Euroopa Komisjon teeb ettepaneku avardada üldsuse juurdepääsu õigusemõistmisele keskkonnaasjades\nValitsus laiendas keskkonnamõju hindamise eelhinnangu kohustust mitme tegevusvaldkonna võrra\nEuroopa Komisjon võttis vastu energialiidu olukorda käsitleva 2020. a aruande ja hinnangud liikmesriikide energia- ja kliimakavadele\nEuroopa Parlament nõuab kasvuhoonegaaside heidete vähendamist 60% võrra aastaks 2030\nEuroopa Komisjon võtab roheleppe osana vastu metaanistrateegia\nAtmosfääriõhu kaitse seaduse muudatused seoses heitkoguste ühikutega kauplemisega\nEuroopa Parlament: uus ELi metsastrateegia peab tagama ökoloogilise ja majandusliku jätkusuutlikkuse\nKeskkonnaministeerium teeb ettepaneku kaaluda metsanduse arengukava pikendamist\nEuroopa Komisjon võttis vastu uue kemikaalistrateegia\nKalapüük Läänemerel: EL liikmesriigid leppisid kokku 2021. aasta püügi piirnormides\nValmisid kohalikke kogukondi ja omavalitsusi metsaotsustes abistavad juhendid\nKÕK kutsub järelkuulama seminari juurdepääsust õigusemõistmisele keskkonnaasjus\nEuroopa Komisjon esitas 14. oktoobril ettepaneku Århusi konventsiooni sätete EL institutsioonide ja organite suhtes kohaldamist reguleeriva määruse (määrus (EÜ) nr 1367/2006) muutmiseks. Muudatuse eesmärk on parandada keskkonnaasjades üldsuse võimalusi haldusorganile kaebuse esitamiseks ja kohtuliku kontrolli taotlemiseks ELi tasandil. Ettepanek käsitleb ELi institutsioonide ja organite haldusaktide ja haldusliku tegevusetuse vaidemenetluse mehhanismi, mis loodi valitsusväliste organisatsioonide (VVO) tarbeks 2006. aastal. Ettepanekuga plaanitakse suurendada VVOde võimalusi vaide esitamiseks.\nEttepanek on ajendatud Århusi konventsiooni vastavuskomitee järeldustest asjas ACCC/C/2008/328, millest nähtub, et EL ei täida täielikult oma kohustusi, mis tulenevad konventsiooni nõuetest seoses õiguskaitse kättesaadavusega keskkonnaasjades. Täpsemalt leidis komitee, et 1) Århusi määrus peaks hõlmama lisaks üksikaktidele ka üldakte; 2) vaidlustada peaks saama kõiki keskkonnaga seotud haldusakte, mitte üksnes keskkonnaõiguse kohaseid akte; 3) vaidemenetluse mehhanism peaks valitsusväliste organisatsioonide kõrval olema kättesaadav ka teistele üldsuse esindajatele; 4) läbi peaks olema võimalik vaadata ka õiguslikult mittesiduvaid ja välise mõjuta akte.\nEuroopa Komisjoni ettepaneku eesmärgiks on lahendada eeltoodud Århusi konventsiooni vastavuskomitee tõstatatud küsimused. Ettepanekuga kavandatakse valitsusväliste organisatsioonide praegu kättesaadavate võimaluste avardamist vaide esitamiseks. Kui praegu saab vaide esitada üksnes üksikaktide (aktid, mis on vahetult suunatud konkreetsele isikule või mille puhul on võimalik mõjutatud isikut individuaalselt eristada) suhtes, siis tulevikus saaksid VVOd taotleda ka üldkohaldatavate haldusaktide läbivaatamist.\nKui praegu saab vaide esitada üksnes üksikaktide suhtes, siis tulevikus saaksid VVOd taotleda ka üldkohaldatavate haldusaktide läbivaatamist.\nSamuti on ettepaneku eesmärk muuta viiteid keskkonnaõigusele – kui praegu saab vaide esitada üksnes selliste haldusaktide kohta, mis aitavad kaasa keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamisele, siis edaspidi peaks ettepaneku kohaselt olema võimalik esitada vaie kõikide haldusaktide kohta, mis on vastuolus ELi keskkonnaõigusega, olenemata poliitikaeesmärkidest. Lisaks tehakse ettepanek pikendada vaiete ja vastuste esitamise tähtaega, et parandada vaidemenetluse kvaliteeti.\n25. septembril jõustus Vabariigi Valitsuse määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu“ muudatus, millega täiendati tegevusvaldkondade loetelu, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise (KMH) vajalikkuse eelhinnang. Määruse ajendiks oli varasem EL-i direktiivi 2011/92/EL (KMH direktiivi) puudulik ülevõtmine ja sellest tingitud Euroopa Komisjoni 25. juulil 2019 algatatud rikkumismenetlus. Euroopa Komisjon leidis, et Eesti pole õigesti üle võtnud üldsätteid, mis reguleerivad avalikkuse teavitamist võimalike tulevaste otsuste olemusest ja tähtaegade seadmisest.\nEuroopa Komisjon leidis, et Eesti pole õigesti üle võtnud üldsätteid, mis reguleerivad avalikkuse teavitamist võimalike tulevaste otsuste olemusest ja tähtaegade seadmisest.\nKMH eelhinnangu kohustusega valdkondade hulka lisandusid maapealsete tööstusrajatiste rajamine söe, nafta, maagaasi ja maakide ning põlevkivi maapõuest väljavõtmiseks; vähemalt 200 hektari suuruse loodusliku rohumaa muutmine haritavaks maaks; põhjavee kunstlik täiendamine, kui põhjavett moodustatakse 200 000 – 10 000 000 kuupmeetrit aastas; kanalite ja siseveekogude veeteede ehitamisel, välja arvatud siseveekogus sadama või sellise veetee püstitamisel, mis on projekteeritud 1350 tonni ületava veeväljasurvega aluste jaoks. Kuna nimetatud tegevusvaldkondi sagedasti ei esine, siis ei ole määruse muudatusest oodata märkimisväärseid muutusi praktikas.\nEuroopa Komisjon võttis 14. oktoobril vastu EL energialiidu olukorda käsitleva 2020. aasta aruande ja sellele lisatud dokumendid, milles keskendutakse ELi energiapoliitika eri aspektidele. Koos energialiidu aruandega avaldati iga riikliku energia- ja kliimakava aastani 2030 kohta eraldi hinnang. Eesti puhul toob see esile puudusi eelkõige energiatõhususe eesmärkide ambitsioonikuses ning õiglase ülemineku aspektide kajastamises, samuti pole Eestil konkreetset fossiilkütuste toetuste kaotamise kava.\nSelle aasta energialiidu olukorda käsitlev aruanne on esimene pärast Euroopa rohelise kokkuleppe vastuvõtmist 2019. aastal ning selles vaadeldakse energialiidu panust Euroopa pikaajaliste kliimaeesmärkide saavutamisse. Üldiselt suudavad liikmesriigid 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärke täita ja edenevad selles enamasti hästi. Ka on energialiit energiasüsteemidele ja sektori töötajatele COVID-19 pandeemia põhjustatud väljakutsetega seni hästi toime tulnud. Uudsena on tänavusele energialiidu olukorda käsitlevale aruandele lisatud energiatoetuste analüüs. See toob välja selge vajaduse paremate energiatoetusi puudutavate andmete järele ning jõupingutused, mida tuleb teha fossiilkütuste tootmist ja tarbimist soosivate toetuste vähendamiseks.\n27 liikmesriigi energia- ja kliimakavade individuaalsel hindamisel analüüsis Euroopa Komisjon iga liikmesriigi võimalusi ja eesmärke praeguste 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks ning andis soovitusi taaste- ja vastupidavuse rahastamisvahendi kasutamiseks. Eesti energia- ja kliimakavaga ning sinna tehtud muudatustega jäi komisjon pigem rahule (vt komisjoni varasema soovituse kohta 2019. a juulikuu uudiskirja). Eesti kliima- ja energiaeesmärkidest on kõige madalama hinnangu saanud energiatõhususe eesmärgid, kus primaarenergia tarbimise eesmärki aastaks 2030 hinnatakse „tagasihoidlikuks“ ning energiatõhususe eesmärki energia lõpptarbimisest aastaks 2030 „väga madalaks“.\nOlulisimad vajakajäämised Eesti energia- ja kliimakavas on komisjoni hinnangul õiglase ülemineku aspektides, mida lõplik plaan pole piisavalt arvesse võtnud.\nOlulisimad vajakajäämised Eesti energia- ja kliimakavas on komisjoni hinnangul õiglase ülemineku aspektides, mida lõplik plaan pole piisavalt arvesse võtnud – vaja oleks rohkem informatsiooni süsinikuneutraalsele majandusele ülemineku sotsiaalse, tööhõivet ja oskusi puudutava mõju kohta ning seda eelkõige Ida-Virumaa puhul. Lisaks kutsub komisjon Eestit üles intensiivistama tegevust ja meetmeid energiatoetuste järkjärguliseks kaotamiseks, eriti fossiilkütuste osas. Praegusel juhul ei sisalda riiklik energia- ja kliimakava konkreetset plaani (fossiil)energia toetuste kaotamise osas, ent komisjoni sõnul oleks konkreetne kava vajalik kiirendamaks rohepööret ja keskkonnasõbralikumale majandusele üleminekut.\nEL energialiidu olukorda käsitlev aruanne\nHinnangud riiklikele energia- ja kliimakavadele\nEuroopa Parlament esitas oktoobri alguses oma seisukohad Euroopa kliimaseaduse eelnõu osas. Kavandatava seadusega muudetaks ELi kliimaneutraalsus juriidiliselt siduvaks kohustuseks ning tagataks üksikisikutele ja ettevõtjatele õiguskindlus ja ettearvatavus. Parlament soovib, et 2050. aastaks saavutaks nii EL tervikuna kui iga liikmesriik eraldi kliimaneutraalsuse ning et selle saavutamiseks oleks piisav rahastus.\nEuroopa Komisjon peaks parlamendiliikmete ettepaneku kohaselt esitama hiljemalt 2023. a mai lõpuks konkreetse kava süsinikuneutraalsuse saavutamiseks aastaks 2050 ja tagamaks, et Pariisi kliimakokkuleppes sätestatud temperatuuritõusu kuni 1,5 kraadi ei ületataks. Parlament toetab aastaks 2030 ELi kasvuhoonegaaside heite vähendamist 60% võrra võrreldes 1990. a tasemega, s.o 20% enam ELi praegusest eesmärgist ning 5% rohkem komisjoni kliimaseaduse eelnõus tehtud ettepanekust.\nLiikmesriikidel tuleks lõpetada fossiilkütuste toetuste maksmine hiljemalt 2025. a lõpuks\nLisaks tuleks parlamendi seisukoha kohaselt seada 2040. aastaks vahe-eesmärk, hindamaks ELi liikumist kliimaneutraalsuse suunas sajandi keskpaigaks. Liikmesriikidel tuleks lõpetada fossiilkütuste toetuste maksmine hiljemalt 2025. a lõpuks. Kliimapoliitika elluviimise jälgimise ja hindamise tarbeks soovib parlament luua sõltumatu teadusnõukogu.\nJärgmise sammuna lepivad liikmesriigid kokku oma ühtses seisukohas kliimaseaduse osas, misjärel alustab parlament liikmesriikidega läbirääkimisi.\nEuroopa Komisjon esitas Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele 14. oktoobril metaaniheite vähendamise EL-i strateegia, mille põhjal hakatakse kavandama regulatsiooni metaaniheite vähendamiseks.\nMetaan on maailmas suuruselt teine kasvuhoonegaaside heite põhjustaja.\nMetaan on maailmas suuruselt teine kasvuhoonegaaside heite põhjustaja. Strateegia üks meetmetest oleks suunata rahvusvahelisi ettevõtteid parandama oma tarneahelas maagaasi lekkekohti, samuti tõhustada heitkoguste mõõtmist ja aruandlust. Komisjon kaalub ka meetmeid prügilates biojäätmete ladestamise vähendamiseks, kuna prügilasse kogutud biojäätmetest paiskub õhku hulganisti metaani. Nimetatud meetmed aitaksid komisjoni sõnutsi saavutada 2030. aastaks seatud kliimaeesmärke, milleks on emissioonide vähendamine 55% võrra.\nEuroopa Komisjoni hinnangul on praegu veel vara, et võtta õiguslikult siduvaid meetmeid. Suurim metaaniheite allikas on intensiivpõllumajanduslik karjakasvatus, kuid strateegia keskendub hoopis metaanilekete parandamise reguleerimisele, mis komisjoni energeetikavoliniku Kadri Simsoni väitel on kõige kiirem ja odavam lahendus. Roheliste fraktsiooni kuuluvad Euroopa Parlamendi liikmed peavad aga kavandatud meetmeid puudulikuks ja rõhutavad, et metaaniheite vähendamiseks on vaja seada konkreetsed eesmärgid.