Wandereri No 1 A remont.\n28-12-2020, 22:17 PM\nKunagi ammu ta omale hankisin, teadmata freespinkidest muud kui nende hinnalisust ja vajadust selle järele.\nSai teisega kümmekond aastat toimetatud ja ega muid muresid polnudki kui enne tööd lasta õli emulsiooniruumist välja ja valada kasti tagasi.\nVahel see ka ununes, mis seal salata ja siis tuletasid hääled seda meelde et vala ikka sisse peremees!\nPolnud ka kolhoosikord suutnud teda õli pidama sundida sest ilmselt vene süsteemi korraldused Saksa pingile ei kehtinud.\nTekkis aga tema järgi jälle vajadus sest tegu väga jäiga pingiga oma suuruse kohta ja tahaks sinna teha erilise pea kiilusoonte ja sisenuutide tegemiseks.\nPingi remont käimas ja ütleme, et Saksa ordnung on ikka nähtav.\nEi ole nagu vene pingil kus hammasrattad hambuvad kuis juhtub.\nSiin on kõik millimeetri pealt sobitatud ja ainuke probleem ongi minevikus tehtud remont "kodumaiste"võtetega.\nKui ikka mingi asi ei hambu või kokku ei sobi, on see koht kellegi ema ja suure vasara abil ära remonditud.\nKuhugi on ära kadunud spindlivõlli pidur ja milline see olla võis võib vaid aimata sest tegu on rohkemast kui kahest jupist koosneva sõlmega.\nSuur probleem ongi selle õlipidavaks saamine sest sel ajal sk-tihendeid ei tuntud ja mingi pidavus on saavutatud õli sattumise vähendamisega kriitilistele kohtadele.\nNäiteks spindli laagrite õlitus käib ülevalt õlikannuga ja jääk jookseb lihtsalt välja.\nSee pole praegusel ajal kindlasti vajalik ja selleks sai spindli ots omale tihendipinna.\nSiis mureks oli, et spindli esimeste laagrite reguleering ei püsinud sest mutter tuli lahti , aga miks ta tuli seda ei saanudki aru.\nOli ta ennegi tulnud ja selle vastu oli saksa täpsusega lahendusele tehtud lisaks ka veel läbilõige ja poldiga pingutus.\nSeda aga ei jõudnud piisavalt kõvasti keerata sest mutter väga jäik ja sai auk puuritud et elastsemaks muutuks.\nOn ikka isu olnud seda sektorit sinna sisse viilida, aga sel ajal oli käsitöö odav.\nSpindlivõll ise on väga hea materjal töödelda ja samas kõva ka ning kuna neljal laagril on ka nii jäik, et kuubikut 6mm laastuga võttes jäi teravate plaatidega pind ilma freesi jälgedeta.\nEttenihkekast aga on nagu käokell ja on loodud samas vaimus kui uuemate audide ketiajam.\nTäna rohkem ei jõua, kuid varsti jälle.\n29-12-2020, 01:58 AM\nKäisin mõtteid kogumas kuidas tihendada sidurivõll, mis pinki sisse tuleb ja see on paras pähkel sest võlli ots läheb mootoriruumi, kus peaks olema õlivaba ruum, mida ta hetkel kindlasti ei ole ja tihendit sinna ka ei pane ilma pinki teise pingiga töötlemata.\nOriginaalis on seal vedruga pingestatud koonusega seib, mis peaks teoorias lekkimise vähendamisega hakkama saama, kuid on juba kulunud koos pesaga ja sinna ei mahu ka midagi muud ära.\nMuidugi lisaks kõigele ei tea ka kuhuni seal õlitase olemagi peab sest selle kontrollimiseks on pandud läbipaistev plastiktoru, mis kindlasti originaal pole.\nIlmselt peaks õli ulatuma sinna laagripessa sisse et tagumine laager ka õli saaks ja seega muud ei oskagi teha kui panna tagumine laager kinnine ja loota, et on abiks.\nSiis teine õlitusprobleem on spindli esimese laagriga, kuhuni õli kuidagi ei jõua.\nJõuab ta pildil näidatud kohta õlitoosist, kuhu peaks ta jõudma õlikannust läbi torukese enne töö algust aga vedelikud ülesmäge ei jookse ja laagri sisemine rant jääb täpselt ette, olles 4mm kõrgem kui laagrite vahelise ruumi põhi.\nVõibolla on seal olnud veel mingi vigur, mida pidi õli voolab aga praegu seal midagi pole ja inimesed kes teavad pole enam elavate kirjas.\nHetkel olid laagrid lihtsalt solidooli täis topitud mis oli ära kivistunud ja võibolla peakski sinna vaid plastne määre käima?\nÜlevalt peaks siis sellise viguri kaudu õli laagriteni jõudma\nPaiskõlitusele väga loota ei saa, kuna alla õlini on üle poole meetri.\nMõtlesin juba väikse kolbpumba peale et ei peaks kannuga majandama, ehk ülemise kaane külge näiteks pikk vasktoru alla õlini välja ja alla kuuliga klapp.\n3mm vedrutraadi külge siis kolb kus on kuulklapp ja seda liigutades jookseb õli üle toruotsa üles õlitoosi, ehk nagu kaevu käsipump, mille kolb on vees ja seega ei pea väga tihe olema et toimida.\nVeel saaks muidugi panna välise elektrilise õlipumba, mis võtab paagist õli ja kasti põhjast jookseb paaki tagasi läbi tühjenduskorgi.\nSee oleks kõige parem lahendus ilmselt sest saaks viia toruotsa iga õli vajava asjani ning sidurid lahutaks täielikult kui pole enam õli sees.\nLeiaks kuskilt sellise pumba, kus ühes mootori otsas emulsiooni ja teises õlipump läheks kohe käiku, kuid sellist vist pole veel olemas...\nSuur mõistatus on veel spindli pidur, mis on sotsialismi viljastavates tingimustes kaotsi läinud.\nTeeks teise järgi aga oleks no mõni kirjelduski milline ta oli...\nKuidagi ta selle suure mutri ja laagri vahelisel pinnal peab olema ja ilmselt peab ta vastu mutri otspinda toimima.\nIgatahes sidurihooval on lisahoob, mis peaks midagi tegema, kuid mida...\nPikemas perspektiivis oleks ilmselt kavalam panna eraldi 7 kw elektrimootor otse seda võlli vedama mis spindlivõlliga hambub ja nii jääks 2 käiku järgi 6 asemel, kuid sagedusmuunduriga ei jõuaks see mootor ilmselt aeglasemaid kiirusi katta mis tabelis.\n30-12-2020, 02:08 AM\nRemont käib ja õlituse küsimused spindli juures otsustatud.\nEsiotsa sai tehtud vall ette, et õli kohe plehku ei paneks vaid ka esimest laagrit külastaks ja üllatavalt isegi toimib.\nJookseb üle esimese laagri serva tihendi taha ja siis üle barjääri tagumisest laagrist minema.\nTagumisele laagrile sai aga tehtud soon, kust keerme vahele sattunud õli saab käigukasti joosta ja nüüd ei pressi ta keerme vahelt välja vähemalt nagu ennem.\nPiisavalt kaua vaeva näha, siis ma saan ta ka õli pidama nagu treipingi sain kõiki sõlmi täiustades ja tihendades, ning ilmselt on mul ainus treipink 1A62 mis on aasta aega pealt puhas ja ka supordipõlles pole lekkeid ning kuhugi vaja õli lisada mujale kui juhtpindadele.\nSidurivõlli koostamine aga on paras peavalu sest kõik detailid on suuremat või vähemat vasarat saanud ja ilmselt ka kellegi ema mainitud.\nTegelikult on sel pingil kõik jupid käsitsi omavahel sobitatud ja selleks asjadele numbrid peale löödud et asjad ka liiguks.\nSelle võlli peale lähevad näiteks 2 hammasrattaplokki ja liikuma jäävad nad ainult ühes asendis.\nSeda teadmist on aga eiratud ja nii on usinad käekesed käia ja viiliga nuute seni töödelnud kui nad suvalises asendis sobivad...\nIlma viilimata liidetes on liikuvad hammasrattad võllil umbes 2-3 sajandiku lõtkuga ja käik sees spindlit keerates ikka üle 1 kraadi lõtku pole.\nPeale sk-tihendite ei tuntud sel ajal kui see pink tehti ka stopperseibe ja seega kui kuhugi on vaja aste tekitada laagri ette on seal rõngas, mida hoiab kohal läbi detaili ja rõnga puuritud avasse löödud tiftid.\nKokku sobivad nad nagu ikka märkide järgi, mis on kohati kaduma läinud vasaraga mõjutamise käigus ja koostamine on aeganõudev kui peab viilima 3mm tifte, mis peavad avasse sobiva istuga minema, kuid lukksepatöö võtted tulevad meelde küll.\nSidurid ka hästi ei lahutanud ja ei saanudki sest siduri käpad on ka numbritega ja kokku pandud täiesti suvaliselt.\nParaku on keegi viilinud neid asju ja enam numbrite järgi asjad kokku ei sobigi...\nSai neid uuesti sobitatud ja viilitud ning saivad nad sobima küll.\nNäis, kas 2 kinnist laagrit saavad niipalju tihedad et õli ei jookse elektrimootori elukohta.\nÕlitaset muidugi ei tea, kuid teoorias peaks see olema sidurivõlli laagriteni et nood õli saaks ja sidurid õli kasti ülespoole ja ettenihete kasti viskaks, mis on kõik pukside peal sest siis ei osatud veel väikseid laagreid massiliselt toota ja kõik laagrid mis originaalid on jäänud on pingi numbriga ja igale poole ei sobigi ükski poe laager vaid vajab kerget kohandamist.\nNäiteks see katkise separaatoriga laager on pingi numbriga ja 0,2mm peenem pealt.\nÕnneks seest sobis ja paksus pole kriitiline ning treipink aitas.\nOtsakaane peab vist uue tegema sest see on nii kõveraks taotud et ei oskagi teist enam parandada.\nEga ta tõesti hästi välja ei tule, mis seal salata kui lukustustift, mis läheb siduri laagri taga oleva seibi sisse välja võtmata jätta.\nSee lõigatakse läbi ja üks hammasratas läheb pooleks sest plokkhammasrattaid siis teha ei osatud ja need käivad kokku üksikutest hammasratastest, mis on viili ja kannatlikkusega omavahel sobitatud.\nParaku see tifti läbilõikamine mõjub täpsetele asjadele halvasti...\nMiks see kaas aga väljastpoolt on selliseks pekstud ei oska arvata, kuna tift on juba läbi lõigatud ju...\nIlmselt on püütud tihendit õhemaks saada, kuna väline kaas jäi selle peale õhku.\nIgav ei hakka igatahes niipea...\n31-12-2020, 02:17 AM\nSpindel sees ja ei olnudki vaja suurt vasarat vaid piisas plastikust et täpsed asjad kokku panna.\nKorra tundus, et on vaja suuremat vasarat aga põhjuseks oli laagri jäämine võlli astme taha.\nKolhoosikord on muidugi võlli ja hammakaid usinalt hävitanud sest hammakas läheb kasti ja spindlivõlli on väga raske kiilusoonega kokku panna.