Starbucksis ja tunnete, nagu seisaks ta teie taga järjekorras. Või õpite raamatukogus ja tunnete tema kohalolekut, kuigi ta on kindlasti oma sõpradega väljas. Võib-olla on see seos, see side sul ainult kellegagi, keda sa tõeliselt armastad (või võib-olla oled sa lihtsalt paranoiline, ma ei tea).\n15. Peter Gabriel - „Teie silmades“\nValgus. Kuumus. Lloyd Dobler . See ei vaja selgitust.\n16. Kaasaegne inglise keel - “Melt With You”\nViimane, kuid mitte vähem oluline on see Ühendkuningriigi ühe tabamusega ime (hei, VH1 ütles seda, mitte mina), pani meid tahtma oma purustustega aegade lõpuni välja teha. Pole tähtis, kui kaua olete oma poisi või tüdrukuga koos olnud, see laul paneb teid uuesti tundma neid juustu, ooey-gooey tundeid.\nkas tampoone on halb kasutada\nkas peaksin pleegitatud juustele kookosõli panema\ndokumentaalfilmid, mis muudavad teie elu\nviise, kuidas tähistada martini lutheri kuninga päeva


Samsungi uus telekas on nagu raamiga pilt - Seadmed - Tehnika\nSamsungi uus telekas on nagu raamiga pilt\n6. juuni 2019, 12:38\nEestis jõudis müügile Samsungi uus teler The Frame, mille üliõhuke ja dekoratiivne äär sarnaneb pildiraamiga ning ekraanisäästjaks saab määrata pilte ja maale.\n«The Frame teleka eesmärk on muuta inimeste arusaama sellest, milline saab ja võib üks telekas välja näha ning kuidas igapäevase koduelektroonikaga on võimalik luua igas kodus või ruumis ainulaadne interjöör,» selgitas Samsung Eesti tootekoolitaja German Baranov.\nTeleviisoris saab valida üle 1000 erineva kunstiteose ja maali vahel. Seadmest väljub vaid üks One Visible Connectioni ühenduskaabel, mis edastab nii voolu kui andmeid.\nSarnaselt teiste Samsungi teleritega kasutab ka The Frame Samsungi QLED- ekraanitehnoloogiat, mis on võrreldes tavapärase OLED-ekraaniga vastupidavam ning mille puhul ei teki burn-in-probleemi. Burn-in on nähtus, kus ühe pildi pikalt kuvamine põletab selle või osa sellest ekraani sisse.\nTeleviisor on varustatud ka liikumisanduriga, mis aitab voolu kokku hoida, lülitades teleka sisse ainult siis, kui keegi parajasti ruumis viibib. See tähendab, et näiteks 55” mudeli aastane energiakulu püsib ikkagi 178 kWh juures, mis on võrreldav teiste QLED telerimudelitega.


Joosu, 2006-01-06 16:54:27\ntegelt ma muidugi oli väga tore ja hea inemine.\nja väga viisakas.\n/naerab mürinal ja paheliselt. :)))))))))))\nTi, nj, 2006-01-06 16:57:03\nnohhet sihuke ull baaba ja *mis sa temast ikka tahad või küsid*.\nsihuke effekt võib olla.\nLeidsid ka kelle käest küsida?! :)))\nMhh.. ma ütlen.\nA sa küsi teiste käest.\nMis nad arvavad ulludest tüdrukutest-poistest, keda ohjata pole võimalik.. :)\nPadre, 2006-01-06 16:58:30\nKas poleks parem tal lasta ärareageerida oma loomulikul moel?\nNo nagu Joosu äsja tegi..\nLoomulikud moed on erinevad.\nMõne inimese fakkjuu ajab naerma (nagu Joosu oma näiteks), teise pealtnäha viisakas jutt keerutab sellise vihapilve üles et siga ka ei söö.\nPealiskaudne ja tuim inime ütleb muidugi, et pistke esimene elektrikarjuse taha, teisele aga auraha rinda, sest esimene on kasvatamatu ja paha, teine nii tore, kuigi vahel pisut temperamentne inime.\nnj, 2006-01-06 17:03:04\nTi, Padre, 2006-01-06 17:03:31\nOn-on nii, nagu räägid.\nEt kudagi-midagi oma sisendi järgi käib see wärk.\nAaa.. kelle ‘sisend’ see kõige õigem on siis, mh?\nTi, nj, 2006-01-06 17:04:33\nHähh, näpukas mudugi :)\nkriimuline süsinik, 2006-01-06 17:04:53\n/valis ühe skeptiku pakutud rollidest...\nja joonistas hambulist...\nnj, 2006-01-06 17:06:02\nPealiskaudsel vaatlusel järeldaks, et minu arvamust kajastava inimese jutt on mulle väga meeldiv ja teise oma jällegist mitte nii väga... et mitte öelda raevu ajav.\nkriimuline süsinik, 2006-01-06 17:07:35\nPadre, 2006-01-06 17:12:26\nKas peab alati olema kellegi (Ti) poolt määratud kõigeõigem mängus? Ilma kohe kuidagi ei saa?\nkriimuline süsinik, 2006-01-06 17:12:34\n*** ***........*** ***\nHele, 2006-01-06 17:13:06\nTi:lasta ärareageerida oma loomulikul moel\nVaat Lilleke kirjutas ükspäev ühe olulise asja.\nEt saad kusagilt okka ja annad edasi.\nJa kes selle saab, see annab ju jälle järgmiselle edasi jne.\nJuhtub et inime, kes elult tõeliselt suure ja jämmeda okka saab, annab teistele edasi juba hulka pisemaid... jne...\nkuni tühja ja tähelepandamattu okkapuruni välja.\nNiiviisi see valus laks, mille loodus/Jumal/saatus/juhus... vmsiganes inimestele andis,\nreageerib ära oma loomulikul moel.\nAga juhtub ka vastupidist.\nEt juhuslik torge satub valusa koha peale,\nöeldakse hullemini vastu,\njärgnevad juba rusika- ja jalahoobid\nja lõpuks valimattu kakelung kõik kõigi vastu,\nmis tõesti ka virtuaalist reaali võib jõuda\nja seal parandamattuid tagajärgi anda\n(teadsin üht noormeest, kes internetitüli ajendil oma elule lõpu tegi,\nsee võib olla üks põhjus, miks ma netikaklusi kohe üldse ei armasta)\nkriimuline süsinik, 2006-01-06 17:14:11\nPo, 2006-01-06 17:14:41\nnj, 2006-01-06 16:53:01\nkui on hingel paha-paha tuleb panna tsuktsi.\nKui Joosu tsuktsi paneb, plingib mul kuskil vaimusilma ees või taga uusuudissõna ‘onaneemia’. Midaiganes see ka tähendab.\nkriimuline süsinik, 2006-01-06 17:15:25\nJoosu, kõigile Headele Inemistele!, 2006-01-06 17:15:56\nma veidi mõtlesin.