\nEelduslikult teeb komisjon Euroopa Parlamendile asjaomaste õigusaktide eelnõu ettepanekud 2021. aastal.\nEuractive artikkel (ingl k)\nEuroopa Komisjoni metaanistrateegia\nKeskkonnaministeerium algatas atmosfääriõhu kaitse seaduse (AÕKS) muutmise eelnõu, rakendamaks nn jagatud kohustuste määrust (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/842). Määrus näeb ette iga-aastased kasvuhoonegaaside heite piiramise eesmärgid aastateks 2021–2030 transpordi, põllumajanduse, jäätmekäitluse, tööstuslike protsesside ja väikesemahulise energiatootmise sektorites ning lubab liikmesriikidel heitkoguste ühikutega omavahel kaubelda.\nAÕKS muutmise eelnõuga sätestataks heitkoguse ühikutega kauplemise põhimõtted ning kauplemise korraldamise, müügi- ja ostulepingute, kauplemisest saadud vahendite kasutamise tingimused ja kord ning taotleja kohustused. Samuti ajakohastataks seaduses olevad viited heitkogustega kauplemist reguleerivatele Euroopa Komisjoni määrustele. Eelnõuga sisulisi muudatusi kauplemiskorras ei tehtaks, vaid pikendataks kehtivat korda.\nSeaduseelnõu eeldatav jõustumise aeg on 1. jaanuar 2021, eelnõu vastuvõtmiseks on vaja Riigikogu poolthäälte enamust.\nSenine ELi metsastrateegia lõpeb käesoleval aastal. Lähitulevikus on oodata õigusakte nii Euroopa Liidu metsade kui ka väljastpoolt Euroopa Liitu imporditava puidu kohta.\nLähitulevikus on oodata õigusakte nii Euroopa Liidu metsade kui ka väljastpoolt Euroopa Liitu imporditava puidu kohta.\n. Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon võttis 16. septembril vastu mittesiduva resolutsiooni ELi rolli kohta maailma metsade kaitsmisel ja taastamisel. Selle kohaselt on vaja metsi jätkusuutlikult majandada, kaitsta elurikkust ja metsade süsiniku sidumise funktsiooni, samuti pidas komisjon vajalikuks tähtsustada metsa tootlikkust ja ökosüsteemi teenuseid – seda nii Euroopa kui ka kogu maailma metsades. Vaja on tõhusaid õigusakte ja olemasolevate õigusaktide jõustamist.\nJärgmise aasta alguses peaks Euroopa Komisjon esitama parlamendile ELi metsastrateegia ettepaneku. ELi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 8. oktoobri resolutsioonis ,,Euroopa metsastrateegia – edasised sammud“ rõhutavad parlamendiliikmed, et uus kava peab lisaks roheleppe eesmärkide saavutamisele toetama kestlikku metsamajandust, aitama kaasa katastroofide ennetamisele ning tõstma valmisolekut reageerida eriolukordades, näiteks tulekahjude või üleujutuste korral. Kestliku metsamajanduse termini lahtimõtestamisel viidatakse Euroopa metsade kaitset käsitleval ministrite konverentsil 1993. aastal esitatud definitsioonile: kestlik metsamajandamine on metsade kaitse ja majandamine viisil ja mahus, millega säilitatakse elurikkus, tootlikkus, taastumisvõime, elujõulisus ning metsade võimekus täita praegu ja tulevikus ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone kohalikul, riiklikul ja ülemaailmsel tasemel, ning millega ei kahjustata teisi ökosüsteeme.\nNimetatud 8. oktoobri resolutsioonis on muu hulgas märgitud, et tulundusmetsad seovad süsinikku paremini kui n-ö majandamata metsad ning et tulundusmetsade majandamine mõjub kliimale kõige paremini. Samuti pooldatakse resolutsioonis puidu põletamist biomassina, milles paljud keskkonnaorganisatsioonid suurt probleemi näevad. Näiteks esitasid 25 keskkonnaorganisatsiooni, sh Keskkonnaõiguse Keskus, oktoobris vastuse Saksamaa plaanile hakata rahaliselt toetama biomassi kasutamist energiaallikana, milles rõhutasid, et biomassi suuremahuline põletamine energiaks ei ole jätkusuutlik, kuna biomassi tootmiseks suurendatakse metsaraie mahtu, sellel on aga rasked tagajärjed metsaökosüsteemile ja elurikkusele.\nEuroopa Parlament võttis 22. oktoobril vastu resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi õigusraamistiku kohta ELi põhjustatava ülemaailmse raadamise peatamiseks ja tagasipööramiseks. Soovituse kohaselt panustab Euroopa Liit tarbimise kaudu kogu maailma metsade hävitamisse 10%. Vabatahtlikud püüdlused hävingu peatamiseks ei ole siiani tulemusi toonud, mistõttu leitakse, et EL peab vastu võtma siduvad õigusaktid.\nRaport ELi rolli kohta maailma metsade kaitsmisel ja taastamisel\nEuroopa Parlamendi 8.10.2020. a resolutsioon Euroopa metsastrateegia kohta\nEuroopa Parlamendi 22.10.2020. a resolutsioon soovitustega komisjonile\nKeskkonnaminister Rene Kokk tutvustas septembris Riigikogu keskkonnakomisjonile võimalust, kuidas edasi minna olukorras, kus metsanduse arengukava aastateks 2021-2030 (MAK2030) tähtajaks valmis ei saa. Praegune metsanduse arengukava kehtib kuni 2020. aastani, kuid uue kümnendi metsanduse arengukava vastuvõtmine on lükkunud 2021. a teise poolde. Keskkonnaminister tegi ettepaneku pikendada kehtivat metsanduse arengukava kuni uue valmimiseni. Teine variant oleks edasi minna lühiajaliselt ilma arengukavata, tuginedes olemasolevatele seadustele.\nMetsanduse järgmise kümnendi arengukava edasilükkumise põhjuseks on keskkonnamõju strateegilise hinnangu (KSH) puudumine. KSH tegija leidmine on luhtunud juba neljal korral ning seda vaatamata hanke poolitamisele. Nüüd kuulutab Keskkonnaministeerium välja rahvusvahelise hanke, kuhu Eesti tegijate kõrval oodatakse pakkuma ka teisi.\nKeskkonnaministeeriumi sõnul ei näe metsanduse praeguse, 2020. aasta lõpuni kehtiva arengukava pikendamise eelnõu kavas ette sisulisi muudatusi, sest tõenäoliselt eeldaks see ka uut mõjude hindamist. Pikendamise eelnõu saadab Keskkonnaministeerium lähiajal teistele ministeeriumidele ja huvirühmadele kooskõlastamiseks ja arvamuse avaldamiseks. Seejärel arutab arengukava pikendamise vajadust ja võimalusi koos laekunud seisukohtadega metsandusnõukogu. Pärast seda esitab minister eelnõu koos kogutud taustamaterjaliga valitsusele ning kui valitsus eelnõu toetab, saadab ta selle otsustamiseks Riigikogule.\nTeine variant oleks edasi minna lühiajaliselt ilma arengukavata, tuginedes olemasolevatele seadustele.\nPraeguse arengukava pikendamata jätmise asemel võiks kuni uue arengukava valmimiseni edasi minna ilma kehtiva arengukavata, tuginedes olemasolevatele seadustele. Ka sellisel juhul tuleb lähtuda metsa jätkusuutliku majandamise printsiibist ning muudest kohustustest ja piirangutest, mida seavad metsandusele mitmed seadused, sh metsaseadus, looduskaitseseadus, planeerimisseadus, muinsuskaitseseadus jm. Lõpliku otsuse, kas kehtivat arengukava pikendada või minna edasi lühiajaliselt ilma arengukavata, teeb Riigikogu.\nPraeguste plaanide kohaselt peaks MAK2030 jõustuma 2022. aastal.\nEuroopa Komisjon võttis 14. oktoobril vastu ELi kemikaalistrateegia, millega plaanitakse keelata eriti kahjulike kemikaalide kasutamine n-ö vaikimisi, seadustades need üksnes juhtumipõhiselt, kui need on ühiskonna jaoks hädavajalikud. Tegemist on esimese ohtlike kemikaalide valdkonda põhjalikult käsitleva strateegilise dokumendiga 2006. aastast alates, mil EL võttis vastu REACH määruse (määrus (EÜ) nr 1907/2006). Strateegia on oluline samm liikumisel EL nullsaaste eesmärgi poole, et saavutada mürgivaba keskkond, mis on üks Euroopa rohelises kokkuleppes väljakuulutatud eesmärkidest.\nUudne on kemikaalistrateegias eelkõige selle preventiivne lähenemine, läbi mille püütakse takistada eriti ohtlike ainete jõudmist EL turule, ilma et nende mõjud oleks täielikult hinnatud. Varasemalt on ohtlikud ained EL turult eemaldatud alles siis, kui on kindlaks tehtud nende kahjulik mõju. Nüüd plaanitakse keelata eriti kahjulike kemikaalide kasutamine tarbekaupades n-ö vaikimisi. Sellisteks tarbekaupadeks on näiteks mänguasjad, lapsehooldusvahendid, kosmeetikatooted, puhastusained, toiduga kokkupuutuvad materjalid ja tekstiilid. Eriti kahjulike kemikaalide hulka kuuluvad mh endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid, immuunsüsteemi ja hingamiselundkonda mõjutavad kemikaalid ning püsivad ained, nagu per- ja polüfluoritud alküülühendid (PFAS).\nKemikaalistrateegias tunnistatakse, et kemikaalidel on oluline roll inimeste heaolu tagamisel ning Euroopa majanduse ja ühiskonna rohe- ja digipöördes. 2018. aastal oli Euroopa kemikaalide tootmises (16,9% müügist) maailmas teisel kohal. Keemiatööstus on ELis suuruselt neljas tööstusharu, kus töötab ligikaudu 1,2 miljonit inimest. 59% toodetud kemikaalidest tarnitakse otse teistele sektoritele, sealhulgas tervishoiu- ja ehitussektorile ning auto-, elektroonika- ja tekstiilitööstusele. Prognooside kohaselt kahekordistub kemikaalide tootmine maailmas 2030. aastaks ning tõenäoliselt suureneb ka juba niigi laialt levinud kemikaalide kasutamine, sealhulgas tarbekaupades, mistõttu on oluline tõhustada regulatsiooni.\nEL liikmesriigid jõudsid 20. oktoobril kokkuleppele järgmise aasta kalapüügivõimaluste osas Läänemerel. Kalavarude taastamise eesmärgil lepiti kokku püügivõimaluste jätkuvas vähendamises. Kokkuleppega pikendati Läänemere idaosa tursa püügikeeldu ja eraldati selleks vaid kaaspüügi kvoot, mis on tunduvalt väiksem möödunud aastaga võrreldes. Lubatud kogupüüki vähendati kõige rohkem Läänemere lääne- ja keskosa räime osas. Mõõdukalt suurendati aga räime lubatud kogupüüki Riia lahes, samuti Läänemere lääneosa tursa, atlandi merilesta, kilu ja lõhe lubatud kogupüüki Läänemere avaosas. Lõhe lubatud kogupüüki Soome lahes seevastu vähendati.\nEestimaa Looduse Fond (ELF) avalikustas 30. septembril juhendid, mis aitavad kohalikul tasandil paremaid metsaotsuseid teha. Kogukondadele pakub juhend nõu teadlikuks ja sisukaks kaasa rääkimiseks. Omavalitsustele mõeldud juhend aitab langetada eri huve tasakaalustavaid ja õiguslikult asjakohaseid planeerimisotsuseid.\nNõndanimetatud Ihaste metsavaidlus kohalike elanike ning maaomaniku vahel on viinud selleni, et viimane on alustanud tara ehitamist ümber ala, mida kohalik elanikkond seni aktiivselt kasutanud on. Siin tuleb mängu igaüheõigus, ent samal ajal maaomaniku õigus enda maale - nende kahe vahel tasakaalu leidmine on paras pähkel ning igakordse kaalumise küsimus.\n12. oktoobril pöördusid üle 50 ühenduse kolmest Balti riigist oma peaministrite poole seoses läheneva Euroopa Ülemkogu istungiga käimasoleva nädala lõpus, kutsudes neid üles toetama Euroopa Liidu kliimaeesmärgi tõstmist 2030. aastaks vähemalt 65 protsendini.\n15.-16. oktoobril toimunud e-seminaril tutvustati parimaid praktikaid, takistusi ja võimalikke lahendusi seoses juurdepääsuga õiguse mõistmisele keskkonnaasjus Eestis, Hispaanias, Prantsusmaal ja Saksamaal. Eestist andis ülevaate Keskkonnaõiguse Keskuse jurist Kadi-Kaisa Kaljuveer.