\nNiimoodi ongi vasaraga üritatud uut kiilusoont sisse lüüa, kuid peale esimest sentimeetrit on aru saadud, et võimatu ülesanne on.\nTegelikult käib ülevalt hammasratta sisse pulk, mis fikseerib kiilusoone asendi ja spindli otsal on täpp, mis läheb laagripesa märgiga kokku ja paigaldub ilma vägivallata...\nSiin peaks olema spindli pidur ja mingi asi poltidega võlli küljes, kuid ära on ta kadunud ja milline ta on olnud võib vaid aimata.\nJärgi tegema teda ei hakka ilma kui pole kasvõi piltigi näinud sest kuskil peab olema vedru mis ta peale tõmbab aga kus ja milline ei kujuta ettegi.\nSiis tagumise kordisti karbiga tuleb madinat sest selle õlipidavaks saamine on suurem ettevõtmine.\nNimelt on ta alt ja ülevalt lahti miskipärast...\nSee on üks suuremaid möödalaskmisi selle pingi juures sest oleks selle kaane suurema teinud alt ja ülevalt oleks kõik kinnine olnud ja õlis töötanud.\nNüüd mõttepaus, kas keevitada kaanele need kohad juurde, teha vaheleht mis avad katab ja kinnitada paari kruviga korpuse külge või mätsida lihtsalt hermeetikuga kinni ja loota, et sai tihe.\nViimane variant ka töötaks, kuid on raske teostada, kuna laagrikaane kruvid on ka just kaane liitepinna alla sattunud.\nVeel sai mõned tollmõõdus keermed taastatud meetermõõdu peale mis lahti olnud ja ära kulunud.\nNäiteks sidurihoova poldi ava, mida loksutatakse iga lülitus loksus väga uhkelt ja ava sai omale keerme m16 ja sisse hülsi üleminekuga m12 peale.\nPealt keere nagu ikka teraga, 5 sajandikku plussis ja liimiga jõuga sisse ning igavene.\nKeermetera teritust on harjutatud ning enam karvane keere ei tule ning ist saab ka paras kui alati sama keermepuuriga keermestada.\nLaagrikaane teen ka uue ja selleks püüan leida kas malmtooriku mis 170mm välja annab või läheb rauast.\nMessingit tänapäeval kasutada oleks vähe liiast sellise mõttetu koha peal...\nTäpsust on selle kaane juures vaja sest kordisti telg läheb selle kaane auku, kuid loomulikult pole kaanel ja kestal märke kokku pandud et telg vabalt läheks vaid vasarat antud ja auk suuremaks lõigatud.\n31-12-2020, 09:16 AM\n(31-12-2020, 02:17 AM)2715 Kirjutas: Spindel sees ja ei olnudki vaja suurt vasarat vaid piisas plastikust et täpsed asjad kokku panna.\nMiks peab keermetera teritama,need ajad möödas.Teritamise ajal tuleb keeret lõigata.Aga jõudu edaspidiseks.ning head aasta lõppu.\n02-01-2021, 00:57 AM\n(31-12-2020, 09:16 AM)_rein_ Kirjutas: Miks peab keermetera teritama,need ajad möödas.Teritamise ajal tuleb keeret lõigata.Aga jõudu edaspidiseks.ning head aasta lõppu.\nSee on tegelikult väga hea küsimus miks peab ja vastus oleks, et pole sellist udupeent tera ja plaate millega keeret lõigata...\nKindlasti tuleks see soetada, kuid valik on nii suur et silme eest võtab kirjuks ja ei valda ka neid välismaa teraplaatide tähistusi nii vabalt et õigeid asju õieti kasutada.\nMuidu aga oli aastavahetusel rahulik hetk ja sai otsakaas ära tehtud.\nOlid ikkagi pühad ja alla 200mm toorikut ei õnnestunud hankida ning järgi jäi sellest 170mm ja 3 ämbrit laastu.\nTegin kohe ka tehnoloogilised keermestatud avad, millest kaant maha tõmmata et ei peaks vasaraga lammutama hakkama.\nLaagrile sai jäetud 2 sajandikku rohkem istu, et ta kindlasti kaane sees püsiks, kuna kaas on pehme ja ava kuluks kiirelt ära.\nPildil on ka kõik löögiriistad, mida on vaja läinud kui asi õieti koostada ja üht spetsiifilist torni, mis sai tehtud auto stabikavardast et ei peaks karastama hakkama ja pind sile tuleks.\nSelle torni otstarve aga on lüüa kärn läbi kordisti kaane omatehtud kaanele et teljed ühtiksid.\nSelleks on torn treitud 3 sajandikku alla mõõdu, et ta avas lõtkuta libiseks.\nSiit avast peab telg minema kaane sisse, milleks seda tsentrit vaja ongi sinna.\nSiis sama tsentsiga millega löödud sai kaas freespinki ja korralikult tsentreeritud, et ei tuleks koostamisel auku suuremaks taguda nagu vanal kaanel.\nPärast puuriga ava ette ja lendteraga mõõtu, jättes 1 sajandiku istu.\nNing ongi kaanel teljeava sees ning telg sobiva istuga paigas.\nNüüd veel sinna kaanele sissepoole õlitasku freesida, kust läheb kanal kordisti ruumi, et seal oleks õlitase kõrgem kui käigukastis ja hammasratas õlini ulatuks.\nSee aga tulevikus, kui jälle vaba hetk tekib.\nKes aga selle jama ära lugesid ja pilte vaatasid, neile head uut aastat!\n(Seda postitust muudeti viimati: 02-01-2021, 01:14 AM ja muutjaks oli v6sa.)\nNauditav lugemine. Kiiduwäärne ettevõmine.\nNokiks selle kallal, et ist võib olla nii lõtk kui ping Ehk mida see "...kaks sajandikku rohkem istu." tegelikult tähendab?\n(02-01-2021, 01:13 AM)v6sa Kirjutas: Nokiks selle kallal, et ist võib olla nii lõtk kui ping Ehk mida see "...kaks sajandikku rohkem istu." tegelikult tähendab?\nVanasti oli ist ikka pinguga ja lõtk oli loksuga.\nPraegu võib muidugi ka teisiti olla sest uued ajad ikkagi ja isegi sugusid on peale emase ja isase juurde tulnud.\nPingil on aga nüüd täiesti ametlikult kaas peal.\nTundus hea mõttena panna ta korralikult hermeetikuga paika ja loodetavasti peab ka õli.\nKordisti kotpust sai proovitud keevitada ja igaks juhuks ei hakanud neid vajalikke pindu juurde keevitama, kuna kippus lahti murdma ja pole vaja kaant ära rikkuda.\nÕlituseks sai kaanele tasku freesitud kuhu peaks kastis ringi lendav õli seina mööda alla voolama ja siis augu kaudu kordisti korpusesse.\nAsub ju see järgmise ruumi hammasratas kõrgemal kasti võimalikust õlitasemest ja muul moel sinna õli ei satuks.\nSeestpoolt siis selline.\nPärast tuleb kast seest ilusti puhtaks teha ja prooviks hüdroõli sisse ning siis paariks tunniks käima et näha kas ja kuipalju see õli seal ringi lendleb ja kas ta on võimeline ka spindli laagriteni jõudma kui kasti ülaossa renn teha.\nPärast aga kui asi toimib ja lekkeid ei ole läheb automaatkastiõli sisse nagu treipingilegi.\nKui aga spindlile õli ei jõua, siis kas industriaal või hüdroõli, kuna tähendab see seda, et neid laagreid peab kannuga õlitama ja eraldi kannu automaatkastiõliga pole praktiline pidada.\nIlmselt aga hüdroõlil on paremad määrimisomadused kui industriaalõlil.\n07-01-2021, 01:38 AM\nVahepeal sai pink kokku ja õnneks ka kõik ümberehitused toimivad.\nÕli tuleb ilusti tagumisse kordisti kasti ja hermeetilisus on isegi olemas.\nMuidugi sai ka magnet pandud õlivanni põhja, nagu kõigile oma seadmetele olen pannud et metallipuru püüda.\nLasin tal diiselkütusega käia 45 min erinevatel käikudel ja lekkeid kuskil ei olnud mujalt kui keegi on puurinud lüliti kinnitamiseks ava läbi 25mm seinaga korpuse...\nKahjuks üles spindli laagritele ikkagi õli paiskamise teel ei satu ja neile peab esialgu kannust manustama.\nÕli pumpamiseks mõtlesin välja tulevikuks sellise lahenduse, kus alla kasti põhja tuleb rullik õli sisse ja üles ka üks ning nende peale spetsiaalne rihm, mis võtab õli kaasa ja üleval lennutab tsentrifugaaljõud selle renni, kust see laagritele voolab.\nTuli ka suur ahvatlus treida spindli ots ümber ISO koonuse peale, kuid kõik muud riistad on morse peal ja seega pole väga suurt mõtet seda ette võtta.\nSellega saaks muidu pinki lammutamata hakkama sest on olemas vajalik treimise abivahend ja lihvimiseks vajalikud asjad et see ära teha.\nNüüd siis käib lisavarustuse ehitus ja selleks on kõigepealt vaherõngast vaja, mille sõbralik firma ka lõikas.\nKäis pikk mõttetöö, kuidas pea keeramine lahendada ja mingi hetk tahtsin T-kujulist soont treida plaadi sisse ja sinna poldid nagu ikka, kuid siis tuli vallatu mõte freesida pilud et saab 45 kraadi keerata ja sellest peaks täiesti piisama mu tagasihoidlikeks vajadusteks.\nSängil on ka vajalikes kohtades 40mm paks sein ja sealt läbi pole vaja minnagi.\nSaab veel ühed augud teha kui vaja 45 kuni 90 kraadi keerata.\nNäis, kuna aega edasi teha on...\n25-01-2021, 01:34 AM\nVahepeal on tekkinud väike edasiminek.\nNimelt on tehtud pool tulevase pea korpusest.\nSobivat toru välismõõduga 200mm polnud saada ja sai suurem toru väiksemaks keeratud pressi all, kinni keevitatud ja üle treitud mustalt.\nSiis sisse keevitatud laagrile kinnitusflants, kuid et asi niipalju kõveraks läheb et teises otsas flantsi ellipsisse tõmbab ei oleks uskunud.\nIgatahes sai pingi äärikule istuv pind 1,5mm suuremaks treitud ja sinna keevitatud kohad mis tsentreerivad.\nLõpuks pidi tegema tera, millega sisse laagripinnani ulatuda sest see ju 280mm sügaval.\nMõõta sealt muidugi millegagi ei olnud ja mõõt sai üle kantud välimisest servast mille mõõt oli mõõdetav.\nSelleks sai see üle treitud sobivale mõõdule, et oleks baas mõõtmiseks.\nNüüd mikromeetri seadepulk tera otsa ja kindla mõõduga pinna vahele, pind mõõtu ja loota, et sai õige...\nPäris muidugi ei saanud sest jäi paar sajandikku plussi ja laager läks käega sisse, kuid lõtku õnneks ei jäänud.\nNüüd detaili pingist võtmata kõik pinnad lõplikku mõõtu ja kest valmis.\nLaagriks sai äärikuga polditav laager valitud et vältida sügaval avas laagri istu treimist.\nPildil on kujutatud ka väntvõlli, kus iga auk annab eelmisest 8mm suurema käigu.\nVäntvõlli kiiluga ei hakanud otsa panema sest siis oleks kinnitusmutter välja ulatunud või süvistades poleks saanud 50mm käiku.\nSai tema siis m30 keermega lahendatud et ise kerib kinni.