\nsee kõik oli minust väga rumal.ja mul on kahju ning mul on häbi. häbi, et ma teie kullateri kuulda ei võtnud. on suur rumalus kõndida rannal ja mitte näha kalliskive, kuid veel suurem rumalus on neid mitte endale taskusse korjata. ma ei korjanud. ma olin kui pime! andestage mulle! ja tõepoolest tuleb olla tänulik oma õppetundidele, nii nagu tänulik tuleb olla ka kõigile jüngritele, profeteerijatele või misjoneerijatele, kes end teiste najal onamas justkui käivad. nagu ükskord ütlesin. (vabandan selle onamis-väljendi pärast. punastan hetkel isegi. sest onaneerimine on patt.)\nja via-t ma tänaksin kohe eraldi.\ntõepoolest justkui saatuse sõrm ise juhtis mind mu raskel ajal just siia, kus nii palju kaastunnet, armastust ja alati häid tarkusesõnu on võtta.\nka eksijatel. nagu mina. jah, eriti minusugustel pimeduses kobajatel.\nsain sellest praegu kui ilmutuse läbi aru (peidab xanaxi selja taha) ja tahaksin teid kõiki väga tänada alljärgneva õndsa lähetusega uus-meremaalt:\n*Palun loe see kiri kuni lõpuni läbi!!\nArmastusega on kõik võimalik!\nSee kiri saadeti sulle, et sul õnne oleks.\nOriginaal on Uus-Meremaal ja üheksa korda ümber maailma reisinud.\nNüüd saadeti õnn sinu juurde.\nSa saad õnne osaliseks lähema nelja päeva jooksul, peale selle kirja\nsaamist. Et oma\nõnne hoida pead sa selle kirja igal juhul edasi saatma.\nSee ei ole nali ega ka mitte kommertslik kettkiri!! Sa saad õnne osaliseks\nSaada koopia inimestele, kes sinu arvates õnne vajavad, ära saada raha, sest\ninimlikult võidul pole hinda!!!\nÄra hoia seda kirja enda valduses.\nSa pead selle 96 tunni jooksul peale kättesaamist edsi saatma.\nLähimate (4) päevade jooksul saad kindla peale üllatuse.\nisegi, kui sa ebausklik pole.\nPea silmas järgnevat:\nBjörn Besser õppis 15. 04. 1999 tundma oma parimat sõbrannat terves\nmaailmas. Ta on\nselle üle väga õnnelik.\nConstantin Diex sai selle kirja 1993 aastal, ta palus oma sekretäril\nkoopiat edasi saata. Mõned päevad hiljem võitis ta lotoga.\nÜks teine sai selle kirja ja unustas selle 96 tunni jooksul edasi saata.\noma töö. Pärast seda kui ta kirja uuest üles leidis, tegi ta kirjast 10\nsaatis edasi. Paari päeva pärast sai ta parema töökoha.\nÜks ohvitser sai 47 miljonit naela. Jou Ekat sai 40 miljonit naela, kuid\nselle raha ikkagi, kuna ta ei saatnud seda kirja edasi.\nDarlon Falcheid ei uskunud! sellesse kirja ja kustutas selle. Mõned päevad\n1987 sai üka noor naine Kaliforniast selle kirja, mis vahepeal segaseks ja\nloetamatuks muutund oli. Ta lubas selle kirja uuesti kirjutada ja edasi\nSiiski jättis ta selle sinnapaika ja tahtis seda hiljem teha.\nSeetõttu tuli tal mitmesuguste probleemidega rinda pista. Teiste hulgas ka\nkiri ei lahkunud tema käest 96 tunni jooksul. Lõpuks kirjutas ta selle\nümber ja sai uue auto.\nMõtle sealjuures, ära ignoreeri seda kirja.\nSee on privileeg mida te hoida saate.\nSee kiri jõudis sinuni läbi kellegi, kes sulle head õnne soovib!!!\nP.S. See ei ole raharinglusega kiri. See on seotud üksnes positiivse energia\npakkumise ja sellega seotud õnne vormiga. Sellise seotuse juures võib\nläbi mõttejõu üks eriline efekt.\nNiisiis PALJU ÕNNE.\npeaks sulle niipalju õnne tulema, et sa enam üksi kanda ei jõua, siis jaga\nLÕPETUSEKS VEEL MIDAGI VÄGA OLULIST!\nÜks õpilane Karlsruhe’s, Saksamaal tegi selle kirja 14 aprillil 2001\nloetavaks, kuna pideva edasi saatmise tõttu selles kirjas liiga palju “>”\nNiisiis ärge saatke seda edasi lihtsalt forward'ile vajutamisega, vaid\nuue kirja, siis jääb see hästi loetavaks!\nKui te selle edasi saadate, eemaldage ka palun Freemail-pakkumise reklaam\nÄra unusta, et sa pead selle kümnele inimesele edasi saatma, igaüks vajab\nKui sa selle kuuele kallile inimesele saadad, juhtub täna õhtul kell 22:00\nhead ja nelja päeva pärast saad sa teada, kes sind armastab!\nKui sa keti katkestad, saadab sind igavene ebaõnn.\nja nüüd kõik marss oma mailboksi seda kirja laialisaatma!\nmuidu ebaõnn teid tabab. ÜÜÜÜÜÜÜÜÜ!\nruttu-ruttu ja vutt vutt vutt!\nkriimuline süsinik, 2006-01-06 17:16:08\nkustukummi oleks ka vaja... :)\nPadre, 2006-01-06 17:19:50\nSis jääb vaid loota, et mõni teine silmakirjalikkuse ja võltsviisakuse tõttu suitsiidi ei tee... muidu oleks tõeline kriisiolukord lahti.\nElu on selline, et vahel TULEB kakelda või sarviline lendu lasta ja parem olgu see siis kirglik, vihane ja kiire kui lõputu viisakas mürgitamine ja nurga tagant susimine.\nTi, 2006-01-06 17:21:07\nKustukummi oleks tõesti vaja.\nEsimest korda ei lugenud ma su tundeavaldust lõpuni, Joosu.\nSee hakkas meenutama kellelegi teisele tüüpilist hoiakut..\nNu tead küll see: andke andeks ja vabandage..\n/Ma mõtlen veel.\nSee praegune oli minupoolne tundepuhang. Nii tulekski seda võtta..


Sooduspakkumiste portaali zave.ee külastati aastaga ligi miljon korda - Kaubandus\nEelmise aasta detsembris käivitatud zave.ee koondab praeguseks ligi 70 kaupluse sooduspakkumised üle Eesti ning aastaga on portaali külastatud 952 687 korral ning kasutajate arv on kasvanud ligi 90 000 kasutajani kuus.\n"Kiiresti arenev portaal tähendab aja ning raha võitu nii tarbijatele kui ka kaupmeestele," ütles portaali eestvedaja Ermo Jööts. Ta lisas, et inimesed ei pea tänu sellele lappama läbi kümneid reklaame paberkandjatel või surfama eri veebikülgedel.\nZave.ee võimaldab otsida meelepäraseid pakkumisi eri brändidelt ja kauplustelt.\n“Meid rõõmustab väga, et portaal on kogunud populaarsust nii meeste kui ka naiste seas. See näitab, et mugavad ja soodsad lahendused lähevad kõigile ühtemoodi korda,” lisab Jööts. Esimesel aastal olid ligi 54 protsenti kasutajatest mehed ja 46 protsenti naised.