Lina seemnete kasutamine kõhukinnisuse jaoks\nSageli ei ole inimestel, kellel on väljaheite probleemid, alati sobivad teatud ravimid. Lina seeme kõhukinnisuseks on valik, mis on suurepärane väljapääs.\nMilliseid aineid taim sisaldab?\nLina kuulub lina perekonna taimedesse. Selle koostis sisaldab suurt hulka toitaineid:\nFiber ja pektiini komponendid, mis aitavad siduda ja eemaldada rasvmetallisoolasid kehast.\nOmega-3, 6, 9 rasvhapped. Nende summa linaseemneõlis ületab tunduvalt kalaõli ja palju muid õlisid. Need happed on vajalikud korrektseks kasvu, keha moodustumiseks ja südame-veresoonkonna süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks. Omega-3 soodustab õiget vere hõrenemist. Sellepärast on vaja seda võtta neile, kellel on oht tromboosi, rasvakiude ja ateroskleroosi tekkeks. Omega-6 on sagedane element, mis on osa liha- ja rasvatoodetest. Kui seda tarbitakse suurtes kogustes, võib see olla ülekaaluline, südameinfarkt, isheemilised haigused ja diabeet. Omega-3 on Omega-6 neutraliseerija.\nSelen aitab kaitsta nukleiinhappeid, vähendab ka vähktõbe, kasvajaid ja südameprobleeme.\nKaalium on üks olulisemaid elemente, mida inimkeha vajab. See transpordib rakke ja reguleerib elundisüsteemide nõuetekohast koordineeritud tööd. Kaaliumlina kogus vallutab isegi banaane.\nLetsiini- ja B-vitamiinid aitavad kaitsta närvisüsteemi kahjustuste eest, neil on lõõgastav ja tugevdav toime.\nMilliseid omadusi kasutab linaseemneid?\nLina on juba pikka aega peetud kasulikuks taimeks ja seda kasutatakse erinevates meditsiini valdkondades. Inimestele, kellel on sagedased soolehaigused, koliidid ja kõhupuhitus - see on lihtsalt vajalik. Linaseemneid kõhukinnisuse jaoks peetakse suurepäraseks ja taskukohaseks vahendiks, mida saab kodus kasutada.\nLina mitte ainult ei kõrvalda kõhukinnisuse probleemi. Sellel on ka teisi olulisi omadusi:\npuhastab keha, kõrvaldades toksilised ja kahjulikud ained, seeläbi säästes keha mürgistuse eest;\nvõimeline aitama kõrvaldada erineva iseloomuga kõhukinnisust: nii atooniline kui ka spastiline;\nlina sisaldav lima mõjutab magu ja omab pehmendavaid, ümbritsevaid omadusi;\nlina parandab soole peristaltikat;\nKompositsiooni kiud suurendab fekaalide massi, põhjustades kiiresti defekatsiooni;\nLina valmistatud õli aitab osteoporoosiga.\nNeed väikesed, kahjutute seemned võivad inimorganismis tohutult taastuda, eriti kui ilmnes kõhukinnisus.\nLina seemned kõhukinnisesse kuuluvad vanade vanavanemate ja vanaisade meetodeid. Kui võtate need korrektselt vastu, taastub see väga kiiresti. Tavaliselt valmistatakse selle taime infusioonid ja keedised kõhukinnisuse jaoks. Flaxseed suudab kiirelt üle kanda ja lahustada enamikku selle komponentidest. Infusioonid ja toiduvalmistamine on teistest paremini imenduvad seedetraktis ja annavad vajalikud komponendid.\nKuidas valmistada ravimtaimi? Siin on mõned lihtsad retseptid, mis aitavad teil flaxseedi õigesti teha:\nBrew infusioon võib olla järgmine: 1 spl. l seeme langeb kruusini ja täidetakse keeva veega. Seejärel laske saadud lahus infundeerida üleöö. Joo 100 ml iga päev pool tundi enne toidu tarbimist kõhukinnisust.\nKeetmine puljong: 1 spl. l valatakse keeva veega ja väikese tulega jääb 40 minutit. Seejärel tuleb keedetud puljandit jaheda välja puhata ja purjus mitu korda päevas.\nKontsentreeritud puuviljamahl, millele on lisatud lina seemneid. Cooking želee tuleb vastavalt standardsele retseptile. Puuvilju ja marju võib kasutada kõige paremini meeldivaks. Kui soovite koostisosi joonistada, lisage 1 spl. l linaseemned. Tööriist on kõhukinnisuse ennetamine täiskasvanutel ja lastel.\nKiirema toidu valmistamiseks võite lihtsalt võtta jogurti või keefiini ja segada seda seemnetega. Piimatooted suurendavad taime efektiivsust ning seedetrakti puhastamine on palju kiirem. Koostisosad võivad olla: keefir, riaženka, jogurt, kodujuust.\nJa võite ka lihtsalt võtta linaseemneõli ja 1 supilusikatäis üks kord päevas, et vältida kõhukinnisust.\nÄrge katkestage lahtistite režiimi ja on vaja neid iga päev ette valmistada, sest vedelad ravimvormid halvenevad palju kiiremini.\nÜkskõik kui kasulik on taimed, on kõikidel oma vastunäidustused. Lina ei ole erand. Vastunäidustused:\nkoletsüstiidi retsidiiv, pankreatiit;\nkõhupuhitus, koletsüstiline põletik;\näge seedetrakti põletik (haavandid, koliit, kaksteistsõrmiksoole põletik).\nLisaks nendele kriteeriumidele võib harvadel juhtudel esineda ka komponentide talumatus ja allergilise reaktsiooni ilmnemine.\nSelleks, et mitte kahjustada oma keha ja veenduda, et tagajärgi ja ettenägematuid olukordi ei toimu, peate konsulteerima arstiga linaseente võtmise üle. Pean ütlema, et see taim on ohutu ja sellel on harva mingeid probleeme.\nFlaxseedi orgaaniliste looduslike taimede komponendid on suurepärased abilised sellistes tõsistes probleemides nagu kõhukinnisus. Seda saab võtta mitmesuguses vormis. Teades kõiki oma positiivseid omadusi, saab seda kasutada taskukohaste ravimite toorainetena.\nKuidas lina seemneid kõhukinnisesse võtta? Retseptid\nNegatiivsed keskkonnategurid põhjustavad seedetrakti mitmesuguseid häireid. Kaasaegsel inimesel lihtsalt ei ole piisavalt aega toitumiseks, nii et peate süüa kiirtoitu, veeta palju aega arvutiga istudes, pääseda stressirohke olukordadesse ja konfliktidesse. Kõik see põhjustab kõhukinnisust ja teisi seedimisega seotud probleeme.\nSeedetrakti töö parandamiseks aitab lina seemneid, mida peetakse üheks kõige paremaks vahendiks seedetraktil. Seejärel uurige üksikasjalikult, kuidas lina seemet kõhukinnisesse võtta.\nLina sisaldab lima, mis loob kaitsev membraani sooleseintel, kaitstes seda negatiivsete mõjude eest.\nSeemned muudavad soole seinad kõvasti tööd ja seedivad toitu.\nLina ei lagundatakse, vaid see eemaldatakse kehast koos stagnatsiooniga väljaheitega. See on toksiinide ja toksiinide füüsiline puhastusaine.\nKehakarvad kiud tõusevad kehas ja tõrjutakse väljaheite massi loomulikul viisil. Looduslikud defekatsiooniprotsessid reguleeritakse automaatselt.\nKõhukinnisusega linaseemneõli võimaldab teil väljaheite massi lahjendada ja tuua need loomulikult välja.\nLina seemned on efektiivsed mitte ainult kõhukinnisuse korral, vaid ka teiste seedetraktiga seotud probleemide korral.\nKuidas lina seemned toimivad kõhukinnisust\nKiu kõrge sisalduse tõttu on üheks kõige paremaks kõhukinnisusraviks lina seemned. Kui kõhule seedetest ei lõigata, eemaldatakse seemned, vaid paisutatakse, läbib soolte ja surutakse kõvastunud väljaheiteid välja.\nPeale selle ärritavad seemned seedetrakti seina ja põhjustavad toitu intensiivsemalt seedimist. Lõppkokkuvõttes on võimalik kiirendada defekatsiooni looduslikke protsesse ja vältida lagunemisproduktide stagnatsiooni jämesooles.\nSellistel juhtudel ei ole lina soovitatav võtta:\nSeedetrakti tõsised haigused, nagu koliit, koletsüstiit, pankreatiit.\nAllergiline reaktsioon lina suhtes.\nKuidas lina seemet kõhukinnisesse tõmmata\nPeaasi - korralikult valmistada lina seemned kõhukinnisesse, et saada kõige positiivsem lõpptulemus.\nKaks tassi keeva veega vala üks suur lusikas linaseemneid. Nõuda päeva jooksul ja võtta tühja kõhuga 100 ml.\nVesilaterni vala lusikatäis seemneid ja küpseta vähese kuumusega üks tund. Vajadus juua enne iga sööki väikestes portsjonides.\nLilleseemneid saab pudingusse lisada, millised lapsed kindlasti meeldivad. Sel juhul valmistame kisselit mistahes marjade põhjal ja tahkestumisprotsessis valatakse üks lusikas seemetest.\nIgale piimatoodule lisage üks lusikas hakitud lina seemneid. Seemnete jahvatamiseks võite kohviveski kasutada.\nKlaas kefirist vala üks lusikatäis linajahu. Joogi soovitatakse kasutada enne hommikusööki tavapäraste seedimisprotsesside taastamiseks.\nÜks lusikasõli enne sööki aitab alustada seedimist ja lahjendada kõvendatavat väljaheiteid.\nKõhukinnisuse korral kasutage nii seemneid kui ka õli.\nLinaseemneid kasutatakse mitmesuguste roogade ja ravimite keetmise valmistamiseks. Peaasi - kasutada õigesti, et kõrvaldada kõhukinnisus. Ainult siis, kui kokkupuutel veekihiga sekreteeritakse, mis on vajalik seedetrakti normaliseerimiseks. Sellepärast on seemned valmistatud, valmistatakse keedised ja tinktuurid.