\nMuidugi ka lahti kui pink vales suunas pöörleb, kuid loodetavasti seda ei juhtu...\nKaasavedajaks sai treitud morse 4 koonusega jorn, mis spindlisse läheb ja veab seda võllijuppi.\nSiis asi sobitamiseks kokku ja isegi sobisid kaugused.\nJa prooviks ka pingi küljes koos väntvõlliga.\nSiia peale on vaja veel plaat keevitada, kuid koos sellega ta enam treipinki ei mahu ja loodetavasti ei kisu nii kõveraks, et ära peab viskama...\nSellest aga järgmine kord.\nLoodetavasti keegi ei pahanda, et no on tropp, teeb ise pingile pea ja ei elavda majandust uut pinki ostes.\n25-01-2021, 01:48 AM\nVastupidi, kena on lugeda-vaadata, et keegi veel viitsib. Istu kontrollimiseks seal sügavikus laagri maketti ei viitsinud teha?\n25-01-2021, 10:23 AM\n(25-01-2021, 01:34 AM)2715 Kirjutas: ..............................................\nNo pole mingi ime kui keegi sellise deesiga lagedale tuleb. Siin muudest teemadest ju küll silma jäänud juhuseid kus keegi saab vastu muhku selle eest, et ise midagi teeb.\nMinu poolt igatahes 10 punkti.\n25-01-2021, 13:09 PM\nWinge teema on küll!\nSiin on suur vahe, kas tehakse ise midagi, mida uuena saab suvalisest poest "kümneka" eest või asja mida uuena leiab, kui üldse, siis heal juhul vaid kusagilt Euroopa keldrist hoolikalt õlipaberisse mässituna kirjadeta puitkastist, mille Eberhardt aastal 1941 tumedale tulevikule mõeldes koju tõi ja ära peitis. Ja mille tänased pärijad elegantselt jäätmejaama saadavad, kuna sel pole ei 4K ekraani ega 5G võimekust. Haisep ka veel...\nKasutatud asjade soetamise rõõmudest on nii ilmekalt kirjutanud M.R.\n20-02-2021, 00:47 AM\nVajadus selle seadme järele taob aegajalt jalaga sinna kohta, kus inimene ainsusest mitmuseks muutub ja seega on ka midagi juhtunud üle pika aja.\nNimelt vaatamata võitlusele viirusega lõigati välja üks plaat 30mm plekist (raskema rauaga majandajate väitel on alla 40mm plekk) ja paar klotsi 50mm paksust plaadist.\nPeale väikest töötlemist treipingis nägi asi tagantpoolt välja selline.\nMuidugi sai pisut optimistlikult hinnatud treipingi sängi kaugust padrunist ja seepärast on 6mm nurki maha lõigatud.\nPealtpoolt aga peale külge keevitamist kujutab olukorda see skeem:\nNeed jooned kujutavad mahasaetavat osa et teha ruumi kepsule ja peale saagimist, puurimist, keermestamist jäi teda järgi niipalju.\nKes nüüd kohkus, et sellist porri teeb, siis see poldijupp seal vahel pole masina osa vaid kippus teine freesides resonantsi minema ja ajutiselt sai selle pulga vahele.\nPärast keevitamist käis ka lihvpingist läbi ja väga kõver ei olevat olnudki, kuid igaks juhuks, et kõik asjad oleks paralleelsed ja pärast mingi vajaduse tekkides ei peaks kahetsema et ei viitsinud seda teha.\nJärgmiseks laagripukid välja freesitud 50mm plaadist.\nSiis sinna sisse pronkspuksid 50X50X55 tihedamast pronksist ja kalibreeritud pindkarastusega võll, mis peaks hakkama tera hoidma ja ülesalla liikuma.\nSelle võlli kõvaduse tõttu pidi sealt, kuhu keermed tulevad pealt "koore"maha freesima et keermestamine õnnestuma saaks ja tehtud ta saigi.\nSelle alumise otsa lasen veel kergelt punaseks ja pistan sooja soolvette, et keermed omandaks piisava kulumiskindluse kasutuses.\nEt see pulk seal sees ei pöörleks vaid teostaks ülesalla liikumist sai ta omale ka toed külgedele, mis veerevad lihvitud plaadi pinnal.\nPole kuigi vinge lahendus, kuid eeldatavalt toimib.\nNüüd veel keps ka teha ja mingi komplekt terasid ning võib ekspluatatsiooni anda, kuid see võtab veel hetke aega.\nEi tulnud just väga sisukas postitus, kuid see ongi selline sisutu tegevus - istuda töökojas ja viilida välja mingit arusaamatut vigurit.\n22-02-2021, 16:13 PM\nJutud rivis! Ei tulnud sisukas postitus...\nSiit on enamusel meist õppida oi, kui palju.\nMillise soolaga teed karastusvedeliku? Tavalise söögisoolaga?\n22-02-2021, 21:09 PM\nSoolvesi tõstab kriitilist jahutuskiirust ja see ei sobi selleks konkreetseks otstarbeks.\nParem oleks õlisse kasta.\nMillest see stossel tehtud on? Materjali mõttes siis.\nSelle võlli tegin ekskavaatori silindrivarrest, kuid mitte pehmest vaid tehase originaalist, mis on üsna kõva pealmised 3mm kroomikihi alt et kivikesed teda ära ei rikuks nii lihtsalt.\nSamas nii kõva pole kui pindkarastusega võllide-sõrmede materjal.\nPuurida teda saab hariliku puuriga, kuid keermepuuri jaoks on pisut kõva pinnakiht.\nOn ta muidu nõus ka kõvemaks karastuma aga soovis selleks äkilist jahutamist.\nMetallide termotöötluses väga osav ei ole muidugi, seda tunnistan.\nProovijuppi katsetasin õlis, soojas ja külmas vees ning soolvees.\nKõvaduse mõõtmise võimalust pole ja õliga ei juhtunud midagi viiliga proovides, veega juhtus ja soolveega juhtus madalamal temperatuuril.\nMind just huvitas materjal stiilis C45 või 42CrMo4 või midagi muud.\nSeega materjal on teadmata. Sellest tulenevalt oleks järsk jahutus\nselline riskibisnes kuna detaili iseärasustest tingituna(keermetatud avad ja paigutus)\non oht karastuspragudele. Tõenäoliselt ei jää see varras ka sirge peale seda.\nMa eeldan et teed stoosimise abivahendit ja need keermetatud avad on tera hoidmiseks.\nLõikejõud on seal aga suureltjaolt piki telge ja tuleks tera lõikejõu vastuvõtmiseks toetada stosselisse.\nKas siis krae läbi terakehal stosseli otsa või tera toetab oma sabaga pesa põhja.\nKinnituskruvid on lihtsalt tera fikseerimiseks ja ei ole seal tarvis termotöötlust, silindrivars vast ei ole "lehmavaiarauast" tehtud.\n07-03-2021, 02:21 AM\nVahepeal on tekkinud teatud edenemine, millest allpool.\nNimelt sai tehtud reguleeritav keps:\nKoosneb see 14X1,5 parem ja vasakkeermega osadest, mis treipingis keermestatud ja karastuvast mutrimaterjalist vahejupist, mille sisse vasakkeere samuti teraga, mis pole sugugi lihtne arvestades sügavust ja läbimõõtu.\nPärast silmad keevitusega otsa ja väike karastus õlis sest termotöötluseta 40H üsna pehme.\nSelline keerme pinnasiledus tuli.\nSelline siis valmiskeps nõellaagritel sest all on ruumiga väga kitsas.\nSee keps väga tugev ei pea õnneks olema sest töötab tõmbele ja kui miski valesti läheb tõmmaku siis see pooleks.\nJa ongi pea mehaaniline osa valmis.\nVõtsin kuulda targemate nõuannet ja ei hakanud seda tokki karastama, kuna päris pehme ta ikka pole ja neid kruvisid ei pea jõuga keerama.\nNüüd veel tera teha 20mm jämeduse kehaga ja võib katsetada.\nTerakeha peab jäik olema ja parim oleks tera teha ühest tükist kiirlõiketerasest ja terituspingis välja teritada, kuid seda mul pole ja seega sai tehtud pindkarastusega võllist.\nKuidas aga sinna neljakandiline auk saada kui võll on viilist kõvem?\nEga ei saagi ja seega sai ots siledaks lastud ja pehmest materjalist detailile keere sisse ja pilu freesitud ning terakeha otsa keevitatud.\nAuk sai nii neljakandiline küll!\nTeraks aga 10X10mm kättesattunud kiirlõiketerase tükk ära teritatud ja esialgu käib küll.\nVäike katsetus ka hammasratta peal ja täiesti toimiv asi tuli välja.\nJäikust on peal üllatavalt palju ja 0,12mm laastu võtta pole 10mm teraga mingit küsimust ning pind tuleb ka üsna korralik kui mujal teha lastuga võrrelda.\nJäikust on isegi niipalju, et kui laastu peale ei keera siis teine käik lõikab ka peent puru ja kolmas käik enam mitte.\nIgatahes tulemusega rahul ja kui peale veel plekist kate ka tehtud saab võibki selle vajaliku töövahendi valmisolevaks lugeda.\nHinnaklass tuli ka üsna soodne kui oma tööd mitte arvestada, siis alla 300 raha.\nLähiajal tuleb teha 14mm liistusooni ja siis selgub palju laastu kannatab.\nProoviks võiks ka kõvasulamplaate proovida näiteks VK8 sest seda on tunduvalt lihtsam joota kui kiirlõiget ja eks näis, kas rikub serva ära või mitte.\nLoodetavasti majandus elab ka selle põntsu üle et selline asi ise tehti...\n07-03-2021, 12:53 PM\nMina olen terade toorikuks kasutanud vana tsentripuuri keha.Käia ja tasalihvpingi abil mõõtu,töötab küll.


Väikeste aednike tegemised Lauliku lasteaias > Tallinn\nVäikeste aednike teg...\nVäikeste aednike tegemised Lauliku lasteaias\nMärkamatult on kevad kätte jõudnud ning Lauliku lasteaia väikesed aednikud on ka juba kevadtöödega alustanud.\nSiisikeste rühma lapsed osalevad sel aastal Räpina Aianduskooli projektis "Kurgisõbrad" ja nemad panid kurgiseemned mulda juba veebruari keskel. Kaks kuud on lapsed hoolitsenud taimede eest, jälginud hoolega nende kasvamist, otsinud õpetajate abiga vastuseid erinevatele projekti puudutavatele küsimustele ning saanud palju-palju uusi teadmisi aiandusest.\nNaerulindude rühma lapsed külvasid enne lihavõttepühi muru- ja tomatiseemneid ning said jälgida, kumma taime seemned oma ninad enne mullast välja pistavad. Nüüdseks vajab muru juba juuksurit, kuid ka väiksed tomatitaimed kosuvad jõudsasti. Lootust on, et suvel saab esimesed punased viljad põske pista.\nPääsulindude rühma lapsed aitasid eile kevade tuua lasteaia maja ette, istutades talvega tuhmiks muutunud kanarbiku asemele kirkaid võõrasemasid. Rõõmu jagus nii väikestele rohenäppudele kui ka lilleilu nautijatele.\nLähiajal saavad väikeste aednike töökate käte abil korda ka lasteaia peenrakastid, et siis kõigi rõõmuks kasvatada taimi, mis on laste poolt välja valitud.