foorum.akvarist.ee • Vaata teemat - Jõeforell\nTänane kuupäev Pühapäev Apr 18, 2021 02:18\nTeema pealkiri: Jõeforell\nPostitatud: Pühapäev Jaan 26, 2014 03:07\nPlaan selline, et võiks suvel mõned kevadised jõeforelli maimud akvasse panna aga kui palju ma ka ei uuri, kuskilt ei ole ma veel leidnud jõeforellidele sobiliku maximum temperatuuri, ehk siis kas keegi teab midagi selle kohta või kas üldse on mõtet üritada?\nTeadupoolest on nad ju väga tundlikud kalad, vajavad palju hapnikku jne..\nOskaks keegi aidata?\nTeema pealkiri: Re: Jõeforell\nPostitatud: Pühapäev Jaan 26, 2014 08:24\nAlustaks sellest, et see kala kasvab normaalsetes oludes kuni 45 cm pikkuseks, talle vajaliku akvaariumi suurust mõõdetakse mõne tuhande liitriga (kas just 3500 või 4300 liitrit, pole vast enam väga tähtis).\nMiks pole selle kala akvaariumis pidamise kohta kuigi palju infot? Eks ikka seepärast, et ta pole akvaariumis pidamiseks kuigi sobiv kala. Temperatuur on selle juures ehk üks väiksemaid probleeme, aga pakun et kuskil 20-22 on paras ja mitte üle 24.\nLoodusest jõeforelli maimude püüdmine on aga minu teada seadusevastane.\nEhk siis minu meelest pole mõtet üritada.\nPostitatud: Pühapäev Jaan 26, 2014 11:20\nTänud tagasiside eest, üritus jääb ära\nPostitatud: Esmaspäev Veebr 03, 2014 03:28\nKuid samas võid sa soovil pidada mõnda teist akvale sobilikku Eesti kala. Neid akva sobilikke kalaliike peaks olema päris mitmeid.\nPostitatud: Esmaspäev Veebr 03, 2014 06:35\nEesti kaladega on see nüanss, et nad on külmaveekalad, ehk neid ei tasu panna troopikaakvasse. Ning kahjuks on see probleem ka, et nad pole kuigi atraktiivsed - midagi hädapärast ju leiab, aga neistki osa looduskaitse all.\nPostitatud: Teisipäev Veebr 04, 2014 04:54\nOlen isegi siit foorumist lugenud et enamus akvas pidavatest Eesti kaladest on sellised "lahjad ja igavad", kükitavad päevotsa kusagil juurika all või taimepuhmastikus. Ma ausalt üteldes ei kujutaks isegi ette millised Eestimaa kalad oleksid nii käitumuslikult kui väliselt atraktiivsed.\nPostitatud: Kolmapäev Veebr 05, 2014 08:44\nMina võtaks paar kuld- ja hõbekokre, luukaritsa, ogaliku ning sobiks veel vb. rünt, viidikas või lepamaim, särg või siis roosärg on veidi värvikam ja ahvenaid saaks samuti võtta, tuleks kusagilt päris pisikesi siis hankida. Koger on selles nimekirjas selline kindel ellujääja ja kogu seda punti siin vast on liiast pidada, kuna mõni võib lihtsalt nälga jääda ja jääbki arvatavasti. Hea on see, et kui tundub, et kalal on halb olla akvas, saad selle tagasi koju viia\nPostitatud: Laupäev Veebr 08, 2014 10:20\nPalju liike välja ei jäänudki . Minu hinnangul on roosärg ainus kes eelistab " troopikat", ja isegi mingit värvi omab. Lapsepõlves sai neid kõiki järjest akvaariumisse topitud, aga kõige rohkem meeldis kiisk.(suvel viskas otsad)


Uued tooted: ohtralt liha, kastmeid ja jäätist - Kaup ja teenus - Tarbija\nUued tooted: ohtralt liha, kastmeid ja jäätist\n10. mai 2016, 18:34\nGrill-liha on eestlaste suveõhtute asendamatu kaaslane.\nAlgava suvehooaja eel on mitmed Eesti tootjad toonud poelettidele uusi maitseid, mida võib varuda näiteks grillimisõhtuks.\nAlgaval grillhooajal võib poelettidelt leida paarkümmend grilltoodet Rannarootsi Lihatööstuselt. Uute maitsetena on lisandunud näiteks Usbeki šašlõkk, Armeenia grill-liha ja grillfilee.\nUsbeki šašlõkk on maitsestatud vürtsidega, marinaadile annab viimase lihvi just idamaine koriander. Armeenia grill-liha omapäraks on tavalisest veidi paksemad viilud, millel ühes ääres väike pekiriba – see kindlustab, et grillimisel jääb liha mahlaseks. Grill-liha on valmistatud seavälisfileest ning sellele on antud armeeniapärane mekk soola, pipra, sibulapüree ja tilga äädikaga. Uuena lisandus ka grillfilee, mille terve tükk tuleb grillile panna. Seetõttu kulub liha valmimiseks küll veidi rohkem aega (25–35 minutit. Suussulava liha saamiseks tuleb fileel lasta pärast grillimist 15 minutit järelküpseda ja viis minutit puhata. Ahjus valmib liha 200°C juures 50 minutiga.\nSalvesti kastmed ning Põnni tootesari\nSalvesti tootevalikusse on lisandunud uued kastmed, mis sobivad nii liha- ja kalaroogade kõrvale kui ka lisandiks võileibadele. Uues kastmesarjas on neli toodet: kodumaine rohke tomatisisaldusega ketšup, mustsõstraseemnetega BBQ mustasõstrakaste, sinepiseemnetega vürtsitatud sinepikaste ning tartar kaste kurgitükkidega. Kõik Salvesti uued kastmed on naturaalse ja puhta maitsega ega sisalda säilitusaineid.\nSalvesti Põnni tootesarja valikusse on jõudnud uued näputoidud – Neljaviljakrõbuskid ja Kamapallid. Mõlemad tooted on sobilikud imikutele peale kaheksandat elukuud. Põnni näputoidud on laktoosivabad ning rikastatud B1-vitamiiniga. Need ei sisalda piimavalku, muna ega sojavalku ning neile ei ole lisatud soola ja suhkrut.\nFarmi Kreeka jogurt\nFarmi piimatööstuse Kreeka jogurt on poelettidel nüüdsest ka mee lisandiga. Naturaalne ning hapukas Kreeka jogurt on oma topsi kaane alla koondanud eestimaise Võrumaalt pärit mee. Jogurt on valmistatud termostaatmeetodil Eesti koorest. Kui tavapäraselt tehakse jogurt valmis spetsiaalses jogurtitankis ning seejärel villitakse topsidesse, siis termostaatjogurti tegemisel toimub toote hapendamine topsis. See tehnoloogia ei lõhu jogurti struktuuri ning võimaldab säilitada toote konsistentsi. Jogurtite valmistamisel pole kasutatud paksendajaid, tärklist ega stabilisaatoreid. Ka jogurti kõrval olevad mesi ja moosid on ilma igasuguste lisanditeta.\nPremia lisas Eriti Rammusa tootesarja Eesti turul ainulaadse sefiirimaitselise jäätise, millega tähistab jäätisevabriku 60. juubeliaastat. Eriti Rammusa jäätisesari uuenes kokku kaheksa jäätise võrra. Nii maitselt kui konsistentsilt sefiiri meenutava jäätise muudab eriliseks ka uue kujuga vahvlitops, sefiiritorti meenutav jäätisekuhi ja jäätise sees olev vaarikamoosi täpp. Lisaks vahvlitopsile on sefiirijäätis saadaval ka šokolaadiglasuuriga kaetud pulgajäätise kujul ning üheliitrises perepakendis, mille puhul on sefiirijäätise sisse lisatud ka vahukommid.\nEriti Rammusa sarja lisandusid veel metsmaasika- ja mustikajäätis ning vanillijäätis šokolaadilaastudega. Metsmaasikajäätis on saadaval ka liitrises pakendis ning vanillijäätis on nüüd saadaval ka piimašokolaadi maitselise glasuuriga kaetud pulgajäätise kujul.\nKane’s on Californiast alguse saanud karastusjookide bränd. Äsja omandas kaubamärgi ning jookide tootmise ja müügilitsentsi kodumaine joogitootja A. Le Coq. Eesti poelettidele jõuab kaks erinevat maitset – sidrun ning koola-, ürdi- ja tee maitsekombinatsioon. Kane’si karastusjoogid on müügil 0,33 l klaaspudelites.