\nSiin on mõned lihtsad kõhukinnisusega retseptid:\nMaitsva ja tervisliku želee toiduvalmistamine. Selleks on klaasi keeva veega, et valada kaks suurt lusikaga seemet. Nõuda päeva jooksul ja võtta öö enne magamaminekut.\nSeemneid soovitatakse kombineerida fermenteeritud piimatoodetega. Täiuslikult sobib keefir, mis sisaldab mao jaoks kasulikke baktereid. Joogi valmistamiseks valage lusikatäis seemneid klaasi keefirini ja jätke see üleöö. Hommikul joo tühja kõhuga. Ravi kestus vähemalt üks nädal.\nSuurenenud gaaside moodustumisega soovitatakse kuivatatud tilli ja linaseemet valada tavalise veega. Keeda paar minutit veevanni, jahutage ja filtreerige. Jooge tühja kõhuga, näiteks öösel.\nKroonilise kõhukinnisuse korral on soovitatav valmistada neli pruni marju ja suurt lusikatäis lina seemneid. Eelnevalt soovitatavad seemneid ja tükeldatud ploome. Nõuda paar minutit ja juua enne sööki. Ravi kuni kahe nädala jooksul.\nKas lapsed saavad lina seemneid süüa?\nKui kroonilised haigused puuduvad, võib lina-seemneid kasutada laste kõhukinnisuse kõrvaldamiseks. Sellisel juhul konsulteerige kindlasti pediaatriga. Samuti peaksite alustama väikeste annustega, et jälgida lapse keha reaktsiooni.\nSoovitav on alustada poole lusikaga ja alates kolmest vanusest. Võite kasutada ülaltoodud retsepte. Lapsed armastavad želeeti. Samuti võib teravilja ja jogurti juurde lisada seemneid. Peamine asi on aurutada see kõigepealt, et saada kasulik lima.\nKui väljaheites esineb sageli probleeme, on soovitatav lisada lina seemned oma igapäevases dieedis. See on suurepärane vahend soolte puhastamiseks toksiinidest ja toksiinidest. Võite võtta kursuse ja lühikese pausi. Lina seemned on soovitatav võtta rohkem kui kaks nädalat, et taastada normaalse funktsioneerimise seedetrakti.\nVäljalaskevorm: tabletidElena (positiivne ülevaade)Ma hakkasin neid tablette arsti nõuannete järgi, sest hiljuti oli mul palju stressi, muutusin närviliseks. Mul on rahul mõju, kuna see on kiire toime ja on aidanud mul tulla toime erinevate foobiadega.\nKuidas teha hakitud supi lihapallid?


Kasutatud Cams käitlus/taaskasutus/karjääriseadmed müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Käitlus/taaskasutus/karjääriseadmed > Purustid > Cams\nKasutatud Cams purustid müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Cams purustid üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Cams purustid vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Cams purustid müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Cams purustid. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Naine on hädas koju tungivate vakladega, sest linn ei tühjenda piisavalt tihti prügikaste - Kodustiil\nNaine on hädas koju tungivate vakladega, sest linn ei tühjenda piisavalt tihti prügikaste\nFotol on vakladega hädas olev Kayleigh Manuell ja tema tütar.\nFOTO: Plymouth Herald / SWNS.com / SCANPIX\nBriti naine Kayleigh Manuell peab oma aia iga õhtu veega üle pritsima, et prügikastides pesitsevad vaglad tuppa ei tungiks.\nVäidetavalt on Manuell vakladega võidelnud juba nädalaid. Naine usub, et ussikesed pesitsevad prügikastides sellepärast, et varasema iganädalase prügikastide tühjendamise asemel teeb linn seda nüüd üle nädala.\n«See prügikast ei ole minu jaoks piisavalt suur,» rääkis naine. Manuelli sõnul täitub prügikast juba nädalaga. Pärast seda ei lähe enam kasti kaas kinni ja sinna tekivad vaglad. «Vaglad lõpetavad minu köögis ja esikus. Kui prügikasti iga nädal tühjendati, siis sellist probleemi ei olnud,» teadis Manuell rääkida.\nPrügikastides elutsevad vaglad\nSelleks, et vaglad naise tuppa ei tungiks, peab ta aia iga öö voolikuga üle kastma. «Näiteks täna öösel olin kella kaheni üleval ja pritsisin oma koduhoovi veega. Seda teen ma peaaegu iga õhtu,» rääkis Manuell.\n«Võiksin isegi juurde maksta, et endale teise prügikasti lisaks saaksin. Millegipärast ei ole aga linn sellega nõus,» kurtis naine. Täpselt sama probleem on ka Manuelli naabritel.\nVaglad on enamasti toakärbeste vastsed. Kärbseid tõmbavad ligi toidujäätmed ja prügi, mille peale nad oma munad jätavad. Ühe emase järeltulijate arv võib ühel suvel olla viis triljonit. Munad arenevad vahel vaid 8 tundi, harva 3 päeva või kauem. Seejärel kooruvad munadest vaglad.


Ajutistel kõrgtöödel ohutusnõuete eiramine võib lõppeda traagiliselt - Tööelu.ee\nAjutistel kõrgtöödel ohutusnõuete eiramine võib lõppeda traagiliselt\n38-aastane Viktor (nimi muudetud) oli ehitusettevõttes töötanud veidi üle kolme nädala. Töö hõlmas ehitusplatsil abistavaid tegevusi, sealhulgas koristus- ja puhastustööde tegemist. Ühel augustikuu tööpäeva pärastlõunasel ajal alustas ta abistavatest töödest sootuks erinevat tööd. Ülesandeks tehti värvimistööd 5 meetri kõrgusel võlviga klaasfassaadi konstruktsioonidel. Värvimisel liikus Viktor kitsal metallkonstruktsioonil ning kaotas tasakaalu ning kukkus kõrgusest põrandale. Kohale kutsuti kiirabi, kes toimetas kannatanu haiglasse. Tuvastati mitmetes kehapiirkondades luumurrud ning siseelundite vigastused.\nKuigi töötajale oli väljastatud kinnitussüsteemidega turvarakmed ning korraldatud nende kasutamise väljaõpe, ei pidanud töötaja nende kasutamist vajalikuks. Ajutistel kõrgtöödel võib ohutusnõuete eiramine lõppeda raskete tagajärgedega või surmaga. Tööandja peab hoolsamalt kontrollima nõuete järgimist. Iseseisvale tööle lubatakse töötaja alles siis, kui juhendaja on veendunud, et töötaja tunneb töötervishoiu ja tööohutuse nõudeid ning oskab neid praktikas rakendada. Seni lihtsamate töödega suurepäraselt toime tulnud töötaja ei pruugi ohtlike tööde puhul ohutusnõudeid korrektselt täita. Seepärast tasub ta ohtlikele töödele suunata koos ohutusnõudeid täitva kogenud töötajaga.\nLiikumine mööda kitsast metallkonstruktsiooni ei ole ohutu tegevus ning inimene väsib seda tehes kiiresti. Tõenäosus libastuda või konstruktsioonist mööda astuda on suur. Ehitusettevõtjal tuleb eelistada turvarakmetest kindlamaid meetmeid. Töötamiskohale saanuks paigaldada kaitsepiiretega töölava või tellingu, mille sihipärasel kasutamisel on kukkumisoht minimaalne. Sellisel juhul ei oleks ohutusrakmete mittekasutamisel ilmselt õnnetust juhtunud. Esmapilgul töölava või tellingute paigaldamata jätmisega kokkuhoitud tööaeg ja nende rendikulud ei ületa kulusid, mis kaasnevad tööandjale toimunud tööõnnetusega.\nVaata lisaks Tööelu teemlehti:\njuhendamine ja väljaõpe.


5 meeste seksfantaasiat, mida nad iial sulle ei tunnista | Naisteleht\n5 meeste seksfantaasiat, mida nad iial sulle ei tunnista (3)\nOhtuleht.ee, 14. märts 2018, 09:32\nNaised ja mehed armastavad fantaseerimist, kuid paljude jaoks jääbki see kõik ainult fantaasiks. Enamus meist ei julge oma salajastest soovidest ja ihadest kallimale isegi rääkida. Kas sina tead, millest unistab voodis sinu kallim?\nThe Suni suhteekspert Pam Spurr paljastab meeste viis väga salajast ja erilist seksfantaasiat, mis neid erutavad.\nSee võib olla šokeeriv, aga vanemad naised ja seks parima sõbraga kuuluvad nende salajaste fantaasiate hulka!\nMeeste viis üllatavat seksfantaasiat\n1. Vanemad ja kogenumad naised\nVeebis on näha, kuidas meeste seas on tõusnud huvi porno vastu, kus elustub noorte meeste iha vanemate ja kogenumad naiste vastu. Ema, vanaemad jne.\nMilline mees ei tahaks voodis olla kangelane? Suisa superkangelane! Ometigi ei taha, et peaksid teda lapsikuks. Siit ka põhjus, miks mehed ei julge tunnistada, et tahaks sinu juurde lennata Batmani kostüümis.\n3. Seks tema parima sõbraga\nSa ehk ei usu, aga see on päris sagedane fantaasia. Paljud mehed mõtlevad, et kuidas nende parim sõber voodis küll on ja käitub.\nSee on sageli seotud seksuaalsuse võrdlusega. Äkki ta fantaseerib kolmekesi voodisse pugemisest, et näidata oma võimu, kuidas ta sõbrast seksis vägevam on. Või tal on väike huvi biseksuaalsuse vastu.\n4. Seks sinu parima sõbraga\nÄra mine paanikasse ega muretse. See on täiesti normaalne fantaasia. Kui su mees saab su parima sõbrannaga tuttavaks, siis ikka mõtleb ta mingi hetk, et kuidas oleks voodis olla temaga. See on lihtsalt huvitav fantaasia. Midagi täiesti teistsugust.\n5. Vormis ja vallatu strippar\nKui su mees on kogenud midagi positiivset ja saanud energiat, sisi tunneb ta end kõikvõimsana. Siis hakkab tööle fantaasia, kuid kõik naised tema suunas oma aluspesu loobivad ja teda ihaldavad. Tõeline strippar!