Neli viimast asja ülevaade - Ülevaade 2020\nNeli viimast asja ülevaade\nSurm. Kohtuotsus. Taevas. Kurat. Kristliku teoloogia järgi neli viimast asja. Kui teil on täpselt küsimus, kuidas võiks koomilise seikluse muuta nii raskekujuliseks, kui see teema kõlab, siis otsige kaugemale kui sobivalt nimetatud neli viimast asja, renessansiajastu ja Monty Pythoni inspireeritud punktklõpsamise seiklus, mille autor on indie-arendaja Joe Richardson, kes abiellub edukalt naljaka skriptiga, millel on ainulaadne kunstistiil ja lõbusad mõistatused. Ehkki siin on mõned nigelad tüütused, näiteks korduv muusika ja ebamäärane lahendus siin või seal, tasub seda pentsikut väikest seiklust siiski vaadata.\nFilmis Neli viimast asja võtavad mängijad nimeta drifti rolli, kes on hiljuti saabunud keskaegsesse linna, et koguduse kirikus oma pattudest vabastada. Kui ta sinna jõuab, on preestritel aga halbu uudiseid. Nad ei saa tema ülestunnistust võtta, kuna ta pole nende koguduses ühtegi pattu teinud, ainult teistes. Tema (ja mängija) õnneks on sellel ebamugaval regulatsioonil lünka: kui ta paneb nende koguduses toime patud, mis katavad mujal toime pandud patud, saavad nad ta tagasiulatuvalt kõigist pattudest vabastada. Nii et ta on relvastatud Seitsme surmava pattu kontrollnimekirja ja koguduse preestrite soovidega “õnnelik patustamine”, asub ta oma püüdlustes.\nMuidugi ei ole kõikvõimsate silmis vooruste valetamine nelja viimase asja maailmas eriti lihtne asi. Kas olete nõus ahne juristiga võtma perekonna pärandist olulise osa? Esmalt vajate kantseleist õiget dokumenti. Kas soovite oma himu täita pärast atraktiivset noort daami? Siis oleks teil parem leida viis, kuidas teda petta. Tõepoolest, mõne erandiga, nõuab konkreetse patu sooritamine mitmesuguste eeltööde tegemist, millest mõned on mõttetud, teised vähem. Võite patte lõpule viia erinevas järjekorras (kui mitte igaühe eeltehingud, mis tavaliselt üksteisele tuginevad), nii et ühe pattu üritades takerduda ei takistaks teil teise lõpetamist.\nMõistatused, mis kokku puutuvad, hõlmavad üldjuhul õigele inimesele õige asja ütlemist või toimingu lõpetamiseks sobiva inventari leidmist ja kasutamist. Ehkki sageli on nende jaoks absurdistlikku huumorit, on lahendused üldiselt loogilised ja neid saab lahendada minimaalse pettumusega. Lahendus ühe pattude (laisk) kohta on mõnevõrra ebamäärane ja sattusin juhuslikult vastuse peale komistama. Üldiselt oli mul siiski mängu kaudu edasiliikumisega vähe probleeme. Kui olete edukalt toime pannud ühe seitsmest surmavast patust, langeb ketramine ekraani ülaservast alla, samal ajal kui pahaendeline muusika mängib, puhkades pilti, mis näitab, millise pattu olete pannud. See on tarbetult dramaatiline, kuid sellel on point ja see sobib kokku tobeda huumoristiiliga, mida kogu aeg välja panna.\nAbsurdselt koomiline eeldus ja sellest tulenevad võrdselt naeruväärsed olukorrad kutsuvad Monty Pythoni silmapilkselt võrdlema ja üldiselt õnnestub mäng nende võrdlustega hakkama saada. Skript on tõeliselt naljakas ja suur osa huumorist peitub teravmeelsetes vestlustes ja tähelepanekutes, mis leiavad aset peategelase ja teiste temaga kohtunud tegelaste vahel, ehkki ka vaatepildid on tavalised. Näiteks linna sepikoja abi palumine konkreetse seadme teritamiseks avab mitmesuguseid tobedaid vestlusvõimalusi, sealhulgas pakkumise vahetada sepikoja abi eest “seksikat” tantsu. Mitte iga dialoogivalik pole nii teravmeelne kui see, kuid tavaliselt jääb mäng sarkastiliseks ja aeg-ajalt ka iseendaks.\nÜks tähelepanek on see, et Neli viimast asja keerab praeguse suundumuse lisada mitu lõppu ja ma pean ütlema, et siin on see valik mängu kasuks. Arvestades, et kogu eeldus on sisuliselt religioosse bürokraatia ja moralismi kitsenduste saatmine, tundub mulle, et mängijale valikute andmine, mis võivad mõjutada lõppu, vähendaks seda kriitikat mõnevõrra. See ei pruukinud olla mitme lõppu välistamise praktiline põhjus, kuid mõeldud või mitte, see toimib tegelikult maatüki kasuks.\nArvestades, et Neli viimast asja on ühemehe looming, on graafika tähelepanuväärne. Eelarvepiirangutest üle saamiseks kasutas Richardson probleemile ainulaadset lähenemisviisi, kasutades selleks keskaja kunstnike, näiteks Hieronymus Boschi ja vanemate Pieter Bruegeli üldkasutatavaid maalinguid. Elemendid paljudest maalidest segatakse ja sobitatakse kokku, et luua keskkonnad, tegelased ja olendid, kes asustavad iga stseeni. Erinevad osad sulanduvad üllatavalt hästi. Boschi ja tema kaasaegsete teoste sageli sürreaalne olemus, näiteks hõljuv mõranenud muna koos selle sees istuvate muusikutega, sobib mängu humoorika olemusega ja tegelased märgivad neid vahel komöödia efekti järgi.\nHoolimata staatilisest meediumist, millest seaded tuletatakse, annavad kohandatud animatsioonid, sealhulgas vapustavad loomad, tantsivad paljastajad ja isegi pilgutavad silmad iga stseeni ellu. Külastatavate paikade hulgas on pastoraalorud, taga alleed ja isegi kunstigalerii. Tegelikult võimaldab kunstigalerii (mis ise on David Teniersi noorema maali modifitseeritud versioon) mängijatel uurida mitmesuguseid muutmata teoseid, mis hõlmavad mängu visuaale. Tulemus on pimestav ja tõestab edukalt, et väike loovus suudab rahalistest piirangutest üle saada.\nLisaks peategelase segavatele jälgedele on sellised heliefektid nagu sepikoja ratta jahvatamine ja rahvahulga silmapaistmatu laksutamine pisut hõredad ja rohkem efekte oleks olnud teretulnud. Nagu graafika puhul, on kogu muusika kas avalikus omandis või tasuta kättesaadav ning koosneb keskaja ja renessansiajastu paladest, mis sobivad ideaalselt atmosfääriga. Pöörates meeleheitlikult küsimust, kust selline taustamuusika pärineb, paigutab Four Last Things muusiku või bändi, kes on võetud ühest lähtepildist, igasse stseeni nii, nagu nad mängiksid otsepilti. See on pentsik puudutus, mis on üldise huumoristiiliga väga sünkroonis ja mis pani mind valjusti naerma, kui mõistsin, mida just vihjatakse. Minu ainus etteheide on see, et iga pala on üldiselt üsna lühike ja seeläbi vahel närvi riivitud, kui veetsin palju aega ühes stseenis või naasesin mitu korda samasse kohta, mis on kahetsusväärne plekk muidu ülivõrdeses atmosfääris.\nPunkti ja klõpsuga nupud on intuitiivsed, kasutades enamiku toimingute jaoks hiire vasakut nuppu. Objektil või tähemärgil klõpsates ilmub komplekt ikoonimulle koos pildiga, mis tähistab toimingut, sealhulgas „rääkimine”, „puudutamine / võtmine” ja „vaata”. Topeltklõps maastikul muudab teie kõnnaku vilgas ja visuaalselt koomiline jooks, mis teeb tagasisõidu hõlpsamaks. Inventarile pääseb juurde ribalt, mis ilmub kursori viimisel ekraani ülaserva. Kuigi teil on oma edusammude jälgimiseks olemas põhiline kontrollnimekiri „Seitse surmavat pattu“, pole vihjesüsteemi puudumine tegelikult problemaatiline. See ei tähenda, et te ei saa komistada, mida järgmisena teha, kuid paar korda juhtus see minuga, lahti laskmine oli üldiselt mängu loogika kaudu mõtlemise küsimus ja see, mida ta minult ootas.


Euroopa Liidu idapartnerite väiksed sammud ja lootus paremale tulevikule – Diplomaatia\nEesti Idapartnerluse Keskuse direktor ja välisministeeriumi idapartnerluse erivolitustega esindaja\nEuroopa Liidu projekti abil on Valgevene õpilased kooliaedadesse istutanud arbuuse, et edendada maapiirkondade noorte ettevõtjaoskusi. Foto: euneighbours.eu\nEuroopa Liidu idapartneritele oli 2020. aasta vapustusterohke: Valgevene võimud kasutavad juba seitse kuud süsteemset vägivalda rahumeelsete protestijate vastu; Armeenia ja Aserbaidžaan pidasid aasta lõpus maha sõja Mägi-Karabahhia pärast; Gruusia, Moldova ja Ukraina on üritanud püsida rohkem või vähem reformikursil; kõiki kuut on tõsiselt räsinud koroonaviirus. Samal ajal toimuvad nii Euroopa Liidus kui partnerriikides arutelud, kuidas peaks idapartnerlus oma teisel kümnendil edasi arenema.\nIdapartnerlus sai suhete raamistikuks EList idas asuvate naabritega 2009. aastal. Enim reforme läbi viinud ja tõsisemate eurointegratsiooni ambitsioonidega Gruusial, Moldoval ja Ukrainal on ELiga assotsiatsioonilepingud, mille keskseks osaks on vabakaubanduslepingud. See on kasvatanud nende kaupade ja teenuste eksporti Euroopa Liitu – Moldova ekspordist läheb ELi kaks kolmandikku, Ukrainas üle 40 protsendi, Gruusias ligi 30 protsenti. Hea näide on nende kolme riigi veinitööstus – Venemaa boikotist tulenev suure vähenõudliku turu äralangemine on toonud kaasa veini kvaliteedi hüppelise paranemise ja kiiresti kasvava ekspordi Euroopasse, mis lisab peale eksporditulude ka rahvuslikku uhkust oma saavutuste üle.\nNende kolme riigi kodanikud saavad sõita viisavabalt ELi riikidesse, mis avardab inimeste silmaringi – alles hiljuti polnud suur osa ukrainlastest isegi oma koduoblastist väljas käinud. ELi Erasmus+ programm on võimaldanud mitmekümnel tuhandel idapartnerlusriikide üliõpilasel õppida ELi ülikoolides. Tõsi, miljonid inimesed on läinud välismaale tööle ja ajude äravool on üks tõsisemaid probleeme, ent samas oleme näinud ka Eestis, et välismaal töötajad omandavad seal uusi oskusi ja ka teistsugust töömoraali, mistõttu annavad nad kodumaale naastes selle majandusele hoogu ja tõhusust juurde.\nIdapartnerlusriigid on ka füüsiliselt ELiga enam ühendatud – nende peamised transiiditeed on joonistatud ELi üleeuroopalise transpordivõrgustiku TEN-T kaartidele, mis võimaldab nende arendamist ka ELi eelarvest toetada. Nii saavad ukrainlased (või vähemalt jälle pärast pandeemia lõppu) valida kümnete odavlendude vahel Euroopasse, Poola käib rong ja piirini viivate maanteede kvaliteet on ka paranemas (piiriületus võtab endiselt küll palju aega, aga loodetavasti saab Eesti siin oma kogemusega probleemide lahendamisele kaasa aidata).\nEuroopa Liit ja selle liikmesriigid toetavad partnerriike oma kogemustega ja rahastades reformide elluviimist. Toetavad sellepärast, et ELi idanaabruses toimuval on otsene mõju meile endile – kui meie naaberriigid ebaõnnestuvad, suureneb ebakindlus ka lääne pool piiri. Kui Venemaa toel pääsevad võimule autoritaarsed ja korrumpeerunud jõud, muudab see globaalset geopoliitilist tasakaalu demokraatlike riikide kahjuks. EL toetas 2014.–2020. aasta eelarveraamistikust idapartnerlusriike riike viie miljardi euroga. Rahastus on tingimuslik – toetuse saamiseks on vajalik näidata tulemusi seniste reformidega ja see on ka ELi jaoks parim võimalus aidata kaasa partnerriikide reformikursil püsimisele. Reformid on vältimatult vajalikud nii riigivalitsemise parandamiseks kui ka majanduse elavdamiseks. Kui tulla tagasi veininäite juurde, siis veel mõni aasta tagasi pidi Ukraina veinitootja litsentsi saamiseks esitama ligi 80 dokumenti, see pärssis uute tootjate turuletulekut ja soodustas korruptsiooni, nüüdseks on tingimusi märkimisväärselt lihtsustatud ja tootjate arv kasvab plahvatusliku kiirusega.\nToetused ja kogemuse jagamine\nELi toetuse hea näide on abi võitluses koroonapandeemiaga. Covid-19 esimese laine ajal möödunud aasta kevadel otsustas EL eraldada idapartnerlusriikidele viirusega võitlemiseks kohe 65 miljonit eurot ja suunata varem kokku lepitud rahastusest miljard eurot viiruse sotsiaalmajanduslike tagajärgedega võitlemiseks. Alanud aasta esimestel päevadel kutsusid 13 liikmesriigi, sh Eesti, välisministrid Euroopa Komisjoni üles toetama idapartnerlusriike vaktsiiniga, kuna partnerriikidel pole õnnestunud vajalikul määral hankelepinguid sõlmida.