Kirjeldus hilinenud 2014/11/18\nLadinakeelne nimi: Gentos Forte\nToimeaine: Palmetto puuviljaekstrakt (Extractum Sabal serrulata), kõrvitsaseemneõli (sperma cucurbitae), vitamiin E (E-vitamiin), Echinacea (Extractum Echinacea), nõges ekstrakt (Extractum urticae), Tsink (Zincum)\nKasutusjuhend Gentos Forte (meetod ja doosi)\nGentos Forte sisaldab looduslikke koostisosi: Echinacea ekstraktid . kõrvitsaseemneõli . nõges ekstrakt . Vitamiin E . tsink . Palmetto puuviljaekstrakt .\nHomöopaatilised puhul kohaldada Eesnäärme healoomulise .\nTegevus ravimi tänu koosseisu.\nPalmetto puuviljaekstrakt sisaldab fosforit, magneesiumi, tsingi, vitamiinid ja orgaaniliste steroidid Kes on kerge kasulik mõju meessuguhormoonid. See näitaja on põletikuvastaste omadused, see aitab taastada rakkude ja tõhusalt eemaldab paistetus .\nEchinacea ekstrakti aitab vähendada põletikku. See sisaldab polüsahhariide fosfolipiididest, vitamiinid, flavonoidid, aklüülamiidide ja kasulik mineraalaineid. Ekstrakt aktiveerib kaitsev organismi funktsioonidele, mis aitab eemaldada põletikku. Samuti mõjutab see antimikroobsete vahenditega, parandab verevarustust ja on sedatiivne toime.\nVitamiin E aitab tugevdada ja noorendada keha.\nKõrvitsaseemneõli aitab ravi seotud haiguste funktsioone eesnääre. See sisaldab steroole, semi-küllastunud rasvhapete, vitamiinide, karotenoide, mineraalid ja kasulik fosfolipiidid. See aitab parandada ainevahetust kudedes, väldib leviku rakkude eesnäärmes hüperplaasia Normaliseerib vereringet, vähendab põletikku.\nNõges ekstrakti kasutatakse kuseteede haigusi. See vähendab stimulatsioonile eesnäärmevähi rakkude ja toimib antoksüdandiks .\nhomöopaatiline ravim Seda kasutatakse, et ravida eesnäärmevähki, samuti nende ennetamiseks. Sobib meestele igas vanuses.\nSeda saab kasutada pikka aega ja kombineerida teiste ainetega, et ravida haigusi, eesnäärme ja põie, ei avalda mingit mõju vererõhule ja vere hüübimist.\nSeega ravimi viib normaalse urineerimine, taastab verevoolu vaagna piirkonnas ja erektsioonivõime See vähendab tõenäosust Impotentsus . viljatus . onkoloogiliste haiguste Eesnäärme. Lisaks sellele vähendab ruumala eesnäärme-, parandab selle sekretsiooni.\nRavimit tuleb kasutada osana kompleksi raviks:\nägedad ja kroonilised haigused eesnäärme eesmärgiga sümptomite leevendamiseks;\njuures ülitundlikkus to üks selle komponentidest.\nKui te saate selle homöopaatiliste parandamiseks suurenenud süljeeritus võib tekkida.\nKui esines kõrvaltoimeid, tuleb teil konsulteerida spetsialistiga.\nJuhised Gentos Forte on soovitatav võtta kapsel 3 korda päeva jooksul. Neid kasutatakse 30 minutit enne söömist või üks tund pärast. Kursus on krooniline prostatiit . Eesnäärme healoomulise . krooniline tsüstiit ja krooniliste häirete urineerimine on mõeldud 3 kuud ja ägeda tsüstiidi - 1-2 nädalat.\nRavi ägeda kuseteede häired kestab 2 nädalat. Juhul krooniliste häirete urineerimine, krooniline tsüstiit ja Eesnäärme healoomulise Pärast kolme kuu jooksul võib liikuda toetada kapslit 1-2 korda päeva jooksul.\nJuhul, mis nõuavad kiiret sümptomite leevendamiseks, kasutusjuhendite Gentos Forte soovitab võtta kapsel iga 30-60 minuti, kuid mitte rohkem kui 8 korda päevas.\nAndmed narkootikumide üledoosi ei ole registreeritud.\nOlulisi koostoimeid ei ole fikseeritud.\nGentos Forte müüakse apteekides ilma retseptita online.\nTemperatuur peaks olema 25 ° C. Pakend kapsleid te peate hoidma kuivas ja pimedas kohas, välja lastele kättesaamatus kohas.\nHoidke ravimit peaks olema maksimaalselt kolm aastat.\nArvamused Forte Gentos\nArvamused ja ülevaated Forte Gentos näitavad, et näitaja on efektiivne vabanemiseks seotud probleeme urineerimisel ja eesnäärme kahjustus. Kuid positiivseid meetmeid on vaja kasutada seda vastavalt juhistele.\nTähendab Gentos Forte on üsna haruldane Vene apteegid. Madalaim hind, mis on loetletud Vene internetipoed - 205 rubla.\nHind Gentos Forte Ukrainas tavaliselt umbes 250 grivna. Maksumus sarnane tegevus Gentos langeb ja tabletid võivad olla suuremad. Hind tablette umbes 300 rubla, ja kapslid - 350 rubla.