Erik Aru: Kust saab vaene inimene kaheksa euroga kolmekäigulise gurmeelõuna? | Rahageenius\nErik Aru: Kust saab vaene inimene kaheksa euroga kolmekäigulise gurmeelõuna?\n7. juuni 2019 kell&nbsp12:26\nKellel päevapraadidest kõrini, võib käia tööpäeviti lõuna ajal Tallinna Teeninduskooli õpperestoranis soodusgurmeed proovimas, soovitab majandusajakirjanik Erik Aru.\nMinu isiklik lemmik päevapraadide vallas röögatas mulle palju aastaid tagasi näkku Narva maanteel, ühes nendest paljudest sealsetest kohtadest, kus puhvetid umbes kord aastas vahetuvad, ja mis tollal kandis nime Hobune ja Stoori.\nSelleks oli, palun tähelepanu, fanfaarid… viineritest valmistatud pikkpoiss.\nTavaliselt muidugi päevapraed sellistesse kulinaarsetesse sügavikesse ei sukeldu, pakutakse lihtsalt harilikust odavamast materjalist rooga või tavamenüüst poolikut portsjonit, mis mõnikord on suisa päris maitsev ja kõhtutäitev.\nHäda on nende paremategagi muidugi see, et kui inimesel on mingigi huvi toidu vastu, mida ta endale sisse vohmib, siis kipuvad päevapraed peagi ammenduma. Söögikohtades need sageli korduvad ja mõnes asutuses päris tihti.\nKa leidub töökoha-kodukontori vahetus läheduses toidukohti piiratud hulgal ja kui need vähegi kõlbulikud on, siis nende pidajad ka eriti sageli ei vahetu. Nii kipubki toiduhuviline oma töölõunateks aina kaugemaid ja kaugemaid kohti välja vaatama.\nÜks omapärasemaid lahendusi lõunanäljale asub Lasnamäe nõlval Tallinna Teeninduskoolis, selle söökla taga ja kannab nime Tallinna Teeninduskooli õpperestoran. Seal saab vähem kui kümne euro eest manustada kolmekäigulise gurmeelõuna.\nNeljapäeval näiteks oli menüüs eelroaks valge spargel, hollandi kaste, karulaugupesto, värske kartul ja pošeeritud muna, pearoaks pardifilee tüümianikaste, küpsetatud bataadi, õunakreemi ja lehtkapsaga ning desserdiks rabarberitart vaarikasorbetiga.\nEsimene kaks, teine viis ja kolmas kaks, kokku aga kaheksa eurot, vesi tasuta. Nagu peenemas kohas ikka, sai kõhu täis siis, kui kõik kolm pintsli pista. Eelroog oli aus, pardilõigud polnud meie laudkonnal enamasti liiga pehmed (ent mul endal oli kahest üks täiuslik) ja magustoit oli suurepärane.\nTeenindajateks on sama maja kokaõpilased, vähemalt tol päeval juhendasid neid õpetaja Ljudmilla Koltšenko ja Tšaikovski sous chef A. Zuk. Restoranis toimuvad ka ajuti rahvusköökide päevad.\nÜldmulje oli nagu esimesel paaril avamisjärgsel päeval restoranis, kus omanik rahaga ei koonerda – ettekandjaid oli palju, nad olid üliviisakad, aga mõni kohati veidi kohmetu ja segaduses – ei osanud näiteks kohe öelda, mis mahla tal pakkuda on.\nTundub, et inimesed on tööpäeviti 11:30 kuni 14 avatud koha enda jaoks avastanud, lauad olid hõivatud ja vähemalt üks reserveeringuta tulnud potentsiaalne kunde suunati ka ukselt tagasi.\nTuleb muidugi hoiatada, et kuna tegu on siiski kooliga ja teenindavad õpilased, siis vedelamat sorti lõunat sinna plaanida pole mõtet – menüüst leiab vaid alkoholivaba õlle ja siidri.\nMärksõnad: erik aru, gurmeelõuna, kaheksa eurot


Milline lõhn muudab su vastupandamatuks? - Ilu & mood - sõbranna.ee\nMilline lõhn muudab su vastupandamatuks?\n9. märts 2019, 9:03\nKui ka sina oled luksusparfüümide usku, tutvu uue butiigiga Quintessence Haute Parfumerie T1 Mallis.\nParfüümipoest T1 Malli teisel korrusel tulvab juba kaugele fuajeesse erinevate lõhnade külluslik kvintessents.\n«Brut,» noogutab šarmantne härrasmees oma peaga cava-kandiku vasakule poole ja «sweet» paremale — lisaks gurmaanide lõhnameeltele turgutatakse avaõhtul ka maitsemeeli.\n«Poe avamise idee sai alguse soovist pakkuda nii naistele kui ka meestele kvaliteetseid, naturaalsete koostisosadega käsitööparfüüme väikestelt parfüümimajadelt,» ütleb Hedi Leego Mirabella Grupp OÜst.\n«Quintessence tähendab täiuslikku kvaliteedi ja seisuse näitajat. Selle kriteeriumi alusel on valitud butiiki kõik parfüümid. Quintessence Baltikumi esindaja ja lõhnagurmaan Arthur Vasilevskij tahab tuua inimesteni midagi haruldast, väärtuslikku, unikaalset. Seda midagi, mida on raske leida. Sellepärast leiabki butiigist vaid kõige haruldasemaid lõhnaelamusi,» kommenteerib Hedi Leego.\nÜks õhtujuhte, Reet Härmat küsib Arthur Vasilevskijlt, milline lõhn tuleks valida, kui tekib tahtmine vastassugupoolt ligi tõmmata. Vasilevskij ei mõtle pikalt ja ulatab Reedule Moresque'i puiduse ja vürtsika parfüümi «Aristoqrat», mis nagu kõik ülejäänudki lõhnad selles poes sobivad nii meestele kui naistele.\n«Nišiparfüüm on inimesele, kes soovib eristuda ja rõhutada enda isikupära. Tegemist on lõhnadega, mis ei ole mõeldud masside hullutamiseks, vaid peavad rahuldust pakkuma ka loojatele endile. Tõeline lõhnagurmaan oskab hinnata parimate meistrite loomingut ja mõistab, mis on lõhnamaailma crème de la crème. Põnev on teada ka seda, et nišiparfüümide loomise taga ei ole turu-uuringud, vaid huvitav ajalugu, eksootilised paigad, unistuste reisid ja kaunid kunstid,» lisab Hedi Leego.\nButiigi Quintessence Haute Parfumerie leiab T1 Mall keskuse teiselt korruselt.


Tegelik operatsioon on suurendada Tee paksenemine operatsioon liige suurt Luke 1 video liige\nKuna võrdlusbaas on siin ma-4. siis pikas perspektiivis on betoonteed vastupidavamad ja odavamad,” nendib Ramjalg. Kulusid näidatakse tegelikust suurematena ning neid fiktiivseid.Me oleme võrrelnud kokku 40 laenu.Viimane uuendus on tehtud 25.04.2020 22 tundi ja 52 minutit tagasi. Laen 20 000 € Või ehk on sul vaja palju suuremat laenu, mida sa saaksid investeerida oma uude alustavasse ettevõttesse, laenates madala intressiga laenu, kuid sa tunned, et see laen oleks pikas perspektiivis hea, kuna see aitaks ettevõttele tuule tiibadesse.Ringleb jutt kurgidieedist, millega on võimalik vaid seitsme päeva jooksul kaotada seitse kilo. Kuigi dieedi põhiosis on iseenesest tervislik, ei ole see kõik pikas perspektiivis jätkusuutlik ning võib viia toitainevaeguseni ja lihaskasvu kärbumiseni.Ühtlasi märkis ta, et isegi proovide positiivsete tulemuste korral ei ole veel kindel, et laev pannakse karantiini, kuna pikas perspektiivis ei pruugi see olla kõige mõistlikum lahendus. Üheks võimalikuks varandiks on meditsiinipersonali suurendamine laeval, et laev saaks jätkata tagasiteed. „Me kaalume kõiki alternatiive,” kinnitas.DSR-i arendamine seisab Eestis silmitsi väljakutsetega. Pikas perspektiivis suurendab planeeritud desünkroniseerimine Bal-tikumis reservide vajadust, mis võiks olla peamine ajend DSR-i tekkeks. Ehkki see ei realiseeru enne 2025. aastat, tuleb DSR-i arendamisega valmisoleku tagamise ja testimise eesmärgil.Esmasteks linkideks sobivad viited neti.ee-st jt sarnastelt lehtedelt, kuid pikas perspektiivis ei too need väljapaistvaid tulemusi, kuna tegu on üldkasutatud väljunditega. Sellele vaatamata tasub ka need backlink´id kirja saada. Backlink´ide ehitamise võimalused. Kvaliteetsete viidete ehitamine on ajakulukas, kuid tasuv töö.Pikas perspektiivis mõjuvad need halvasti. Mis need siis on? Kuna internet on pea kõigile kättesaadav, on väga levinud viis, et inimene ei lähe haigusesümptomitega arsti juurde, vaid hoopis otsib ravilahendusi internetist. Kuid internet ei suuda sulle panna täpset diagnoosi."Ma olin tegelikult valmis tegema ükskõik mis tööd. Kas või nõusid või põrandaid pesema – peaasi, et saaks üürid makstud ja kõhu täis!" meenutab oma raskeimaid hetki võõrsil Indrek Galetin – noor ja andekas fotograaf, kes otsustas oma kuulsuse kodumaal sinnapaika jätta ning siirduda suurde maailma. Londonis õnne otsides on ta enda sõnul viimase nelja kuu jooksul rohkem.10. Parem seksuaaltervis - Meestel on vaja regulaarset füüsilist aktiivsus, et püsida terve, kuid erektsioonide kogemine on tervisliku seksielu säilitamiseks sama vajalik. Mehed, kes regulaarselt seksi või masturbatsiooniga ei tegele, võivad pikas perspektiivis põdeda peenise atroofiat.Tere. Nimelt on mul küsimus. Milline on iiveldus raseduse ajal? Mis kellaajati ja umbes kuna see peale rasestumist tekib? Ja kui kaua kestab. Mõtlen nii pikas perspektiivis kui ka lühikeses. Hädasti oleks abi tarvis.Priit Pokk: pensionimaksete peatamine võib maksta miljardeid. Sõltuvalt paljudest muutujatest võib valitsuse otsus peatada pensioni teise samba sissemaksed pooleteist aastaks minna äärmuslikul juhul pikas perspektiivis maksma miljardeid eurosid. Küsimus on, mis me selle eest vastu saame või mida me sellega ära hoiame, kirjutab Äripäeva ajakirjanik Priit.Kui suur kulutus end pikas perspektiivis ei õigusta ning iseendale seatud eesmärkidega ei ühti, peaksid sellest loobuma või vähemalt seda kulu oluliselt koomale tõmbama. Suuremate kulude tegemisel, nagu näiteks korteri, maja või auto ostmisel, tasub konsulteerida ka spetsialistidega.\nKuna tänapäeval leidub salakavalat suhkrut väga paljudes toitudes, siis tarbitakse seda tihti peale palju rohkem, kui endale ise teadvustatakse. Olgugi, et kõrge suhkrusisaldusega tooted võivad sõltuvust tekivatalt hästi maitseda ja tuju hetkeks heaks teha, ei ole nad pikas perspektiivis siiski tervisele kasulikud.Sarnane pakkumine on Rimil – seal saab reedeti -15% puu- ja köögiviljadele soodustust (kui aktiveerid Rimi kupongi). Kui säästad 15% 100 euro pealt, on see juba 15 eurot! Planeeri oma toidukorvi ostmist nii, et saaksid kasutada vastavaid soodustusi, kuna pikas perspektiivis võib see tuua korraliku säästu sinu rahakotile.Pikas perspektiivis mõjuvad sellised toidud aga nii tervisele kui stressitasemele hoopiski halvasti, kirjutab MSN. Kõrge stressitaseme korral tasub pigem oma keha eest hoolitseda kui seda rämpstoiduga veelgi enam rünnata. Kuna kehal on stressile ka väga füüsiliselt tuntavad reaktsioonid, mis tihti avalduvad näiteks lihaspingete.Sõnni iseloomustab kõige enam huvipuduus ükskõik mille vastu, mis peaks teda natukenegi oma mugavustsoonist välja viima. Kui alguses võiks eeldada, et õnnemängud ei ole nende jaoks, siis võttes arvesse nende konservatiivust, siis tegelikult on nad vägagi arukad mängijad, kes on rohkem huvitatud sündmuste etteennustamisest kui jackpottide tagaajamisest.Pikas perspektiivis on kindlasti tegemist soodsa tööriistaga, kuna see ei vaja pidevat õli ega bensiini juurde kallamist. 