\nKa Eesti arengukoostöö vahenditest läheb suurem osa idapartnerlusriikidele. Meie 1990. aastate ja hilisemgi reformikogemus on sageli just see, mida partnerriigid vajavad. Meil on endiselt saadaval palju eksperte, kes olid ise reformide keskmes ja soovivad oma kogemusi Ukraina või Gruusia kolleegidega jagada. Koostööpartnerid rõhutavad sageli, et Eesti eksperdid võtavad arvesse nende vajadusi ja pakuvad konkreetseid lahendusi, mitte ei räägi pelgalt üldist reformijuttu. Näiteks on Eesti eksperdid nõustanud suuresti meie eeskujul põhinevat Gruusia üldharidusreformi. Tänavu on Eesti arengukoostöö vaates eriti tähtis partnerriikide ettevõtluse, innovatsiooni ja ekspordi toetamine, et sealsed majandused suudaks kriisi järel võimalikult kiiresti jalule tõusta. Hea näide on „Loova Eesti“ projekt Gruusias, mis arendab kriisis kannatanud inimeste ettevõtlusoskusi.\nPeale Eesti enda rahastavad meie oskusteabe jagamist idapartnerlusriikides üha enam ka teised riigid (näiteks Norra ja USA) ja rahvusvahelised organisatsioonid. Meie kogemuse vahendamiseks on loodud Eesti Idapartnerluse Keskus, mille eksperdid nõustavad muu hulgas prokuratuuri reformi Ukrainas, kohaliku omavalitsuse arendamist Armeenias, Gruusias, Ukrainas ja Moldovas ning võitlust väärinfoga Ukrainas. Eesti kogemusi jagavad ka paljud teised, näiteks on E-riigi Akadeemial keskne roll Ukraina e-valitsuse ülesehitamisel.\nEesti rahastatavaid projekte\nDemokraatliku valitsemistava ja ELiga lõimumise reformidele kaasa aitamine idapartnerlusriikides.\nUkraina õigusriigi toetamine politsei, prokuratuuri, korruptsioonivastase võitluse ja hea valitsemistava valdkonnas.\nValgevene sõltumatu meedia toetamine.\nVäärinfo tõrjumine Lõuna- ja Ida-Ukrainas.\nUkraina sõltumatu meedia toetamine regioonides.\nUkraina demokraatliku kerksuse suurendamine kohaliku ja piir- kondliku meedia tugevdamise kaudu.\nLäbipaistva valitsemise tugevdamine Gruusia, Armeenia ja Ukraina kohalikes omavalitsustes.\nLäbipaistva valitsemise tugev- damine, Eesti reformikogemuse rakendamine Moldova kohalike omavalitsuste toetamisel.\nAllikas: Eesti Idapartnerluse Keskus\nOn selge, et partnerriikides on probleeme veel küllaga ja nende lahendamisele kaasa aitamiseks tuleks muuta idapartnerlust veel intensiivsemaks. Venemaa jätkuv surve ja propagandasõda, idapartnerlusriikide territooriumide osaline okupeerimine ja Ukraina puhul otsene sõjategevus muudavad nii poliitiliste kui majandusreformide läbiviimise veel keerulisemaks.\nUute sihtide seadmiseks on esimesel poolaastal ELi Portugali eesistumise ajal kavas pikalt edasi lükkunud idapartnerluse tippkohtumine ELi ja partnerriikide juhtide osalusel. Kuna veebikoosoleku formaat ei soosi sisulisi arutelusid, on väga tähtis, et kohtumine toimuks silmast silma; alanud vaktsineerimine loob selleks head eeldused. Samas on selge, et tippkohtumise deklaratsiooni kokkuleppimine ja ka idapartnerluse edasiarendamine ei ole lihtne, arvestades osa partnerriikide keerulist sisepoliitilist seisu ja omavahelisi suhteid.\nTippkohtumisel tuleks kokku leppida eesmärgid järgmiseks kümneks aastaks. Kõige tähtsam on reformide jätkamine ja ELi toetus sellele, aga ka partnerriikide tihedam liitmine ELi siseturuga, suurendades tollivabu impordikvoote, vähendades mobiilside rändlustasusid, parandades transpordiühendusi. Ligipääsu parandamiseks peavad idapartnerlusriigid jätkama ELi standardite ja normide ülevõtmist, aga eelkõige on tähtis õigusriigi põhimõtete rakendamine, sealhulgas sõltumatu kohtusüsteemi loomine, milleta on raske ette näha välisinvesteeringute kasvu või ettevõtete jõudsat arengut.\nOn selge, et Gruusia, Moldova ja Ukraina ambitsioonid on suuremad ning nad on jõudnud kaugemale kui Armeenia, Aserbaidžaan ja Valgevene, nähes meeleldi oma partnerlussuhte uuele tasemele tõstmist. Samas on tähtis ka teisi mitte unustada ja teha nendega võimalikult palju koostööd, mistõttu tuleb meil leida tulevikuks võimalikult paindlik formaat, mis võimaldaks kiiremat tempot esimestele, hoides samal ajal partnerlussuhet kõigiga. Kui vaadata kaugemale tulevikku, tõstatub alati küsimus nende riikide võimalikust ELiga liitumisest. Nii idapartnerite kui ka Eesti jaoks on liitumise võimalus väga tähtis, ent selle deklareerimiseks puudub praegu ELis poliitiline konsensus. Seetõttu on tähtsamgi lähtuda Euroopa Liidu lepingu artiklist 49, mille kohaselt on igal tingimusi täitval Euroopa riigil õigus esitada liitumisavaldus. Perspektiivi üle vaidlemise asemel on mõistlik keskenduda reformidele partnerriikides – kui nad jõuavad lähemale liikmeks saamiseks vajalike kriteeriumide täitmisele, asetub ka kogu debatt uude valgusse.\n2021. aasta ei lahenda probleeme ELi idanaabruses, aga meil on lootust pöörata uus lehekülg võitluses koroonaviirusega ja viia majandus uuesti kasvule; me saame jätkata toetust Valgevene kodanikuühiskonnale, kes võitleb repressiivse režiimi vastu; me saame kaasa aidata raskelt saavutatud rahu püsimisele Taga-Kaukaasias ja toetada Moldova uut reformimeelset presidenti. Väikeste sammudega reformide toetamisel saame muuta partnerriikide kodanike elu paremaks ja anda lootust paremale tulevikule.\nEuroopa Liit, Idapartnerlus, Välispoliitika, Venemaa\nRiia tippkohtumise eel: mis suunas liigub ELi naabruspoliitika\nEesti peab oma Euroopa Liidus eesistumise aega ära kasutama, et võidelda idapartnerluse eest.\nNr 141 • Mai 2015


Rahvusvaheline koostöö - Läänemaa Ühisgümnaasium\nLäänemaa Ühisgümnaasium > Koolielu > Koostöö > Rahvusvaheline koostöö\nKes asjast midagi ei tea, arvab ilmselt, et ju oli Soomes Tampere linnas suur lihasöömise või grillimise festival. Asi on aga kaugel sellest. Tegelikult toimus 10.-13. aprillil Tamperes meie sõpruskoolis TYK Fleshtivaali, mis oli terve õppeaasta kestnud teema „Liha“ suur kokkuvõttev festival, keskendudes loovtegevustele, eelkõige teatrile ja filmile, kuna tegemist on Soome ühe tuntuima humanitaargümnaasiumiga.\nLÜGi esindus (Annabel Triebstock, Triina Treiman, Marii Kasepalu, Robin Pae, Sven Makienko ja Tindur Leškin) osales seal samuti draamatükiga, mille 11.H õpilased olid lavakunstikursusel ette valmistanud ja nüüd vähendatud koosseisule kohandanud (ka inglise keelde tõlkinud). Kuna humanitaarsuuna aastateema oli „Rütmid“, siis sai neid kahte teemat väga hästi ühendada ja meie etendus sobis sellele festivalile seega suurepäraselt. Nimelt mõeldi teema „Liha“ all ka lisaks liha söömisele ja mittesöömisele ning liha tootmise mõjule ka liha kui inimkeha. Seega lähtusime meie lihast kui kehast ja nii saime ühisosana keskenduda keha rütmidele.\nMeie osalesime festivali kahel päeval neljast. Selle aja jooksul nägime kokku üht täispikka etendust ja viit lühemat, lisaks esitasime ühe ka ise. Neljapäeva hommikul pikal vahetunnil, mil TYKi õpilastel kombeks üles astuda n-ö vabalaval, õpetasid meie õpilased muna-tantsu, mida väga hoogsalt kaasa tantsiti. Lisaks esines Triina Treiman ühe oma kaasahaarava tantsukavaga.\nViimasel õhtul saime osa nende eksklusiivsest kontsertprogrammist, mis oli üles ehitatud lauludele ja tantsudele erinevatest muusikalidest. Kõiki laule esitasid TYKi õpilased ja ka pillidel saatis märkimisväärselt suur TYKi õpilaste orkester. Samuti olid tantsuseaded õpilaste endi poolt tehtud ja muidugi ka esitatud. Elamus oli võrreldav professionaalide esitusest saaduga!\nLisaks saime osa ka ühest bioloogiatunnist lõimituna kirjanduse ja filmiga, mis sel korral viidi läbi muuseumis ja keskendus vampiiriteemale. Oli hariv ja huvitav näitus!\nKuna tegemist on meie juba pikaaegse sõpruskooliga ja mitmed sealsed õpilased on meie koolis käinud, siis leiti üles sõprade sõpru ja kohati vanu tuttavaid. Kaasas olnud õpetajad Mairi Grossfeldt ja Tiina Brock said pidada mõttetalguid sealsete õpetajatega, sest juba varsti tullakse vastuvisiidele.\nLühike, aga tiheda programmiga külaskäik oli igati meeldejääv.\n15.–19. jaanuaril käis 17 LÜGi õpilast ja 6 õpetajat õppereisil Soomes. Sihtpunkt oli Tampere sõpruskool Tampeeren yhteiskoulun lukio (TYK). See oli teine kord, mil meie õpilased-õpetajad seal külas käisid (kui Erasmus+ projekt välja arvata). Sel õppeaastal on TYKi teemaprojekt „Liha“, mille üks eestvedajaid on õpetajad Antti Kilpijärvi. See teema võib tunduda esmapilgul kummastav, aga on lähemal tutvumisel vägagi põnev ja mitmetahuline.\nTeisipäeva õhtul kohale jõudes kohtusid meie õpilased Soome õpilastega, kes neid majutasid. Osa seltskonnast oli omavahel tuttav juba eelmisel kevadel Haapsalus toimunud projektipäevadest. Seega oli nii mõnelgi taaskohtumine suur rõõm.\nEsimene ühine koolipäev oli kolmapäeval ja algas hommikuste tundidega TYKis. Peale seda jätkus päev presentatsioonide-loengutega. Ka Eesti õpilased olid ette valmistanud omapoolse ettekande, kust nähtus, kuidas meie õpilased selle projekti teemat tõlgendasid. Kuidas siis? Väikeses huumorivõtmes võrreldi esmalt lihasöömist ja veganlust, teiseks tõlgenduseks oli lihastreening ehk fitness, liha on otseselt ju meie keha, seepärast ka komas tähendus – kehakeel (!), viimase võimalusena näidati liha kui kunstitegemise materjali (!).\nSel päeval oli veel kaks loengut: projekti üks juhte Antti Kilpijärvi tegi põneva esitluse-loengu liha rollist läbi ajaloo kunstis ja filosoofias (liha söömine, kahade kujutamine kunstis jms). Teise loengu andis bioloogiaõpetaja Jouko Sipari. See oli teemal, mil määral ja kuidas saastab keskkonda lihatootmine. Esimene õppepäev lõppes linnamänguga Tampere linnas. Kuigi oli päris krõbe külm, ei heidutanud see kedagi. Pigem on selline korralik talv vahelduseks suur nauding, kuigi nii mõnelgi olid varbad või sõrmed üsna tundetuks külmunud. Õhtu möödus noortel koolimajas ühiselt soome ja eesti muusikat kuulates ja lähemalt tutvudes.\nTeine õppepäev ehk neljapäev algas taas koolitundidega. Edasi nägi töö välja selliselt, et õpilased, kes eelmisel päeval vabatahtlikkuse alusel nelja rühma olid jagunenud, alustasid tööd oma grupiga. Kõik rühmad hakkasid lahkama ja lahendama omal kombel teemat „Liha“. Üks rühm tegeles väitlusega teemal, kas süüa liha või eelistada taimetoitu. Teine rühm tegeles uurimistööga, selgitades välja abortide tegemise arvu ja põhjused jm kuues eri riigis, mille hulgas olid ka Eesti ja Soome. Kolmas rühm pidi looma tantsu teemal „Liha“. Neljas rühm pidi tõlgendama teemat omaloodud näidendi kaudu. Selle päeva õhtu möödus Soome traditsioonide kohaselt linnaäärses saunas ühiselt saunatades ja vahepeal end lumes karastades.\nKolmaski päev, reede algas õppetundidega, mille vahel toimus meie õpilaste üllatusesinemine kooli saalis – meie kooli munatants tuleb ikka massidesse viia! – ja kogu Tampere kool tantsis kaasa. Selleks päevaks said rühmad ka oma tööd valmis ja toimus konverents ehk tööde esitlus. Tõepoolest, õpilaste loomingulisusel ja nutikusel pole piire! Nii väitlus, uurimuse esitlus, tants (mis oli videoks monteeritud) kui ka etendus olid väga huvitavad, vaimukad ja põnevate lahendustega. See päev jätkus ühise söögitegemisega ühe teise kooli õppeköögis. Mõte oli selles, et tehakse traditsioonilist Soome toitu kahes versioonis: lihaga ja lihata. Meie seltskond tegi magustoidu – traditsioonilise kamavahu, aga seda ainult klassikalises versioonis täiskoorest ja kohupiimast, taimne oli vaid kamapulber ja pohlamoos. See õhtu oli ülimalt meeleolukas – kõik said käe külge panna ja valmisid imemaitsvad road! Ilmselt maitses toit ka seetõttu nii hea, et oli ise valmistatud ja seda väga toredas õhkkonnas.\nNeljas õppepäev oli ühtlasi ka ärasõidupäev. Juba varahommikul starditi Helsingi poole, kus toimus ekskursioon kaasaegse kunsti muuseumis Kiasma. Pärast sai ka tutvuda uue moodsa hiiglasuure raamatukoguga Oodi. Üsna varsti oligi aeg ärasõiduks ja sadamasse saatma tulnud soomlastega tantsiti-lauldi veel kord meie kooli munatantsu ja samuti soomlaste koolitantsu-laulu.\nMeeleolu oli ülev ja rahulolu nädalast kõrgel, inglise keele praktika oli olnud tõhus ja nii mõnigi soomekeelne sõna või lause selgeks saanud. Nüüd ootame sõpru Tamperest taas Eestisse, LÜGi!