Valga linna kroonika - 1900\nLood 1900. aasta kohta\n1900. a tehti katse uut Eesti seltsi ellu kutsuda, sest …\nHans Einer 1856-1927 Johann (Juhan) Äniline 1866-1923\nLäti Seltskondlik Ühing "Lõbu" (Läti selts) 1885- Saksa selts "Musse" 1862- "Säde" selts 1902-1940 Valga Vene Seltskondlik Ühing 1892-1917\nIlmus H. Eineri Eesti keele õpetus algkoolidele.\n1900. aastal sündinud isikud\nBoris Grünberg 1900-? mainitud: 1924 08.01.1924 : Paigaldati poeglaste gümnaasiumile hangitud kinoaparaat kohale ja prooviti. Kavatseti muretseda … 1925 veebruar 1925 : Ligemale 150 poeglaste gümnaasiumi õpilast on astunud kaitseliitu, moodustades 4 … 1926 märts 1926 : Poeglastegümnaasiumi matemaatika õpetaja Boris Grünberg lõpetas ülikoolis füüsika-matemaatika teaduskonna. Ta … 1926 01.05.1926 : Valga linna malevkonna juurde asutati spordiklubi Ajutisse juhatusse valiti kooliõpetajad … 1926 juuni 1926 : Poeglastegümnaasiumi matemaatikaõpetaja sõitis õppima Pariisi kõrgemasse elektriasjanduse ülikooli raadiondust. Õppetöö … 1926 juuli 1926 : Tööstuskooli rauatöö õpetaja-instruktor Kohlmann lahkus ja uueks instruktoriks valiti hr … 1927 14.06.1927 : Valga poeglastegümnaasiumi õpetaja Boris Grünberg sõitis paar aastat tagasi Pariisi …\n1900. aastal surnud isikud\nFr. Kann -1900 mainitud: 1893 11.04.1893 : Valga karskusselts pidas aastakoosolekut. Esimees Einer tunnistas, et seltsi tegevus … 1900 20.01.1900 : Pika haiguse tagajärjel lahkus hr Fr. Kann, keda siinsed eestlased …\nOtto Gotthard von Vegesack 1844-1900 mainitud: 1892 1892 : Liivimaa 1892 aadressraamatu järgi: Kreisipolitsei asutus (Уездныя полицейская управленея): Kreisiülem …\n1900. aastal loodud asutised\nkroonu viinapoed 1900- mainitud: 1899 august 1899 : Kroonu viinapoed tulevad Valgas järgmistesse kohtadesse: Herrade uul 1, Moskva … 1900 02.02.1900 : Valgas oli kroonu viinamüüjate valimine III aktsiisijaoskonna tarvis. Kokku soovis … 1902 veebruar 1902 : Riia kameraalhoov (riigipalat) teatab, et Valgas müüakse tempelmarke kroonu viinapoes … 1902 16.04.1902 : Kolmandal lihavõttepühal peeti jürilaata. Rahvast oli vähevõitu. Kroonu viinapoed ja … 1903 veebruar 1903 : Valga kroonu viinaladude töötajatele määrati ülemalt poolt kingitusraha. Lao ülematele … 1903 veebruar 1903 : Endine vallakooliõpetaja Paegle oli parema palga peale kroonu viinapoodi tööle … 1905 oktoober 1905 : Alkoholimüügi kohtades tuleb alatasa rahurikkumisi ette. Riia uulitsal näeb sagedasti, … 1905 02.12.1905 : Valga linnavolikogu erakorralisel istungil arutati rahva esindajate nõudmist, et linnas … 1906 detsember 1906 : Kehtestati kord, kus kroonu viinapoodidest viivad aktsiisiametnikud iga päev raha … 1907 28.01.1907 : 15. novembrist kinnitatud seaduse järgi on tööaega lühendatud 9 tunnini. … 1907 16.04.1907 : Peeti Jüripäeva laata. Hobused olid kõrges hinnas ja samuti kariloomad. … 1908 01.03.1908 : Laupäeval üritasid neli meest röövida monopoli rahavedajat Snamenskit, kuid pärast … 1914 23.12.1914 : Jõulude eel oli üks naljamees teinud nalja, et jõululaupäevaks Valga … 1927 01.04.1927 : Ka Antsla alev hakkab oma viina ja piiritust saama Valga …\nB. Glückmanni seebivabrik "Riviera" 1900- mainitud: 1927 aprill 1927 : Ajalehes "Lõuna-Eesti" ilmub ülevaade Valga tööstusest, kus nimetatakse suuremate tööstustena: …\n1900. aastal valminud kohad\nMaleva 5 (riigi viinalaod) 1900- mainitud: 1898 september 1898 : Kroonu viinaladusid asutatakse tervel Liivimaal ainult kolm: Riiga, Valka ja … 1900 15.06.1900 : Valgas pühitseti kroonu viinalao hooned. Kohal viibis Liivimaa aktsiisivalitsuse ülem … 1901 september 1901 : Ajalehes Uus Aeg ilmub kirjeldus Valga elust. Linn on muutunud … 1902 juuni 1902 : Valga kroonu viinalaost on 1902. aasta maikuu jooksul 44 tuhande … 1902 08.07.1902 : Rahandusministri abi vürst Obolensky külastas Valgas kroonu viinaladu. Jaamas oli … 1902 16.09.1902 : Kubermangu aktsiisivalitsuse 7. septembri otsuse järgi on alates 16. septembrist … 1902 18.12.1902 : Kroonu-kontrollikoja ametnikud tulid kroonu viinaladu kontrollima. 1903 veebruar 1903 : Valga kroonu viinaladude töötajatele määrati ülemalt poolt kingitusraha. Lao ülematele … 1903 detsember 1903 : Krooni viinalao juurde asutatava raamatukogu jaoks eraldatakse ühekordselt 100 rbl … 1904 veebruar 1904 : Veebruaris hakati ehitama katoliku usu kirikut. Juba mitu aastat on … 1904 25.08.1904 : Katoliku kiriku metropoliit krahv Shembeck jõudis Riiast sõidurongiga Valka koos … 1905 16.02.1905 : 16. veebruaril lõppes raudteetööliste streik. Kõik töölised ilmusid tagasi tööle. … 1905 19.02.1905 : Kroonu viinaladude töötajatele tehti teatavaks vastus nende nõudmistele. Tööpäev lüheneb … 1906 veebruar 1906 : Kroonu viinalao aktsiisiametnik Jüri Põllusaar sai hõbemedali kirjaga "Hoolsuse eest". … 1906 september 1906 : Septembri keskel läsid setud siin põletamise piiritust ostma. Imelik oli … 1906 detsember 1906 : Kroonu viinaladude uue valitseja Sjerowi soovitusel antakse lao töörahva raamatukogust … 1906 detsember 1906 : Kroonu viinavabrikus toimuvad pühade ajal peoõhtud ja näitemäng. Viimasel ajal … 1907 veebruar 1907 : Kroonu viinalaost on varastamise pärast mitmeid inimesi lahti lastud. Pikka … 1907 04.08.1907 : Raudtee puu- ja küttelao juurest leiti kroonu viinavabriku masina ahjukütja … 1907 15.10.1907 : Kroonu viinalao ülem annab teada, et ostetakse suures koguses küttepuid … 1908 september 1908 : Valga kroonu viinaladu otsib viinavedajat poodidesse ja vaksalisse ning ostab … 1909 jaanuar 1909 : Valga kroonu viinaladude valitsejale F. F. Serowile annetati kuldauraha hoolsuse … 1912 28.12.1912 : Valga linnavolikogu koosolekul: 1. Linnavalitsuse ettepanekul saadeti kõrgemale poole palve, … 1919 september 1919 : Tehakse plaan endisesse riigi viinavabrikusse asutada õunte konserveerimise tehas. 