6. EGO akuga muruniidukit on LIHTNE PUHASTADA. Kuna antud muruniiduk käib sama lihtsasti kokku kui lapsevanker, siis on seda väga käepärane puhastada. Tuleb vaid niiduk külili tõsta ning harjaga lõiketerade külje.Ebakindlatel aegadel ootame me valitsuselt raskete otsuste tegemist, mis aitaksid pikas perspektiivis elul normaalsuseni tagasi jõuda. Kiiruga tehtud otsused, näiteks pensionikogumisse sekkumine, mille pikaajalist mõju ei kaaluta ja ekspertide arvamust ei kaasata, jätavad meid pärast kriisi aga nõrgemasse olukorda kui süsteemselt läbi mõeldud lahendused.Pikas perspektiivis jääb ära mulla iga aastane pealmise kihi segamine ja tallamine, mis tagab mulla parema õhu- ja veerežiimi. Samuti hoiab orgaaniline multš mulla happelisuse stabiilsena. Ka kasvuhoones soovitatakse kasutada multši, kuna see vähendab auramist, läbi mille väheneb ka veekulu.Viimasel ajal detailidesse takerdunud teise samba arutelu on jätnud jätkuvalt kõrvale pensioni suuremast pildist rääkimise. Kuigi kõik väikesed muudatused on samm õiges suunas (olen ka ise teise samba teenustasude ja tootluse kohta kirjutanud), tuleks äkki siiski veidi sügavamalt vaadata ka pensioni kui üldise (ühiskondliku) mehhanismi olemusse ning eesmärkidesse.Väikeaktsionär: müts tõmmati silmini. Olympic Entertainment Groupi väikeaktsionär Rene Ilves peab börsifirma 1,9 euro suurust ülevõtuhinda aktsia kohta selgelt liiga väikeseks, kuna aktsia on pikas perspektiivis rohkem väärt. aktsiad. börs. Eesti. Eesti Telekom. euro. inimene. maailm. Tallinn. Tallinna börs. väikeaktsionär. ülevõtmine.Esmane monetarism. Irving Fisher kogus kuulsust kvantitatiivse raha teooriaga (quantity theory of money), mis lihtsustatult öeldes väidab, et raha hulga kahekordistamine kahekordistab pikaajalises perspektiivis ka hinnad.Seda võib vaadata kui vastuväidet John Maynard Keynesi väitele, et kuna pikas perspektiivis oleme me kõik surnud, siis peaksime kontsentreeruma lühiajalisele.Kuidas majandus kriisist välja aidata?Mitte isegi tõenäoliselt vaid reaalselt murravad kõikide riikide valitsusjuhid ja majandusmõtlejad pead, kuidas mitte ainult käesolev kriis üle elada, vaid kuidas uues, muutunud paradigmas normaalset elu uuesti üles ehitama hakata.majanduskriis.Kullal oli üks päev, kui ta kukkus, aga ta tuli tagasi. Kullal on hästi läinud siiski. Valitsuse võlakirjad on teine koht, aga pikas perspektiivis ma neil tootlust ei näe. Hiinal oli kehv veebruar, aga edasi on neil hästi läinud. Turud teevad Läänest paremaid tulemusi. See annab ka aimu, et investorid on näinud kriisist läbi.\nKui vaadata suurt pilti, siis inimkond on suuresti arenenud pandeemiate kaudu. Kokkupuude viirustega muudab inimese pikas perspektiivis tugevamaks. Ta tuli selleks, et jääda. Parasiit on ennast sügavale sisse puurinud. Vähem kui nädalaga sai tulnukast vastikute maneeridega koduloom, kes elatub.Perspektiiv on ruumilise vaate kujutamine tasapinnal nii, et näiliselt säilib ruumilisus. Perspektiivi iseloomustab põhimõte: mida kaugemal on objekt vaatlejast, seda väiksemana on ta kujutatud pildil, ning mida lähemal on objekt vaatlejale, seda suuremana on ta kujutatud pildil.Kuna klastri sidemed kogu sektori vahel ei ole hetkel tugevad ja nende arendamine on pikaajaline Kuid pikas perspektiivis tähendab see, et ei teki tugevaid sidemeid laevanduse ja teiste valdkondade ettevõtete vahel, nt jääb tagasihoidlikuks teadmiste ja oskuste ülekandmine. Meresõidukogemusega meremeeste tööle.Kolmas aspekt on treeniv inimene — suhteliselt ruttu tuleb trennis n-ö haamer, kuna glükogeenivarud on nullis, siis pikalt treenida lihtsalt on väga keeruline ja raske. Seega kokkuvõtvalt — igasugused äärmused ei ole pikas perspektiivis lahendused tekkinud probleemidele ja tasakaalustatud toitumise ja liikumisega on võimalik ennast.Kuna mõlemas lauas kasutatakse sama väljamaksete süsteemi, siis seetõttu tuleks vältida Ameerika ruletti. Ruleti reeglid täpsemalt » Ruleti Strateegia Süsteemid. Ruletis puudub strateegiline ja taktikaline eelis, mistõttu olenemata ruleti strateegiast, kaotatakse pikas perspektiivis.Kuna rahapoliitikas tehakse otsuseid üldjuhul keskpikas ja pikas perspektiivis , ei ole lühiajalise rahapoliitilise arengu ja rahapoliitiliste otsuste vahel siiski otsest seost.Kuna aktsiaturud on pikas perspektiivis liikunud ülesmäge, on aktsiate lühikeseks müümine nagu vastassuunas ujumine ja investoril peab olema selge põhjus, miks ta arvab, et hind lähiajal langema hakkab. Näiteks usuvad paljud investorid, et koroonaviirus viib meid uue majanduskriisini ja loodavad languse pealt aktsiate lühikeseks.Kui kõigevägevam annaks inimestele piisavalt mõistust adumaks, et ainult oma ninaesise pärast muretsemine on pikas perspektiivis kahjulik kõigile, siis seljatatakse see kriis kergemalt. Kuniks turul tegutsevad paugutavad kauboid, kellel teiste muredest ja raskustest ükskõik on, seda keerulisemaks muutub olukord ka meie majanduses.Täna läheb hääletusele tõenäoliselt selle Riigikogu koosseisu ajal vastuvõetav kõige halvem seadus. Selle eelnõuga lõhutakse meie pensionisüsteem. Kunagi varem ei ole kõik eksperdid olnud nii üheselt ühel nõul, et tegemist on Eestile, Eesti inimestele, Eesti tulevikule ja pensionisüsteemile kahjuliku seadusega. Eksperdid on ühel meelel, et selle eelnõu jõustamine toob pikas.konsolideerimist. Siit muidugi jääb õhku see, mis saab Tartu kohtute administreerimisest, kuna seal on kohtudirektorina ametis asendaja ning oleme asendajat hoidnud, kuna pikas perspektiivis näeme ka seal konsolideerimist. Kutsume 2018. aastal Tartu organisatsioone üles sellele mõtlema. Vaatame, kuidas see test läheb.Kuna poodi ei ole praegu mõistlik minna, saab toitu ka õnneks koju tellida. Kuid mida üldse on mõtet osta ja mille võiksid pigem e-poe riiulile jätta? Suur osa meist krahmas endale esimese emotsiooni põhjal koju palju toitu. Ärevuses tehtud ostud aga ei pruugi pikas perspektiivis kuigi kasulikud olla. Näiteks rikneb osa toiduaineid.Muinsuskaitseamet jagab t auml;navu esmakordselt taluhoonete katuste taastamiseks toetusraha ja see on majaomanikes tekitanud v auml;ga elavat huvi. Kui seni on riik toetanud muinsuskaitse aluste talude korda tegemist, siis seekord v otilde;ivad toetust k uuml;sida teisedki enne 1940. aastat ehitatud hoonete omanikud. Muinsuskaitseameti n otilde;unik Kersti Siim t otilde;deb, et inimeste.\nMajade hinnad sõltuvad mitmetest teguritest, kuid üheks olulisemaks on see, kas tulevane majaomanik on valmis investeerima oma maja ostmisel keskkonnasäästlikkesse energialahendustesse, mis pikas perspektiivis toovad kaasa võimaluse kokku hoida igal aastal päris suure rahasumma.viable translation in English-Estonian dictionary. en Such a policy gives rise to at least two problems: (i) it focuses even more migratory pressure on Member States that are already facing d heavy burdens, to the extent that it would no longer be viable for Member States that need Frontex most to host a Frontex mission; (ii) it is harmful to the people saved, as they would.Kuna mul on väga kõhn nägu, siis varem, kui natukenegi kaalu kaotasin, paistsid lausa luud naha alt välja, pärast rasvasiirdamise operatsiooni aga mu nägu enam nii kõhnaks ei muutu ja seda on ilus vaadata. Nii saab parema ülevaate, millised tehnikad pakuvad pikas perspektiivis sobivamaid lahendusi. Loe edasi. 22. nov. 2015. https.Eesti rändesaldo on juba viiendat aastat positiivne, kuid kuna sisserännanutest suurema osa moodustavad mitte-Eesti kodakondsusega inimesed, siis paneb see pikas perspektiivis muret tundma, ütles rahvastikuminister Riina Solman.Kuna pensionifondid investeerivad pikaajalise tootluse saavutamiseks, paigutavad nad suure osa varast ülemaailmsete ettevõtete aktsiatesse, mis on pikas perspektiivis kõrgeima tootlusega varaklass. Seetõttu mõjutavad globaalse aktsiaturu muutused ka pensionifondide tootlust.Kuna teadlased pole suutnud seni kinnitada, et COVID-19 põdemise järel tõesti immuunsus tekib, on oht, et sellest saab maailma regulaarselt kimbutav haigus. Seega on koroonaäppidel teatud väärtus kindlasti ka praeguse pandeemia lõppemise järel, eriti riikides, kus rahva tervishoid Lääne-Euroopaga võrreldavalt tähtis.Ruutmeetrid Agency accepted my request to find suitable rental apartment and successfully completed this difficult task in the shortest possible time. The work was organised well and quickly. Just the next day they sent me 6 options for consideration and after 4 apartments we visited was found an ideal according all my expectations.Kuna naiste sissetulek on keskmiselt väiksem kui meestel, on neil suurem oht olla partnerist tekitab see pikas perspektiivis suhetes pingeid ning mõjutab võimutasakaalu peresuhetes (Homans 1958). Rijt ja Macy (2006) leiavad, et hüvitised on vahend teostada võimu partneri üle. Kui ühe partneri.Soovitatav on siiski jääda tervisliku baastoitumise juurde ning mitte üle mõelda,“ sõnas Rätsep ja lisas, et lühiajalise toimega dieete pole mõtet katsetada, kuna pikas perspektiivis need vaid kahjustavad keha. „Parem on teha selgeks GK-toitumise põhimõtted ja muuta kogu oma elustiil tervist toetavaks.Koostöös leiame täpselt sellise lahenduse, mis annab pikas perspektiivis parima tulemuse. Oleme võtnud endale südameasjaks pakkuda parimat teenust päikesepaneelide turul. Sellepärast tahame olla Sulle abiks alates esimesest mõttest paigaldada päikesepaneelid.Kaup24.ee kaubanduskeskus internetis - mööbel, lastekaubad, elektroonika ja ilutooted. Lai valik, kiire tarne ning turvaline ostukeskkond. Vaata lähemalt.«Tähtsam on aga, kuidas ravida nõnda, et see pikas perspektiivis oleks tõhus. Kõige rohkem segab patsientide kehv ravisoostumus. Kuna podagra on haigus, mis 99 protsenti ajast ei põhjusta valu, siis see ravisoostumust vähendabki. Harvad pole juhud, mil patsient võtab ravimit ainult siis, kui varvas on punane ja paistes.». KUIDAS kasv pea chlena foto\n0 thoughts on “Kuna pikas perspektiivis suurematena”