\nTiina Brock, humanitaarsuuna juht. Meenutusi jagas Viktoria Joonasing 12.M õpilane.\nSõprus Läänemaa Ühisgümnaasiumi (LÜG) ja Tampereen Yhteiskoulun Lukio (TYK) vahel algas juba 2015. a sügisel, mil esmakordselt Soome õpetajad LÜGi külastasid. Järgnes juba meie õpilaste ja õpetajate külaskäik 2016. a kevadel. Soomlaste vastukülaskäik jäi aga ära. Põhjuseks ootamatult rahastuse saanud Erasmus+ projekt, mille üks partnereid oli ka LÜG. Edasi jätkuski koostöö Erasmus+ projektis koos veel kolme kooliga eri riikidest (Hispaania, Saksamaa, Rootsi), mille kestel käidi nii Tamperes, kui tuldi ka Haapsallu, kuid alati olid lisaks ka teised koolid. Nüüdseks on see suurprojekt läbi ja selle aasta 15.–19. mail said soomlased lõpuks oma vastukülaskäigu teha. Tegemist pole projektiga, vaid sõprussuhetel baseeruva koostööga.\nSiia tuli12 õpilast ja 2 õpetajat, LÜGi õpilasi osales 3-päevases koostöös 17 ja 5 õpetajat.\nEsimene päev, kolmapäev oli ajalookonverentsi päralt. Selle juhatas sisse kahe kooli kontaktide Eesti-poolne alusepanija Katja Mokhovikova ja tervitussõnad ütles ka direktor Ain Iro. Õpilasi valmistasid konverentsiks ette ajalooõpetajad Karl Hein LÜGist ja Harri Päiväsaari TÜKist. Selleks olid nii Soome kui Eesti õpilased koostanud 10 ettekannet (5 eestlastelt, 5 soomlastelt) Eesti-Soome suhetest läbi 20. sajandi. Samal päeval tehti ka linnaekskursioon, kuid Viigi ääres alanud ja LÜGis lõppenud õhtune koosviimine koos mängude, tantsude ja pitsadega murdis viimasegi jää.\nTeine päev oli pühendatud bioloogiale ja toimus õuesõppena Matsalu rahvuspargis. Juhendasid seda päeva bioloogiaõpetajad Mall Vainola LÜGist ja Jouko Sipari TYKist. Matsalus läbiti Penijõe avastusrada, mille puhul tööülesandeid tuli lahendada nutitelefonis. Õuesõppe kulminatsiooniks sai aga hoopis agressiivse sääserünnak, mis osalenute sõnul jääb igaveseks meeldi. Õhtul said kõik õpilased vaadata linna tantsukooli T-Stuudio 19. hooaja lõpu meeleolukat tantsukontserti, mis oma kõrgetasemeliste koreograafiate ja tehniliste lahendustega külalisi väga üllatas.\nKolmas päev möödus loovas õhkkonnas – toimus draama töötuba. Juhendajad olid Mairi Grossfeldt ja Tiina Brock. Päevajuht Vadim Konov näitas aga üles märkimisväärset juhtimisoskust, teda võinuks mõni noorem õpilane lausa õpetajaks pidada. Selleks päevaks oli nagu tellitult õues ka vihm, mistõttu olid tubased tööd lausa teretulnud.\nÕhtu möödus taas ühiselt aega veetes ja varahommikuse ärasõidu ja hilise magama heitmise vahele jäänud 3-4 unetundi ei olnud kellelegi probleem – veel bussijaamas esitasid eestlased soomlastele neilt õpitud tantsu koos lauluga, mis TYKis sama kuulus kui meie munatants (viimane õpetati ka soomlastele selgeks).\nTänu suurepärastele ilmadele käidi mitmeid kordi ka ujumas ja lisaks inglise keele praktikale õpetati üksteisele ka oma emakeelt. Selliselt alguse saanud kontaktidel on tulevikku ja üks tellis kahe naaberrahva ühises koostöömüüris on kindlalt paika pandud. Taaskohtume juba Tamperes!\n2016. aasta aprilli lõpus käisid 15 Läänemaa Ühisgümnaasiumi õpilast ja 6 õpetajat Soomes Tamperes külas oma esimesel sõpruskoolil, milleks on Tampereen Yhteiskoulun Lukio ehk TYK. Osaleti nende koolitundides, üritustel ja ühistel ettevõtmistel.\nAlguse sai kõik 2015. a novembrist, mil LÜGis käis neli Tampere õpetajat, kes olid siin meie inglise keele õpetaja Katja Mokhovikova kutsel. Tol korral pandi alus edaspidiseks, nii et 2016. kevadel toimus juba LÜGi vastuvisiit, kuid sedapuhku läksid õpetajad koos õpilastega. Kohal oldi küll vaid 2 pikka päeva (27.– 30.aprill), aga selle ajaga jõuti palju teha ja näha.\nTYK on kool, mis on meie mõistes samuti puhas gümnaasium nagu LÜGki, kuid mitu korda suurem – õpilasi on umbes 850. Erandlik on see kool oma loovainete kallaku poolest (selliseid gümnaasiume on Soomes vaid kaks), seal saab süvitsi õppida kõike teatriga seonduvad (ka valgustust ja heli), muusikaloomist, laulu ja pillimängu, tantsu, filmitegemist jne, mistõttu on kooli suur konkurss ja sisse saavad vaid parimad. Riigieksamite tulemuste põhjal on tegemist seetõttu väga tugeva kooliga – esikahekümnest pole nende tulemuste põhjal kunagi välja langetud.\nMeie õpilased majutusid Soome õpilaste peredes, nii saavad sõprussuhted kiiremini alguse ja see on ka õpilaste jaoks soodne. Eestlased on ka ise võõrustajateks, kui soomlased siia tulevad. See on vana hea tava. Esimene õhtu pärast kohalejõudmist kulus iseenesestmõistetavalt tutvumisele.\nJärgmine päev oli tihe ja algas see ajalookonverentsiga. Selleks olid kummagi kooli õpilased teinud kodus põhjalikke ettevalmistusi ajaloo- ja inglise keele õpetajate juhendamisel. Ettekanded olid Soome ja Eesti lähiajaloost (20. sajand), keskendudes nende kahe riigi ajaloo ühisosale, näiteks Soome televisioon Eestis, laulev revolutsioon, soomepoisid jne. Kokku esitati kümme ettekannet: viis eestlastelt, viis soomlastelt. Seda õpilaskonverentsi võib õigusega nimetada rahvusvaheliseks, osales ju kaks riiki ja toimus kõik inglise keeles. Ettekanded olid äärmiselt huvitavad ja harivad, kuhu oli sisse pikitud maitsekalt huumoritki. Iga ettekande järel oli küsimuste ja kommentaaride voor, kuulajaid-huvilisi oli kogu suur auditoorium täis. Enamikule õpilastest oli selline konverents esmane kogemus ja korralik enese proovilepanek. Sellele ettevõtmisele ootaks kindlasti järge…\nSama päeva õhtul saadi osa võõrustajate aastasündmusest – koolimuusikalist. See on taas miski, mis meid ja neid ühendab, sest muusikalitraditsiooniga koole pole just palju. Kuna Tampere kool on palju suurem ja nende koolisüsteem ka teistsugune, siis neil valmis suur osa muusikalist n-ö kursuste käigus. Kuna muusikali lavastaja ja lavakunstiõpetaja Marietta Kunnas on suur Shakespeare’i austaja ja aprillis möödus ka 400 aastat suurmehe surmast, siis oli libreto aluseks valitud kirjaniku legendaarne tragöödia ”Romeo ja Julia”. Muusika oli õpilaste endi poolt kirjutatud ja laval ette kantud. Esitati ka mitmeid eristiililisi tantsunumbreid ja loomulikult laule nii solistide kui koori esituses, ka kostüümid olid õpilaste endi õmmeldud. Laval käis kokku sadakond õpilast. Seega, igas mõttes suurprojekt!\nJärgmisel päeval andsid meie õpilased ülevaate ka meie kooli muusikalist ”Valeühendus”, näidates lisaks mõningaid videokatkendeid. Kummaline oli see, et kuigi nii erinevad muusikalid, oli neis mitmeid sarnasusi, mis oli tore tõdemus. Seejärel toimus Eesti õpetajate poolt ette valmistatud Kuldvillaku mäng, kus teemadeks olid loodus, ajalugu, kirjandus ja teater, kunst ja varia. Moodustati segavõistkonnad (igas grupis oli mõlema kooli õpilasi) ja muidugi toimus kõik taas inglise keeles. Mäng pakkus väljakutseid ja tekitas palju elevust. Mõni vastus oli teada küll emakeeles, aga vastama pidi inglise keeles.\nSeejärel toimus Soome õpilaste organiseeritud orienteerumismäng Tampere linnas ja õhtul oligi juba lõpupidu, kus mängulust ei tahtnud vaibuda. Oli näha, et julgusest ja näitlejameisterlikkusest polnud puudu kummagi kooli õpilastel ning keelebarjääri ei mingit – tehti etüüde ja mängiti muid loovaid mänge, ka selliseid, kus sugulaskeeltest emakeeli kasutada tuli. Väga lõbus õhtu oli!\nÕpetajad jõudsid teha nende päevade jooksul juba ka tulevikuplaane, sest sügisel oodatakse Soome õpilasi külla Läänemaa Ühisgümnaasiumisse.\nNeed mõned päevad Tamperes olid väga sisukad ning tihedad ja loodetavasti oli see pikaajalise sõpruse ilus algus!\n2015 (2015/2016 õa)\nLÜG on esindatud rahvusvahelistel hariduskonverentsidel ning projektides\nLäänemaa Ühisgümnaasium pöörab suurt tähelepanu õpetaja professionaalse arengu toetamisele ning LÜGi tegevuste ja kogemuste tutvustamisele ka rahvusvahelisel tasandil. 2015. aastal osales LÜGi majanduse ning inglise keele õpetaja Rea Raus peaesinejana mitmetel rahvusvahelistel hariduskonverentsidel, kus ettekannete teemad käsitlesid uue õpikäsitusega seonduvalt holistilise pedagoogika ja jätkusuutlikku arengut toetava hariduse (ESD) küsimusi.\nJournal of Teacher Education for Sustainability /Baltic and Black Sea Circle Consortium in Educational Research ja Unesco Jätkusuutlikku arengut toetava õpetajahariduse võrgustiku 13. rahvusvaheline konverents “Sustainable Development. Culture. Education”, 5.-8. mail 2015, Riias. Täpsem info: https://du.lv/en/News/Conference2\nRahvusvaheline ESD konverents “Pathways to the future”, Tallinn, 22.04-24.04.2015 http://www.esdconference2015.eu/\nBaltic University Programme (BUP) “Jätkusuutlikku arengut toetav haridus” Õpetajate konverents. 25.-28. oktoobril 2015 Rogówis, Poolas. Täpsemalt: http://www.bup.fi/phocadownload/Conferences/teachers-conference-rogow-2015/preliminary-program-teachers-conference-rogow-2015.pdf\nRahvusvaheline UNESCO jätkusuutlikku arengut toetava hariduse konverents „Bridging Education and Science for Sustainable Development” 2-3. detsember 2015, Daugavpils. Täpsem info: http://unesco.du.lv/en\n1-5. veebruar 2016 on õpetaja Rea Raus kutsutud külalisteadlasena viima läbi jätkusuutlikku arengut toetavaid seminare ja loenguid Uppsala Ülikooli Rootsi Kuningriiki. Kavas on teha edasist koostööd ka Tampere Ülikooliga, tutvustades kunstiõpetaja Tiiu Randmann-Mihkla poolt juhendatud kunstiprojekte.\nMiks on ühel koolil vaja sõpruskooli piiri taga? Miks üldse arendada välissuhteid ja osaleda riikidevahelistes projektides? Ammu enam mitte selle tõttu, et siis saab reisida. Tegelikult toob igasugu projektides osalemine õpetajale ja õpilasele palju tööd juurde, aga põnevust ja väljakutseid samuti, lisaks avardab silmaringi, arendab keeleoskust ja loob kes teab kui olulisi uusi sidemeid inimeste vahel. Pole kahtlustki, et suhteid välisriikide koolidega on vaja.\nLÜG on esimesed sammud sel teel teinud. Inglise keele õpetaja Katja Mokhovikova eestvedamisel olid 24.-26. novembril meil külas neli õpetajat Soomest Tamperest: Kristiina Leskinen, Jouko Sipari, Marietta Kunnas ja Harri Päiväsaari. Kool kannab nime Tampereen Yhteiskoulun Lukio (kooli koduleht) ja on nagu LÜGki puhas gümnaasium.\nNad käisid kahel päeval mitmetes tundides, suhtlesid õpetajatega. Samuti osalesid vestlusringis LÜGi õpetajate ja juhtkonnaga, kus mõlemad koolid teineteisele end tutvustasid. Loomulikult olid ühised lõuna- ja õhtusöögid, kus vabas õhkkonnas sõprussuhteid loodi. Kirsiks tordil oli aga neljapäevaõhtune Playback Show, mis külalisi vaimustas – neil midagi sellist ei toimu ja sellest tahavad nad tulevikus eeskuju võtta.\nKuigi Tampere kool on oma 850 õpilasega LÜGist oluliselt suurem kool, on sarnasusi mitmeid, näiteks nende teatriklass (ka neil on sel aastal valmimas muusikal), samad võõrkeeled ja loodusainete projektid. Mõlemate koolide õpilased võtavad ka osa simulatsioonimängust „Euroopa Parlament“ oma ühiskonnaõpetuse õpetajate käe all. Need kõik on puutepunktid, mille pinnalt saab koostööd arendama hakata.\nKevadel teeb LÜGi delegatsioon vastuvisiidi ja loodetavasti on selleks ajaks mõni väiksem koostööprojekt ka juba tuule tiibadesse saanud. Mõtted koostöövõimalustest said kirja pandud ja ideed idanema. Need kolm päeva olid väga tihedad ja põnevad. Loodame, et see väike visiit on millegi suure algus!\nLäänemaa Ühisgümnaasiumi külastas 3. septembril 2015 20 õpilast Grevenist (Saksa LV). Sealse Gymnasium Augustianum´i vene ja ladina keele õpetaja Gesine Weidemanni ning direktor Volker Krobischi eestvedamisel toimunud õppereisi eesmärgiks oli lisaks Tallinnale ka tutvumine ühe Eesti väikelinnaga.\nHommikupoolik möödus ringkäiguga LÜGi ruumides. Ilm soosis igati suurepärast vaadet tornist, ohtralt kiidusõnu jagus ka maitsvale toidule kooli sööklas.\nPärastlõunal jätkus õppekäik Haapsalut avastades. Suureks abiks päeva sisustamisel olid meie kooli õpilased Maria Velikanova (12 H) ja Margit Paat (11 M).