23.09.1919 … 1922 jaanuar 1922 : Jaanuaris kolis soomusrongi brigaadi staap "Säde" majast, kus neil oli …\nliiprite immutamise tehas 1900- mainitud: 1900 aprill 1900 : Valgas hakati ehitama vabrikut, kus raudteeliiprid puu mädanemise vastu immutatakse. … 1901 september 1901 : Ajalehes Uus Aeg ilmub kirjeldus Valga elust. Linn on muutunud … 1901 september 1901 : Valga jaama lähedale ehitatud liiprite immutamise tehas alustab tööd. Riia-Pihkva … 1903 24.08.1903 : Liiprivabrikus jooksid vagunid vagunite haakija lohakuse tõttu teistele selga. Viga … 1905 27.12.1905 : Mitmeid raudteeametnikke on vahistatud ja läbiotsimised teenistujate kodudes jätkuvad. Depooülema … 1906 18.08.1906 : Linnavolikogu koosolekul: 1. Kubermangu nõukogu valijameheks valiti ühel häälel linnapea … 1906 30.11.1906 : Linnavolikogu koosolekul: 1. Valiti kaubandussaadikuteks K. Wassil ja J. Klasmann. … 1913 august 1913 : Augustis avas põllumeeste ühisus "Koit" oma kaupluse Moskva uulitsal, postkontori … 1921 14.08.1921 : Pühapäeva hommikul kell ½11 ajal hakkas raudtee ääres olev riigi … 1922 juuni 1922 : Raudtee tee- ja ehitusjaoskonna poolt tehti järelvaatus linna lähedal olevas … 1922 november 1922 : Liiprite imbutamise vabriku kordaseadmistööd on praegu käsil. Kuna viimastel päevadel … 1923 aprill 1923 : Käesoleva aasta 19. märtsil võttis komisjon liiprite imbutamise vabriku aurukatla … 1923 juuni 1923 : Liipritehase tööleseadmisega on tekkinud probleemid ja õli valgub Tambre ojja. … 1923 juuli 1923 : Liiprivabrik sai lõplikult valmis. Üleandmiskomisjonis oli Krulli tehase esindaja ja … 1925 jaanuar 1925 : Valgas on töötus kiiresti kasvanud ja arvel on juba 495 … 1926 28.05.1926 : Leedu raudteevalitsuse esindajad käisid tutvumas Valga raudteeliiprite immutamise tehases. 1926 september 1926 : Linnapargi tiik on sinnavoolava raudteelaste sauna ja liiprite immutamise tehase …\nVõru 9 // 12 1900-


Või-rasvapõletaja kehale öine “Fitness Model”, kohene kaalulangus Oine rasvapoletaja\nAbi saab aga ka sellest joogist. Aktiivne rasvapõletaja fitness body floresan.\nPalsam Päästja — see on väga efektiivne preparaat, mille ohutus on saanud kinnitust aastapikkuse praktika kaudu, aga tema tõhususes on veendunud miljonid inimesed erinevates maailma maades.\nSee kiirendab järsult tervenemisprotsessi, hoiab ära armide tekke, infektsioonid ja mürgistused. Naha epidermise taastumine põletuste korral toimub üheaegselt tervel kahjustatud pinnal, kohe peale naha baaskihi taastumist.\nPalsam vähendab valutunnet mitte otsese anesteseeriva toime tõttu, vaid serotoniin-bradikiniini tasakaalu taastumise teel kahjustatud oine rasvapoletaja. Tarvitamise meetod: Termiliste nahakahjustuste põletuste ja külavõetuse korral tuleb palsam kanda rikkalikult vahetult naha kahjustatud kohale.\nVõimalikud palsami Päästja kõrvaltoimed Nagu iga teinegi preparaat, mille toime põhineb naturaalsetel komponentidel, võib palsam väga harvadel juhtudel esile kutsuda allergilise reaktsiooni.\nSeepärast oine rasvapoletaja palsamit ettevaatlikult kasutada neil juhtudel, kui selle koostises sisaldub aineid, mis kutsuvad Teis esile allergilise reaktsiooni.


iCarsoft CR Pro - Universaalne\n> Diagnostikaseadmed>iCarsoft CR Pro - Universaalne\nUus universaalne diagnostikaseade kõikidele sõiduautodele. CR Pro on kõige uuem ja võimsam iCarsofti diagnostikaseade, mis toetab populaarsemate sõiduautode kõiki juhtplokke ja pakub täiendavaid hoolduseks vajaminevaid funktsioone.\nTähelepanu: Tegemist on viimase tootega laos!\niCarsfot CR PRO suudab lugeda ja kustutada vigu (DTC's) kõikidest juhtplokkides (nt.: mootor, käigukast, ABS jne)\nToetatud üle 20 sõiduauto margi: Nissan, Infiniti, Toyota, Lexus, Scion, Honda, Isuzu, Hyundai, Kia, Daewoo, Mazda, US Ford, MB Sprinter, BMW, Mini, VW, Seat, Skoda, Volvo, Porsche, SAAB, EU Ford, Holden, AUS Ford, Acura, Subaru, Mitsubishi, Dacia, Renault, Fiat, GM, Chrysler, Mercedes-Benz, Citroen, Jaguar, Peugeot, Audi, Opel, Land Rover, Smart, Suzuki, Vauxhall, Alfa-Romeo, Lancia.\nToetab erinevaid OBDII/EOBD funktsioone\nToetab reaalajas andmete kuvamist (Live Data)\nSobib kasutamiseks kõikide mudelitega, millel on OBDII-16 diagnostika pistik.\nÕli ja hooldusvälpade lähtestamine\nElektroonilise seisupiduri (EPB) aktiveerimine/deaktiveerimine pidurite hoolduseks (piduriklotside vahetus jms)\nUue aku kodeerimine Battery Management juhtplokki (BMS).\nTahmafiltri sundpõletus (DPF regeneration)\nElektroonilise gaasiklapi õpetamine (Electronic Throttle Control System)\nRooliasendi kalbreerimine (Steering Angle Sensor)\nVõimalus printida diagnostikatulemusi.\nAku test võimaldab saada teada autoaku pinge hetkel kui mootor käivitatakse.\nUuendatav arvuti kaudu\nEkraan: 4.0″ TFT LCD, 480*320 pikslit\nTöötamis õhutemperatuur: 0°C ~ 50°C\nHoiustamise temperatuur: -20°C ~ 70°C\nSisendpinge: 9 ~ 18V (150mA@12V(Typical)\nOSRAM D1S 66140CBI Cool Blue Intense Xenarc +20% DUO karp\n111,90 € 95,90 €