EELVAADE | Keeruline vastane, kellele Anett Kontaveit on kolm korda järjest kaotanud – TENNISNET.EE\nEELVAADE | Keeruline vastane, kellele Anett Kontaveit on kolm korda järjest kaotanud\nElise Mertens Peterburi turniiiril. / Foto: Sipa Press/Scanpix\nAnett Kontaveit (4) ja Elise Mertens (Belgia, 16), kelle vanusevahe pisut üle kuu aja, on viie hooaja jooksul olnud edetabelis üsna kõrvuti, kuni Eesti esireket tegi eelmisel sügisel suure hüppe, mis viis teda kindlalt ette.\nVaatamata edetabelikohtade varasemale võrdsusele on Mertens jäänud lausa kolm korda järjest Anetti vastu peale. Esimese kohtumise pidasid nad juba noorteklassis 2012. aastal ja teise 2017. aasta kevadel Bieli turniiril – need kaks mängu Anett võitis. Aga 2018 sügisel ja 2019 talvel kaotas ta kindlalt ning viimati peetud kohtumises 11 kuud tagasi Miamis kolmes setis.\nMiami mängu eel kirjutasime ka Mertensi kohta värskeima eelvaate, kus tuleks parandada üks viga. Nimelt oleme seal maininud, et Mertens on esisajas vanuse poolest Anettile kõige lähemal, aga me unustasime ära Barbora Krejcikova, kes on Anettist vaid kuus päeva vanem. Kuid nii palju on muutunud, et kui eelmise kümnendi lõpul olid 1995. aastal sündinutest kõige edukamad Madison Keys ja Mertens, siis nüüd on esikümnes koguni kolm sama sünniaastaga naist, aga hoopis teiste nimedega: Krejcikova, Kontaveit ja Maria Sakkari.\nAnetti kahe kaotuse (2019 ja 2021) vahepeal kohtus Mertensiga kolm korda Kaia Kanepi, kes esimese mängu belglanna vastu võitis, siis aga kaks korda kaotas. Nii on Mertensi üldseis kahe eestlannaga WTA turniiridel 5:2, aga kui noorteklassi mäng lisada, siis 5:3.\nMertensi karjäärist kirjutasime kõige põhjalikumalt Kanepi ja belglanna teise kohtumise eelvaates. Sealt saame ka teada, et esisajasse jõudis Mertens alles 2017. aastal, kuid järgmisel hooajal oli ta juba Kontaveidist ees. Kuna Kaia mängu puhul ei olnud meil põhjust homsete vastaste edetabelikohtade arengut võrrelda, siis teeme seda nüüd. Sellest näeme, et eakaaslased on kohti vahetanud sageli.\n2017. aastal oli Kontaveit peamiselt belglannast ees, kuid aasta lõpul paiknesid nad täiesti kõrvuti 34. ja 35. kohal. Siis tegi Mertens spurdi tänu poolfinaali jõudmisele 2018. aasta Australian Openilt. Sellest hooajast pärineb ka belglanna kõrgeim edetabelikoht, mis on 12. Anett möödus Mertensist 2019. aasta aprillis ja hoidis väikest edu septembrini. Seejärel läks Mertens temast taas ette ja koroonapausile 2020. aasta märtsis läksid nad jälle kõrvuti: Mertens 22., Kontaveit 23. Mertens hoidis edu 2021. aasta 18. oktoobrini, nädal hiljem läks Anett pärast Moskva turniiri võitmist temast mööda. Ja nüüd on vahe kärisenud suureks – Kontaveit 7. ja Mertens 26.\nPärast Australian Openi poolfinaali maailma edetabelis 20. kohale tõusnud Mertensi jaoks on 26. koht viimase nelja aasta halvim. Ta on ka 2019. aasta augustis kahel nädalal olnud 26. ja nüüd uuesti tänavu. See näitab stabiilsust, sest nagu teame, on Mertensi viimase nelja aasta parim koht 12., seega on ta kõikunud vaid 14 koha ulatuses.\nVaatame veel lühidalt, kuidas on Mertens mänginud pärast mullust Miami turniiri. Nagu langus edetabelis eeldab, mitte eriti silmapaistvalt. Mullu kevadel oli belglanna veel hea, kui jõudis liivaväljakutel Istanbulis finaali ja Madridis veerandfinaali. Aasta teiselt poolelt on tal ette näidata San Jose poolfinaal ja US Openi 1/8 finaal. Mertens on reeglina mänginud slämmiturniiridel Anettist pisut paremini ja erand polnud ka tänavune Australian Open, kus belglanna jõudis jälle 1/8 finaali. Kuid ikkagi on kõik need tulemused Mertensi taset arvestades parimal juhul rahuldavad.\nNiisiis toetab omavaheliste mängude seis Mertensit, hetke edetabelikoht ja viimaste turniiride tulemused Anetti. Turniirivõite on mõlemal võrdselt 6, aga finaalikohti lisaks Anettil 7 ja Mertensil 4. Kihlveokontorid siiski ei kahtle Anetti soosikuseisuses. Niivõrd veenvalt on ta viimasel ajal mänginud, et isegi Mertensi vastu pakutakse talle võidukoefitsienti 1,45 lähistel ja belglannale umbes poole suuremat arvu. Sellega võiks öelda, et umbes 2/3 võidušansse on Eesti esireketil. Ennustusportaal Paf pole veel seni koefitsiente avaldanud, aga lingile klikkides pääsete leheküljele, kuhu need koefitsiendid peatselt ilmuvad.\nKohtumine algab Doha tennisekeskuse tähtsuselt teisel väljakul, mille nimi on Grandstand, kell 14.30 Eesti aja järgi. Seega ei mängi Anett homme õhtupimeduses ja -jaheduses nagu esmaspäeval, kuid kuumust ka veebruaris Dohas ei ole, pigem on pärastlõunal ca 25 kraadi sooja. Kuna tegemist on esimese mänguga, peaks algusaeg olema kindel.\nMängu näevad homme kell 14.30 Telia kliendid Inspira telekanalil. Turniiri kannab üle ka paljudele nähtav Setanta Sports, kuid arvatavasti mitte Kontaveidi ja Mertensi kohtumist, sest seda ei peeta peaväljakul.\nPrevious Post Valitsus ei võtnud WTA turniiri rahastamise teemat päevakorda\nNext PostAzarenka pärast 500. võitu: see naine vajab psühhiaatrilist abi


Mäetaguse - www.virumaa.ee\nMäetaguse vald asub Ida-Virumaa maakonna keskosas, Jõhvi-Tartu maanteest läänes, 261 km², 1691 elanikku.\nPõhiosa asub Jõhvi kõrgustikul, osalt hõlmab valla territoorium ka ümberkaudseid Alutaguse metsi ja soid (Ratva ja Seli raba). Tähelepanu pälvivad Mäetaguse seljak, Ratva (Arvila) ja Kalina järv ning Kiikla, Mäetaguse ja Pagari park.\nKeskus asub Mäetaguse alevikus (664 elanikku) 20 km kaugusel maakonna keskusest.\nTuntumad külad on Arvila (18), Atsalama (77), Ereda (52), Kalina (77), Kiikla (320), Metsküla (11), Pagari (179), Rajaküla (49), Ratva (35), Tarakuse (24), Võide (40), Võrnu (62) ja Väike-Pungerja (65).\nTähtsamad loodusressursid on põlevkivi, mets ja turvas. Nendega on seotud ka põhilised tootmistegevused.\nTähtsamad ettevõtted on Estonia ja Sompa kaevandused, PÜ Mäetaguse, OÜ Ahu-Gen ja EST-KIP.\nElanikke teenindavad Mäetagusel põhikool ja lastepäevakodu, kultuurimajad Mäetagusel ja Kiiklas, raamatukogud Kiiklas, Mäetagusel ja Pagaril.\nMeditsiiniteenuseid osutavad ambulatoorium Mäetagusel ja velskripunkt Kiiklas.\nSportimisvõimalusi pakuvad põhikooli võimla ja staadion.\nKiikla mõis, park\nRatva langeallikas( kartsiala)\nPagari mõis, park\nBalti pataljoni võitlejate ausammas\nMäetaguse maa-alune kalmistu\nMäetaguse karstiallikate ala\nKabelimärgi e Kellamägi\nMäetaguse park, mõis(tuntud hea kontserdikohana)\nMuraka raba (LK)\nPaikkonna kultuuritraditsioone iseloomustab puhkpilliorkestri kauaaegne tegevus.\naadress: Mäetaguse, 41301, Mäetaguse vald\ntel (033) 69 130\nEesti rikkaima valla valud


Domus Kinnisvara ajaveeb » keskmine hind\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 18.10.2017 10:41; kategooriad: Turuanalüüs\nSildid: keskmine hind, Kuressaare korteriturg, Narva korteriturg, Pärnu korteriturg, Tallinna korteriturg, Tartu korteriturg, turuülevaade, uued korterid, Viljandi korteriturg\nMaa-ameti tehingustatistika andmetel sooritati septembris Eestis kokku 4263 ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 268 miljonit eurot. Tehingute arv langes augustiga võrreldes 7%, kuid võrreldes eelmise aasta septembriga püsis samal tasemel. Käesoleva aasta septembrikuu tehingute maht oli viimase 12 kuu keskmisest 1% kõrgem.\nMaa-ameti andmetel teostati Harju maakonnas käesoleva aasta septembris 1832 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaline koguväärtus oli ca 186 miljonit eurot. Võrreldes augustiga langes tehinguaktiivsus 15% ja tehingute koguväärtus 3%. Aktiivsuse languse tõi kaasa uute korterite müügitehingute arvu langus. Kuu varem augustis valmis mitu suurt uusarendust, mille tulemusel oli uute korteritega tehtud tehingute arv harjumuspärasest kõrgem. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 2%, kuid tehingute koguväärtus langes 15%.\nTallinna linnas teostati septembris ca 22% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 27%. Uusarendustega tehtud tehingutest paistsid sellel kuul silma Lahepea tn 7, Pöörise tn 18, Astangu tn 19 ja Staadioni tn 1 / Võistluse tn 1 arendused, kus kokku teostati 66 korteri ostu-müügitehingut keskmise hinnaga 1997 €/m².\nTartu maakonnas teostati septembris 430 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 30 miljonit eurot. Augustiga võrreldes langes tehingute arv 6%, kuid koguväärtus tõusis 15%. Aastataguse ajaga võrreldes langes tehingute aktiivsus 7%, samas tehingute koguväärtus tõusis 6%.