„Eks see on väikestviisi muinasjutt, aga tegemist on ikkagi Kanadaga.“ | Sport\nHokispetsialist Vallot Pukk lahkab kanadalaste triumfi MMil\n„Eks see on väikestviisi muinasjutt, aga tegemist on ikkagi Kanadaga.“\nMihkel Talivee, 8. juuni 2021 08:07\nPARIM: Andrew Mangiapane (vasakul) liitus Kanada koondisega viimasel hetkel, ent lõpuks valiti ta turniiri väärtuslikumaks mängijaks.Foto: AP/Scanpix\nKanada koondise triumf jäähoki-MMil oli ajalooline. Gerard Gallanti juhendatav meeskond kaotas alagrupiturniiril esimesed kolm mängu, kokku saadi vastastelt lüüa neljas matšis. Kuid lõpuks tuli tunamullune finalist siiski maailmameistriks. Hokispetsialist Vallot Pukk tõdes, et kuigi kanadalastel oli alagrupiturniiril õnne ja ühel hetkel ei sõltunud veerandfinaali pääsemine enam neist endist, näitasid nad väljalangemismängudes täiesti teistsugust taset.\nKanada kaotas mäletatavasti avakohtumise korraldajamaale Lätile skooriga 0 : 2. Seejärel jäädi 1 : 5 alla USA-le ning 1 : 3 Saksamaale. Alagrupi viimases mängus tunnistati karistusvisete järel hilisema finalisti Soome paremust. Lõpuks tuli tänada Saksamaa tiimi, kes alistas Läti skooriga 2 : 1 – kui see matš oleks viigiliselt lõppenud, oleksid kanadalased turniirilt väljas ja veerandfinaali pääsenuks hoopis lätlased. Pukk selgitas, et hilisemate maailmameistrite raske alguse tingis tõik, et meeskond polnud enne MMi varem koos mänginud.\nBLOGI JA VIDEOD | Kanada alistas lisaajal löödud väravast Soome ja tuli maailmameistriks


võtatöölekaasa – Vickie Bo\nVeel lapsepõlvest kaerahelbepuder on minu lemmik. Ma sööks seda isegi iga päev, aga üritan mitmekülgselt toituda:) mis minu puhul tähendab, et mõtlen välja mitmekülgseid kaerehelbeputrusid:)) kuigi mulle eriti ei meeldi hommikul toiduvalmistamisele aega kulutada, teeks pigem trenni ning soojemade ilmadega pigem eelistan ka kuumtöötlemata toitu. Niimoodi sündiski selle putru baasretsept, millega pärast hakkasin katsetusi tegema ja uusi maitsete kombinatsioone otsida. Selle kohta saad inspiratsiooni postituse lõpus. Parema tulemuse saad ka kindlasti puhtama toorainega nagu Loodusvägi öko kaerahelbed ja chia seemned.


Burunduk | Raamaturott Viki | Fandom\nSoodsas seisundis liigid, Raamaturott artiklid (B), Oravlased\nBurunduk, ka burundukk, (Eutamias sibiricus) on oravlaste sugukonda kuuluv näriline. Esimesena kirjeldas seda liiki teaduslikult 1769. aastal nime all Tamias sibiricus soome-rootsi loodusteadlane ja maadeuurija Erik Laxmann.\nBurunduki levila asub Euraasia taigavööndis, Kirde-Venemaal, Kaug-Idas (sh Magadani oblastis), Põhja-Mongoolias ning Sahhalini ja Hokkaidō saarel. Burunduk on perekonna ainus liik väljaspool Põhja-Ameerikat. Kirjanduses on mainitud, et burunduk elas 18.–19. sajandil ka Rootsis ja Soomes.\nTäiskasvanud isendi kehapikkus on 13–17 cm ja saba pikkus 8 cm. Burunduki seljal on viis tume-või helepruuni pikitriipu. Kaal 80–111 g.\nBurunduk toitub pms okaspuude (siberi ja korea seedermänd) seemnetest, kuid ka lehtpuude seemnetest ja pähklidest, rohttaimedest eriti tarna ja sarikalisi ning kevadel ja suvel rohttaimede võrsedest, pungadest ja marjadest, seentest ja samblikest. Ta ei toitu loomsest toidust - putukad, limused. Alatest augustist hakkab koguma pähkleid, tammetõrusid jm. Oktoobrist märtsini magab talveund. Sel ajal langeb tema kehatemperatuur 3,8 kraadini ja hingamissagedus väheneb kahele hingetõmbele minutis.\nBurunduk saavutab suguküpsuse 8–12 kuu vanuselt. Pärast ühekuulist tiinust sünnitab mais-juunis 2–9 paljast pimedat poega. Eluiga looduses 2–3 a, vangistuses 5–10 a.\nSiberis on ammustest aegadest saadik täheldatud, et halbade ilmade eel hakkab burunduk korisemise sarnast häält tegema. Ka tema nimetus on tulnud ühest loodusnähtusest – "torm" (burja).\n↑ https://www.iucnredlist.org/species/21360/115161465 (vaadatud 14.12.2019)\nVälja otsitud andmebaasist "https://raamaturott.fandom.com/et/wiki/Burunduk?oldid=57495"


Karl-Martin Rammo: Vain Ot?\nVainul käidud. Eile õhtul jõudsin juba koju tagasi. Pean tunnistama, et läksin sinna veidi skeptiliselt, sest olin ta Audiosid varem kuulanud ja arvasin, et mis ma sealt ikka saada võin?\nAga näed siis, osutus hoopis päris kasulikuks. Sain nii mõneski asjas endas selgusele. Tuletas samuti meelde vanu häid asju, mis võib-olla olid igapäevases töörutiinis veidi kaduma läinud ja hõljusid kusagil minu kohal nii, et ma neid ei märganud. See aga ei tähenda, et neid asju olemas polnud, vastupidi, ma lihtsalt ei vaadanud üles. Peebu seminar õpetaski mind nö üles vaatama, enda ümber vaatama ning kõik need killukesed üles leidma. Usun, et sellest oli pikas perspektiivis paljugi kasu.\nKuna mu selg on endiselt selline nagu ta on, füsioteraapiasse Adeli taastusravikliinikusse lähen aga alles 21. detsember esmakordselt, leidsin Vainu loengu ajal, just siis kui motivatsioon 100 punkti skaalal 250 oli, et nii, nüüd aitab, võtan midagi kiiresti ette. Nüüd olen juba 2 hommikut teinud 30min selja harjutusi, kuigi pean tunnistama, et need extra 30 uneminutit tunduvad kella kinni pannes päris magusad. Esialgu on aga motivatsiooni ülegi ning selle langedes loodan sel konkreetsel juhul, et siis olen juba rutiinis ja teen seda nii või naa.\nKodulehe asjus pole endiselt suutnud jõuda otsuseni, et kas jätkata siin või seal. Blogspot on kuidagi kalliks saanud pika aja järel ja ei taha nagu siit ära minna, samas seal oleks ka hea. Teen esialgu seda, mida lubasin endale, et kindlasti ei tee... Pean mõlemat paralleelselt!\nPosted by Karl-Martin Rammo at 11:52 PM


DETAILPLANEERING OSALISELT KEHTETU\nMändjala küla Aaspere ja Ranna detailplaneeringu osaline kehtetuks tunnistamine\nLääne-Saare Vallavolikogu 23.03.2016 otsusega nr 1-3/16/22 tunnistati osaliselt kehtetuks Mändjala küla Aaspere ja Ranna detailplaneering. Aaspere ja Ranna kinnistu detailplaneering kehtestati Kaarma Vallavolikogu 6. juuli 2011 otsusega nr 38. Detailplaneeringu eesmärk on Aaspere ja Ranna kinnistule kuueteistkümne üksikelamukrundi moodustamine, neile ehitusõiguse määramine, liikluskorralduse ja haljastuse põhimõtete, tehnovõrkude ja -rajatiste asukoha määramine. Planeeringuala suurus on ca 54 ha. Igale ehitusõigusega kinnistule on planeeringuga määratud hoonestusala, mis jääb teekaitsevööndi ja Läänemere ehituskeeluvööndi vahele.\nPlaneeringualale jääva Koskla tee 2 maaüksuse omanikud esitasid vallavalitsusele 23.02.2016 avalduse Aaspere ja Ranna detailplaneeringu osaliselt kehtetuks tunnistamiseks Koskla tee 2 maaüksuse osas. Planeeringuga on Koskla tee 2 maaüksusele määratud 580 m² hoonestusala maaüksuse kirdenurka. Planeeringu koostamise ajal ei saanud suuremat hoonestusala määrata, kuna maaüksus asus suures osas Läänemere ranna ehituskeeluvööndis ja riigimaantee kaitsevööndis (mõlemal pool sõiduraja telge 50 meetrit).\n1.07.2015 jõustunud ehitusseadustikuga muutus avalikult kasutatava tee kaitsevöönd. Koskla tee 2 maaüksusega piirneva Kuressaare–Sääre tee kaitsevööndi laius mõlemal pool äärmise sõiduraja välimisest servast on eelneva 50 meetri asemel 30 meetrit. Samuti on maa-ameti kaardirakenduse alusel muutunud põhikaardi-järgne rannajoon ja sellega seoses ehituskeeluvööndi ulatus Koskla tee 2 maaüksusel. Tulenevalt eelnevast on võimalik teekaitsevööndi ja ranna ehituskeeluvööndi vahelisele alale määrata Koskla tee 2 maaüksusele suurem hoonestusala, kui on Aaspere ja Ranna detailplaneeringuga määratud. Maaüksustele saab ilma detailplaneeringu olemasoluta anda ehitusloakohustusliku hoone püstitamiseks projekteerimistingimused. Maaüksuse jagamisel ja projekteerimistingimuste väljastamisel arvestatakse Aaspere ja Ranna detailplaneeringuga määratud ehitusõiguse ja maakasutusega. Detailplaneeringu osaliselt kehtetuks tunnistamisega on tagatud planeeringu terviklahenduse elluviimine.\nKatrin Kuusk, planeerimise ja maakorralduse peaspetsialist