Rauno Oolberg, Author at RO TASTE!\nAbout Rauno Oolberg\nMeanwhile lets just say that we are proud Rauno Oolberg contributed a whooping 87 entries.\nGin Sour ja Gin Tonic kokteilid suveks või niisama nautimiseks… Ma pean ütlema, et gin on üks mu lemmikuid kangeid alkohoolseid jooke – selle mõnusalt karge ja kuiv maitse on minu jaoks eriti värskendav. Lisaks sobib gin väga paljudesse kokteilidesse ning tänapäeva valikut arvestades on see ka eriti mõnus, sest igal inimesel on võimalik oma […]\nRetseptid, Retseptid, Toidud\nKartulisalat krevettidega See ei ole Sinu klassikaline kartulisalat – see on mõnusalt suvine, kerge ja tsitruseline kartulisalat krevettidega! 😇 Mina grillin kartulid läbi, et neile veel seda mõnusat lisamaitset anda. Kui Sulle grillitud kartulid ei meeldi, siis võid vabalt ka lihtsalt keedetud kartulid pooleks lõigata ja maitsestada. Miks mulle see salat meeldib? Sest see meenutab […]\nSushi retsept – maki, urumaki, tempura… Sushi retsept on tegelikult lihtne – Sul läheb vaja hästi keedetud ja maitsestatud riisi, täidiseks võid kasutada pea kõike, alates köögi- ja juurviljadest ning lõpetades liha, kala ja mereandidega. Kaste pole kunagi kohustuslik, sest soja kaste lisab juba niigi mõnusat nüanssi sushile. Küll aga pean ütlema, et minu POKE […]\nVahukook metsmaasikajäätisest, miks? Vahukook koos jäätisega, sest see metsmaasikajäätis teeb Su elu nii lihtsaks – Sa ei pea minema metsa metsmaasikaid korjama ning ka mässamist on hulga vähem. 😁 Koostisosi on tegelt selles koogis äärmiselt vähe ning Sa ei pea ka tegelikult peegelglasuuri peale tegema – see on lihtsalt valik. Valik, mis teeb selle koogi […]\nSmuuti – kiire ja tervislik vahepala! Smuuti on üks mu lemmikuid vahepalasid, miks? Sest esiteks, seda on kiire ja lihtne valmistada! Lisaks on see ülimalt puhta koostisega ning olenevalt eesmärgist saad alati ka seda kohandada endale sobilikuks, vajalikuks. Mulle meeldib smuutisid kaasa võtta nii tööle kui trenni, eriti kui lõuna ja õhtusöögi vahele jääb pikk […]\nKüpsisetort või küpsisekook? Minu jaoks on küpsisetort ikkagi midagi väga armsat! Alates lapsepõlvest – tähistati sellega ju eriti laste sünnipäevasid, kuna on kerge ja lihtne valmistada. Kui kaunistad ära ja teed ilusaks, siis on ta kindlasti küpsisetort ja kui oled veidi laisem, siis on ta lihtsalt kook! Niiet vali ise, kuidas Sa seda serveerida tahad […]\nJäätisetort, see ideaalne suvine kook! Jäätisetort on imeline isegi siis kui suvi pole veel hakanud! Ei kalendri ega ilma järgi, aga esimese nö suvekuu “juuniga” võiks ju alustada juba ka jahutavalt! Poes müüdavad jäätisetordid ongi tavaliselt lihtsalt jäätis koos erinevate kaunistustega. Mina pean lihtsalt ütlema, et mu geniaalne pea mõtles välja midagi uut! Nimelt KÜPSISEJÄÄTISTEGA […]\nRabarberikook? Jälle?! Aga mitte Sinu tavaline rabarberikook… See rabarberikook on kaugel sellest, mida mu ema, vanaema või mamma tegid! Kui klassikaline rabarberikook, mida kõik teavad on muretaignapõhjaga, rabarberi ja pealt pehme biskviidiga, siis seekord keeran mina selle rabarberikoogi täiesti tagurpidi! Ja seda sõna otseses mõttes! 😁 Ma küpsetangi seda rabarberikooki tagurpidi, et rabarberimahlad jääksid kõik […]\nPizza või pitsa?! Pizza on rahvuvaheline toit, mis on alguse saanud siiski Itaaliast. Sealt tulenevalt kirjutatakse rahvusvaheliselt ja itaalia keeles “pizza” ja eesti keeles on see sõna siiski “pitsa“. Itaalia pizzat iseloomustab krõbe ning imeõhuke põhi, mille kohta võiks öelda, et peaaegu isegi paistab läbi. Ameerika tüüpi pitsa on paksupõhjaline ja pigem pehme koos rohke […]\nToidud, Toidud, Toidud, Toidud, Toidud, Toidud, Toidud\nKananagitsad ehk väiksed kanapalad… Olgem ausad, kes meist ei armastaks vahest patustada mingi kiirtoidukohaga – minu lemmik on näiteks McDonalds ja sealsed kananagitsad. Küll aga… Sind võib üllatada kui lihtsalt ja kiirelt saad Sa ise valmistada isegi paremaid kananagitsaid! 😍 Sul läheb selle jaoks vaja vaid loetud koostisosi ning natuke kannatust – sest ei, ma […]


GoMaailma talvepildi kampaania – osale ja määra ise auhinna suurus • Go Traveli reisikirjad: Reisiblogi GoMaailma talvepildi kampaania – osale ja määra ise auhinna suurus – Go Traveli reisikirjad\n29. november 2010, GO Maailm\nGoMaailma talvepildi kampaania – osale ja määra ise auhinna suurus 14\nKas sul on vahvaid lume-, jõulu- või niisama talvereisi pilte, tehtud nii Eestis kui väljaspool ja mida oled valmis teistega jagama? Kui jah, siis osale meie suures talvepildivõistluses ning võid võita vägevaid auhindu!\nGoMaailmas toimub suur talvepildi võistlus eriti magusatele auhindadele!\nTule GoMaailma ja vali endale OMA unistuste reis välja. Ning siis mine sinna. Täiesti tasuta! Kui arvad, et selleks on imet tarvis, siis tea, et jõulukuu ongi imedekuu. Ja 15. detsembril saavad kaks GoMaailma fänni vägeva jõulukingi, mille rahalise väärtuse määravad aga kõik meie fännid ise!\nRegistreeri end GoBlogi kasutajaks\nLae GoBlogis üles üks igavesti vahva talvepilt\nLisa pildi alla veel vahvam lühikirjeldus (kuni 6 rida teksti)\nJaga oma pilti Facebooki sõprade ning tuttavatega\nKutsu oma sõpru GoMaailma fänniks Facebookis, sest peaauhinna võitja võidufond on ei rohkem ega vähem, kui GoMaailma Facebooki fännide arvu suurune summa reisiraha!\nSeletame asja lahti:\nTalvepildi võistlus toimub 29. november kuni 15. detsember 2010.\n15. detsembril kuulutame välja võitja\nVõitjaks saab kõige rohkem Facebooki “Soovita” hääli saanud pildiomanik.\nVõidusumma suuruse määrab tolleks hetkeks GoMaailma fänniks hakanute arv, iga fänn annab võidufondi 1 krooni.\nAga see pole veel kõik! GoMaailma meeskond valib ka omalt poolt ühe lemmikpildi, selle pildi omanikul on võimalik kuni 5000 krooni eest vabalt valida omale reis GoMaailma lehel väljapandud toodete hulgast.\nReeglid ja soovitused leiad kampaania reeglite lehelt\nKui teil on küsimusi, või jääte mingil põhjusel hätta, võite alati siin kommentaariumis nõu küsida!\nKadri Kiisel kommenteeris\n29. november 2010, 13:51\nkas minu pilt on nüüd õieti üleva?\n29. november 2010, 13:57\nJah, Kadri, pilt on nüüd üleval! Järgmisena võid hakata otsima sõpru ja tuttavaid Facebookis, kes seda pilti soovitada võiks 😀\nMarelle Vaino kommenteeris\n29. november 2010, 14:03\nKuidas ma siia pilti laadida saan?\n29. november 2010, 14:11\nMarelle, kui oled GoBlogis registreerunud, siis pead sisse logima ning tegema uue postituse, kui aga pole veel registreerunud, siis pead seda tegema – http://blog.gomaailm.ee/register\n29. november 2010, 14:29\nma ei saa millegi pärast enam oma kontoga sisse logida:(\nKadri, kasutajanimeks on sinu mailiaadress ning parool saadeti sulle mailile. Kui sul on sama mailiaadress ka Facebookis, siis saad sisse logida ka läbi Facebooki\ntere, mul läks alguses linnuke valesse kohta , muutsin küll ära ja panin “Talvepildid” ette linnukese aga talvepiltide alla ta peaks üles saama. Palun abi, et õigesse kohta saaks ikka 🙂 Loodan, et saab peagi üles ka…\n30. november 2010, 16:36\nLisan, et mul jäi kogemata linnuke “reisijutte maalt ……” ette, mis läks valesti, muutsin küll ja saatsin oma Facebooki konkursi jaoks foto uuesti, et ta läheks “Talvepildid” alla. Kui midagi on valesti, palun kirjutage siia, kuigi suurus jne peaks klappima küll 🙂\n2. detsember 2010, 09:06\nSander Maasik kommenteeris\n2. detsember 2010, 19:56\nViimase peal kampaania! Edu kõigile 🙂\n7. detsember 2010, 17:42\nVäga vinge kampaania! Tahaks väga võita selle 🙂\n9. jaanuar 2011, 00:22\nKas võib oodata varsti taaskord mingit võistlust? Aga siis ma pakun, et võitja üle võiks ikka Gomaailm ise otsustada, sest kui on nii, et otsustab sõprade arv, kes panevad “like”, siis lihtsalt võidab aktiivsem, ent mitte parim. Minu arvates oleks olnud võitu väärt hoopis mõni teine pilt. Olgu öeldud, et ise ma sellel võistlusel ei osalenud.\nEdaspidi aga osaleks rõõmuga. Kui fännide arvu suurendamine on üks teema, siis võiks anda see küll ehk mingi eelise, ent mitte kindlat võitu. _MINU TAGASIHOIDLIK ARVAMUS :))))\nKunas uus võistlus tuleb?\nTalvepilt Tartust « Larko peegel


NASA astrobioloog: tõde aasta 2012 kohta | Keskkonnaabi\nFiled under: Katastroofid, Keskkond, Rahvusvaheline, Teooriad |\n« Rõõm purustatud autost ja surnud lehmast Tuhala maa-aluste jõgede mõistatus »\nÕhtuleht lükkas maailmalõpu kaks aastat edasi « Keskkonnaabi, on 13/12/2010 at 8:34 e.l. said:\n[…] puudutab aastat 2012, siis soovitan lugeda näiteks minu varasemat blogikirjutist ja vaadata ära ka sellega seondatud videoklipp, kus NASA astrobioloog David Morrison põhjalikult […]\nteele lumi, on 22/12/2010 at 8:40 p.l. said:\nma ei tea aga kui seda filmi nägin siis kyll usuks aga kyllap see mees r22gib tõtt niiet usun pigem teda kui filmi. olen sele mehe poolt et maailmalõppu EI TULEGI!!!(vähemalt inimestele mitte:))\nsina, on 19/01/2011 at 5:44 p.l. said:\npeaks lugema rohkem rahvusvahelisi lehti sest eesti teadeanded aastast 2012 onjama ……\nkes vähegi oskavad enda ymber vaadata teavad mis toimub…kuid mitte uskuda on ka hea seda parem endale….\naga kysimus miks linnud,kalad,loomad surevad teadmatul põhjusel…miks iga paaripäevajärel on kuskil mõni maavärin ? miks tekivad rängad orkaanid ja yleujutused?\nerikpuura, on 19/01/2011 at 6:10 p.l. said:\nükski indikaator ei näita, et praegu toimuvad geoloogilised protsessid (maavärinad, üleujutused, orkaanid) oleksid oluliselt sagedasemad ja intensiivsemad kui minevikus. Inimesi on planeedile Maa lihtsalt palju juurde tulnud. Ja inimene on ise põhjustanud ka lindude, loomade ja kalade suremist. Peamine oht inimesele on inimene ise, mitte loodus või maavälised mõjud.\nTõnis Eenmäe, on 28/04/2011 at 10:19 p.l. said:\nÜldiselt olen ma hr. Morrisoniga nõus.\n1) me ei tea, millal me mõne asteroidiga pihta saame – päris tõsiselt. Piisavalt tihti avastatakse pisikesi senitundmatuid asteroidikesi, mis kihutavad Maa ja Kuu vahelt läbi. Asteroidide suurustel/massidel on oma jaotus – pisikesi asteroide on palju rohkem kui suuri. Tegelikult üsna tervele mõistusele hoomatav tähelepanek 🙂 Paljude pisikeste meile tundmatute kohta leidub Maale lähedasel orbiidil kindlasti ka mõni veidi suurem (ca kilomeetri-poole suurune), mida me veel ei ole avastanud. Selleks, et me ei “elaks pimeduses”, on astronoomid viimase ca 10 aasta jooksul aktiivselt otsinud just neidsamu maalähedasi asteroide (Google: NEO). Suur osa suurematest on üles leitud, kuid mitte kõik. Kuna nad asuvad pea alati meie ja Päikese suhtes selliselt, et paistavad heledas koidu- või ehataevas, siis on neid ka suhteliselt raske avastada. Pisemad asteroidid avastatakse enamasti möödalennu ajal… või siis, kui nad Maa atmosfääri sisenevad.\n2) Maa ajaloos on olnud piisavalt juhtumeid, kus meid on tabanud tõsised päikese”tormid”. Kuna need inimesele/elusloodusele otsest mõju ei avalda, saab neist teada erakordselt tugevate ja väga madalatel laiuskraadidel nähtavate virmaliste kaudu. Aga ka hävinevate elektriseadmete (nt. ülekandeliinid, elektrijaamad) või satelliitide kaudu. Viimase kahe sajandi jooksul on vähemalt kaks korda, mil Maa on saanud n.ö. täistabamuse, üks neist on tuntud kui “Carrington event”, teine toimus 20. sajandi teisel poolel, põhjustades nt. Põhja-Ameerikas elektrijaamades arvestatavat pahandust.\nInimesi selline sündmus ei tapa ega ka kahjusta, kuid tänapäevasele mannetule “tsiviliseeritud” inimloomale eluks sobiva tehiskeskkonna võib päris efektiivselt ära hävitada (kust te saate toitu, kui elate Lasnamäel ja Eestis ei ole 2 nädalat mitte kusagil elektrit?). Selles mõttes ei ole viimati esitatud NASA hoiatus sugugi näpust välja imetud. Jah, Päike läheb aktiivsemaks. Ei, me (st. mina kui astronoom) ei tea, kui aktiivseks. Jah, tõenäosus “täistabamuseks” on alati olemas. Jah, aktiivse Päikese puhul on suure võimsusega Päikese”tormiga” otsetabamuse saamise TÕENÄOSUS suurem. Ei, sellist sündmust ei saa täpselt ette ennustada.\nAga “sina”-le: Jaapanis väriseb maapind iga päev…