MIS ROHU EI TOHI KüüLIKUTELE, KüüLIKUTELE (FOTO) ANDA - KüüLIKUD - 2021\nGrass küülikule: keda saab ja ei saa\nOn vaja selgelt mõista, mida küülikud söövad ja mis neile kõige kasulikum on. Loomade tervis, kasv ja areng sõltuvad otseselt kinnipidamise ja söötmise tingimustest. Roheline mass on nende loomade toitumise aluseks. Neil on hea meel kasutada erinevaid taimestikke. Olemasolevad taimeliigid sisaldavad maksimaalseid toitaineid, vitamiine, mineraale. Söödal põhinev sööt kasutatakse aastaringselt. Kuid mõned kõrvitsad on täiesti võimatu süüa.\nMis rohu kõrvaga loomad eelistavad?\nKüülikute seedetrakti eesmärk on seedida taimseid toite. Need loomad saavad taimedelt kehale kõige kasulikumad ained. Nad on väga kiindunud Melissa, piparmüntidest, võilillidest, köömnedest, värsketest ja salvei. Need maitsetaimed stimuleerivad nende söögiisu, sisaldavad palju valke. Koirohi takistab soolehäireid, aktiveerib seedimist.\nNõgesid iseloomustab nõges, mis on neile parim toit. See taim sisaldab palju vitamiine, omab hemostaatilist ja antibakteriaalset toimet. Küülikutele tuleb anda niisugune rohi pärast seda, kui see on keedetud veega. Loomad armastavad proteiine, aminohappeid ja mineraalaineid rikas, mis soodustab haavade paranemist.\nOptimaalsed toitumisega kõrvadega lemmikloomad peaksid olema kooskõlas nende tavapärase toitumisega oma loomulikus elupaigas. Aasta jooksul sööb terve küülik umbes 500 kg rohelist rohu ja heina, arvestamata kontsentreeritud sööta.\nKüülikute puhul sobivad kõige paremini noored taimed, aiataimede rohelised. Lisaks söödavad need loomad aias rohkesti umbrohtu, näiteks ohakas, karusnahk, quinoa.\nTaimse sööda eelised\nKüüliku kasvatamisel on peamiseks toiduks rohelise rohu mass ja heina. Rohelistel on mitmeid eeliseid, mis otseselt mõjutavad küülikute kasvu, arengut ja tervist. Need küüliku toitumise olulised komponendid on tema keha jaoks hädavajalikud. Lisaks aitavad nõuetekohaselt valitud maitsetaimed palju küülikutele.\nRohelisel toitel on järgmised eelised:\nnad stimuleerivad küülikute tõugude seedimist;\ntaimede varred aitavad hammaste peenestamist loomadele, säilitades oma tervise;\nkaunviljade valgukomponendid aitavad kaasa noorte kiirele kasvule;\nRohelistel on kehale põletikuvastane toime, aitab suurendada piima kogust imetavas küülikus.\nMets, põld, heinamaa rohelised maitsetaimed sisaldavad kõiki küülikutele vajalikke toitaineid. Selliste sööda hankimine võib märkimisväärselt säästa materiaalset ressurssi, kuna teatud põllukultuure ei ole vaja konkreetselt kasvatada ja kallis kombineeritud sööta osta. Rohelise sööda tõttu väheneb teravilja tarbimine.\nKüülikute rohu tuleks muuta, kuna sama tüüpi toitmine vähendab oluliselt söögiisu, võib põhjustada terviseprobleeme. Parem on anda noortele taimedele, mis sisaldavad maksimaalselt valguühendeid. Hilinenud tasud võivad loomadel põhjustada seedehäireid.\nLoomade toitmine värskelt lõigatud või niiske rohuga on võimatu, mistõttu soovitatakse enne söötmist kergelt kuivatada rohelisi lehti ja varre. Lisaks tuleks sellist toitu anda pärast kontsentreeritud sööta.\nOn vaja harjutada beebiküülikuid roheliseks toiduks juba varases eas. Mitte mingil juhul ei saa ainuüksi kõrvitsaid sööta umbrohtude, aianduspõllukultuuride ülaosaga. Juurviljad, köögiviljad, umbrohud ei tohiks ületada 30% kogu sööda massist.\nKui saagikoristuseks on talveks vaja, tuleb seda niisutada õitsemise alguses. Niitmiseks ei ole soovitatav niidukit kasutada, sest niisugune agregaat aktiveerib rohuga kokkupuutel oksüdeerimisprotsesse. See kahjustab loomade seedesüsteemi tervist.\nKõige kasulikum heina on iseloomulik rohekas värv ja värske aroom, mistõttu ei tohiks seda üle kanda. Puude ja põõsaste harusid tuleks anda loomadele mitte rohkem kui kaks korda nädalas.\nMetsikud rohud küülikute toitmiseks\nRohelised taimed, mis on kogutud metsa põlludesse, on erinevate küülikute tõugude aluse aluseks. Koristatud looduslikud ürdid, mis söövad loomi, vähendavad oluliselt nende kasvatamise ja hooldamise kulusid mahu ja kergesti kättesaadavuse tõttu. Kõige populaarsemate taimede hulgas on lutsern, võilill, magus ristik, vikk, punane ristik, kitsekasvatus, sigur.\nRavimite võilill ja lehtede lehtedele on iseloomulik kõrgeim kasulike valkude, mineraalide sisaldus taimsete kiudude minimaalse kontsentratsiooni taustal. Neid võib hoida kuivas vormis kuni kolm aastat.\nPiimatootmise suurendamiseks söödetakse küülikule sibri hobuse vilja söödavaid lehti. Kõige tõhusam anthelmintikum on koirohi, mida kasutatakse sügisperioodil helmintiliste invasioonide ennetamiseks ja kontrollimiseks.\nNõges aitab soolestikus häirida, sisaldab suurt hulka valku. Lutsern on imetavate küülikute ja noorloomade toitumise jaoks hädavajalik, kuna see taim sisaldab maksimaalselt aminohappeid.\nSoovitatav on rikastada sööta väikese hulga tansy, raudrohi, takjas. Söögitasu kuivatamine peaks olema varju, levitades neid õhukesele kihile võrgule või mütsi kujul. Oluline on tagada hea ventilatsioon.\nAia rohelised - toitumise oluline osa\nKoduaias kasvavad taimsed saadused on arvukad umbrohtud, juurviljade topid, spetsiaalselt külvatud kaunviljad ja teraviljad. Loomade toitmiseks sobivad erinevad rohelised, mis ilmuvad kevadel.\nVarajane kapsas, noorte porgandite rohumaad on lemmik-kõrvarõngas. Nende lemmikloomade söötmiseks võib olla suureks abiks aedade umbrohtudel. Suure rõõmuga söövad küülikud hobuse hapu, suhkrupeedi topsi, peterselli, sellerit, pastinaakusid. Rabarber on taim, mis sisaldab nende loomade jaoks maksimaalselt vitamiine.\nPaljud põllumajandustootjad külvavad oma aedades spetsiaalselt teatud taimi. Noored herned, vitsad on tüüpilised varase küüliku ürdid, mida on kerge kasvatada ja koristada. Bean taimed loomad armastavad väga. Nende kasutamine aitab kaasa kiire kasvule ja kaalutõusule.\nTansy, ristik, heinamaa preeria, paju-tee, nõges, magus ristik tugevdavad tõhusalt küülikute immuunsust. Lisaks on sellistel taimedel, nagu tansy, küüslauk, tilli, kõrvitsaseemned, tugev väljendusvastane toime.\nPunane ristik sisaldab umbes 20% valke, kuid selle kasutamine peaks olema piiratud. Kõrva lemmikloomade jaoks on mõned teraviljasaadused väga kasulikud. Näiteks kaer, mais, rukis.\nNeed toidud on kalorsed. Neid kogutakse suve alguses, veidi kuivatatakse ja lisatakse söödale. Sooja hooaja jooksul saate kahest kaera saagist. Sellised segud moodustavad umbes 70% teraviljast ja 30% muudest rohelistest maitsetaimedest.\nParim rohi kõrva kala jaoks\nÖkoloogilise puhtuse tõttu hinnatakse kõige rohkem kaugemate niitude, põldude ja metsaalade rohu.\nKõige parem on koristada roheline sööt tolmustest, tööstusettevõtetest, prügilatest ja prügilatest eemal. Selliseid taimi iseloomustab kõrge toiteväärtus, küllastumine vitamiinide ja kasulike mineraalidega.\nEnamikul neist on põletikuvastane toime. Kui selliseid rohelisi manustatakse imetavatele küülikutele, suureneb nende piima sekretsioon.\nNüüd võtke kokku, mida rohu saab küülikutele pidevalt anda. Clover, hiire herned, lutsern, nõges, võilill, tansy, koirohi, quinoa, raudrohi on rohelised taimed, mis sobivad nende loomade igapäevaseks toitumiseks. Rohelised stabiliseerivad seedesüsteemi, omavad anthelmintilist toimet.\nSoovitatav on toita loomi aiataimede, näiteks porgandite, naeris, rediside, maasikate pealsetega. Lisaks on küülikute kehale väärtuslik petersell, spinat, seller, basiilik, savakapsas.\nLisaks erinevatele maitsetaimedele on soovitatav korrapäraselt kõrvutada väikeseid erinevaid taimi. Kõige kasulikum on nende kehale viljapuude ja põõsaste oksad. Lisaks soovitame küüliku hammaste jaoks kasutada vahtu, viinamarja, mooruspuu, tuhka, tuhka ja akaatsiat. Mõnikord soovitatakse loomade toitumist rikastada okaspuude, tamme, kase, leppega.\nOhtlik loomade taimedele\nKüülikute tõu aretamisel on oluline saada selge ettekujutus sellest, mida ei tohi küülikutele anda. Kõigepealt ei saa loomi söödata, mädanenud taimi. Aga mürgine kultuur võib olla värske taimse söödana. Paljud mürgised maitsetaimed kaotavad kuivatusprotsessi ajal mürgised omadused, mistõttu tuleks loomadele anda ainult kuivas olekus.\nKotkade kõige ohtlikumad liigid on mõned ühised rohelised taimed. Üks ohtlikumaid maitsetaimi on akoniit, mis on üldlevinud. Kõik selle taime osad on sõna-sõnalt leotatud mürgiste ainetega. Samal ajal säilitavad mürgised komponendid oma aktiivsust ka pärast seda, kui varred ja lehed on täiesti kuivad. Need võivad kahjustada hingamisteede funktsiooni.\nTeine levinud taim, mis on keelatud, on suurem vereurmarohi. Igas vormis võib see põhjustada krampe, üldist nõrkust, seedehäireid.\nChemeritsa võib põhjustada suurenenud süljevoolu, kõhulahtisust, krampe, palavikku, looma paralüüsi. Buttercup ei ole surmav herb, vaid võib põhjustada rasket seedehäireid. Lumbago on mürgisem kultuur, mis tekitab õhupuudust, kahjustab südame aktiivsust, seedetrakti funktsioonide häired.\nMarshi sood säilitab mürgiseid aineid isegi pärast kuivatamist. Kui loomad kehasse sisenevad, võib esineda maksa, neerude ja seedetrakti düsfunktsioon.\nEt mitte kahjustada kõrvade loomade tervist, peaksid teatud tingimustes kasvama söödavad kasulikud taimed. Oluline on nende nõuetekohane kogumine ja säilitamine.\nVajalik on välja jätta hallid märgid, eriti taimed, mis hakkavad mädanema. Roheliste taimede kogumisel vältige lemmikloomade jaoks kõndimispaiku. Pärast rohu niitmist on hädavajalik see kuivada, sest niiskus tekitab intensiivset patogeensete bakterite ja patogeensete mikroorganismide arengut.\nEi ole soovitatav kasutada roheliste söödaks, mis on kogutud teedelt, kus on suur liiklussõiduk. Tuleb meeles pidada, et kõige mürgisem rohi kasvab sügavas varjus, kõrge niiskusega kohtades.\nKonserveeritud, külmutatud maitsetaimed võivad samuti kahjustada kõrvade lemmikloomade tervist. Lisaks ei tohiks loomadele anda dekoratiivseid ja siseruumide taimi, nagu amarillid, asalead, begooniad, jasmiin ja moon.\nJätkub toiduartikli "Küülikute sööda kohta" teema.\nKas te olete kunagi mõelnud, millist rohu saab küülikule anda ja milline - mitte? Kui olete huvitatud artiklist, vastas mõned küsimused, palun pane need meelde.\nJäta kommentaar. Jagage Internetti huvitavat teavet.