\nTartu linnas teostati septembris ca 15% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 17%.\nPärnu maakonnas teostati septembris 263 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 13 miljonit eurot. Võrreldes augustiga tõusis tehinguaktiivsus 17% ning tehingute koguväärtus 52%. Aastataguse ajaga võrreldes langes tehingute arv 15% ja koguväärtus 14%.\nPärnu linnas teostati septembris ca 15% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 5%. Augustis oli uute korterite müügitehingute osakaal tavapärasest tunduvalt madalam, septembris see taas tõusis ning sellega koos ka korterite keskmine ruutmeetrihind.\nViljandi maakonnas teostati käesoleva aasta septembris 147 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 5 miljonit eurot. Võrreldes augustiga langes tehingute arv 4%, samas tehingute koguväärtus tõusis 22%. Septembris müüdi kokku üksteist üle 100 000 euro maksvat kinnistut, kuu varem ainult viis, sellest tulenevalt tõusis ka tehingute koguväärtus. Aastataguse ajaga võrreldes langes tehingute arv 11% ja koguväärtus 3%.\nSeptembris jõudis tehingutesse kolm uut korterit A. Maramaa puiesteele kerkinud uuest korterelamust, mis kergitasid keskmist ruutmeetrihinda üle 700 euro. Viimati oli selline hinnatase 2016. aasta juulis, mil enamus müüdud korteritest olid heas või väga heas seisukorras viies keskmise ruutmeetrihinna üles.\nSaare maakonnas teostati käesoleva aasta septembris 268 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 6 miljonit eurot. Võrreldes augustiga tõusis tehinguaktiivsus 68% ja tehingute koguväärtus 44%. Tehingute arvu tõusu taga on hoonestamata maatulundusmaade komplekstehing, millega vahetas omanikku ca 86 kinnistut. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 37% ja koguväärtus 11%.\nIda-Viru maakonnas teostati septembris 300 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 4 miljonit eurot. Võrreldes augustiga langes tehinguaktiivsus 3% ja tehingute koguväärtus 65%. Tehingute koguväärtuse languse taga on asjaolu, et augustis vahetas omanikku kolm kallist hoonestatud ärimaa kinnistut, septembris nii hinnalisi tehinguid ei teostatud. Aastataguse ajaga võrreldes langes tehingute arv 12% ja koguväärtus 78%.\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 18.09.2017 09:03; kategooriad: Turuanalüüs\nSildid: keskmine hind, kinnisvaraturu ülevaade, Kuressaare korteriturg, Narva korteriturg, Pärnu korteriturg, Tallinna korteriturg, Tartu korteriturg, uued korterid, Viljandi korteriturg\nMaa-ameti tehingustatistika andmetel teostati augustis Eestis kokku 4582 ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 278 miljonit eurot. Tehingute arv tõusis juuliga võrreldes 10% ning võrreldes eelmise aasta augustiga tõusis 9%. Käesoleva aasta augustikuu tehingute maht oli viimase 12 kuu keskmisest 9% kõrgem.\nMaa-ameti tehingustatistika andmetel teostati Harju maakonnas käesoleva aasta augustis 2146 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaline koguväärtus oli ca 192 miljonit eurot. Võrreldes juuliga tõusis tehinguaktiivsus 21% ja tehingute koguväärtus 11%. Aktiivsuse tõusu tõi kaasa korterite (+196 tk) ja elamute (+58 tk) müügitehingute arvu tõus. Augustis valmis mitu suurt uusarendust, mille tulemusel saadi varasemalt broneeritud korteritega tehingut lõpuni viidud, mis tõstsid korteritehingute arvu. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 15% ja tehingute koguväärtus 23%.\nTallinna linnas teostati augustis ca 27% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 24%. Uusarendustega tehtud tehingutest paistsid sellel kuul silma C. R. Jakobsoni tn 7, Kuklase tn 16/18, Lahepea tn 7, Randla tn 6 ja Sinimäe tn 16 arendused, kus kokku teostati 114 korteri ostu-müügitehingut keskmise hinnaga 2094 €/m². Palju uusarendusi on veel valmimas, seega ei ole niipea oodata uute korterite osakaalu suurt langust.\nTartu maakonnas teostati augustis 459 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 26 miljonit eurot. Juuliga võrreldes tõusis tehingute arv 9%, kuid koguväärtus püsis samal tasemel. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute aktiivsus 2% ja tehingute koguväärtus püsis samal tasemel.\nTartu linnas teostati augustis ca 15% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 22%. Sel kuul jõudis tehingusse mitu keskmisest kõrgema hinnaklassiga uusarenduse korterit (nt Lai tn 39, kus korterite tehinguhinnad üle 2200 €/m2), mis tõstsid korterite keskmise hinna tasemeni 1390 €/m2.\nPärnu maakonnas teostati augustis 223 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 8 miljonit eurot. Võrreldes juuliga langes tehinguaktiivsus 28% ning tehingute koguväärtus 32%. Aastataguse ajaga võrreldes langes tehingute arv 21% ja koguväärtus 19%.\nAugust oli Pärnu linnas uute korterite müügitehingute poolest tagasihoidlik, ainult 5% tehingutest toimus uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 14%. Sellest tulenevalt langes ka korteri müügitehingute keskmine hind.\nViljandi maakonnas teostati käesoleva aasta augustis 153 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 4 miljonit eurot. Võrreldes juuliga tõusis tehingute arv 6% ja tehingute koguväärtus 10%. Aastataguse ajaga võrreldes langes tehingute arv 2%, kuid koguväärtus tõusis 9%.\nSaare maakonnas teostati käesoleva aasta augustis 160 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 4 miljonit eurot. Võrreldes juuliga tõusis tehinguaktiivsus 13% ja tehingute koguväärtus 46%. Augustis müüdi viis üle 100 000 euro maksvat elamut, mis tõstis tehingute koguväärtust. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 13% ja koguväärtus 26%.\nIda-Viru maakonnas teostati augustis 310 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 13 miljonit eurot. Võrreldes juuliga tõusis tehinguaktiivsus 5% ja tehingute koguväärtus 117%. Tehingute koguväärtuse tõusu taga on asjaolu, et augustis vahetas omanikku kolm kallist hoonestatud ärimaa kinnistut. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 9% ja koguväärtus 146%.\nJuuli 2017 ülevaade: ootuspäraselt rahulik kuu kinnisvaraturul\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 17.08.2017 10:29; kategooriad: Turuanalüüs\nJuuni 2017 ülevaade: korterite keskmine hind on Kuressaares väga muutlik\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 14.07.2017 12:00; kategooriad: Turuanalüüs\nJuunikuu erilisi üllatusi ning ootamatusi kinnisvaramaastikul ei pakkunud. Maa-ameti tehingustatistika andmetel teostati juunis Eestis kokku 4366 ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 266 miljonit eurot. Tehingute arv langes maiga võrreldes 16% ning võrreldes eelmise aasta juuniga tõusis 7%. Käesoleva aasta juunikuu tehingute maht oli viimase 12 kuu keskmisest 5% kõrgem.\nMaa-ameti tehingustatistika andmetel teostati Harju maakonnas käesoleva aasta juunis 1778 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaline koguväärtus oli ca 159 miljonit eurot. Võrreldes maiga langes tehinguaktiivsus 13% ja tehingute koguväärtus 14%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 8% ja tehingute koguväärtus 6%.\nTallinna linnas teostati juunis ca 26% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 24%. Uusarendustega tehtud tehingutest paistsid sellel kuul silma Sinimäe 16, Kuklase 16//18, Astangu 19 ja Pirita tee 26b arendused, kus kokku teostati 76 korteri ostu-müügitehingut keskmise hinnaga 1818 €/m².\nTartu maakonnas teostati juunis 424 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 32 miljonit eurot. Maiga võrreldes langes tehingute arv 30%, kuid koguväärtus tõusis 19%. Tartu maakonna tehingute arvu languse taga oli asjaolu, et mais teostati mitmeid komplekstehinguid hoonestamata elamumaadega, mis viis tehingute arvu üles. Aastataguse ajaga võrreldes langes tehingute aktiivsus 18% ja tehingute koguväärtus 22%.\nTartu korterite keskmine ruutmeetrihind ei näita languse märke ning kerkis taas üle 1300 €/m2. Tartu linnas teostati juunis ca 16% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 6%.\nJuuni oli elamutehingute poolsest väga aktiivne, maakonnas kokku müüdi 75 hoonestatud elamumaad. Maakonnas oli tehinguid rohkem Ülenurme ja Tartu vallas.\nPärnu maakonnas teostati juunis 282 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 11 miljonit eurot. Võrreldes maiga langes tehinguaktiivsus 27% ning tehingute koguväärtus 30%. Mais oli väga aktiivne korterite, elamute ja hoonestamata maatulundusmaade turg, see kuu jäi nendes segmentides tehingute arv tagasihoidlikumaks. Aastataguse ajaga võrreldes langes tehingute arv 3% ja koguväärtus 13%.\nViljandi maakonnas teostati käesoleva aasta juunis 148 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 6 miljonit eurot. Võrreldes maiga langes tehingute arv 9%, kuid tehingute koguväärtus tõusis 33%. Tehingute koguväärtuse tõusu tõi kaasa kahe hoonestatud ärimaa tehingud Viljandi vallas, mille koguväärtus moodustas ligi 40% terves maakonnas tehtud tehingute koguväärtusest. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 10% ning koguväärtus 114%.\nSaare maakonnas teostati käesoleva aasta juunis 197 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 4 miljonit eurot. Võrreldes maiga langes tehinguaktiivsus 1% ja tehingute koguväärtus 14%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 22% ja koguväärtus 7%.\nKuna Kuressaares teostatakse korterite müügitehinguid üsna vähe, siis on sealne keskmine hind hüplik. Mais oli keskmine hind 754 €/m², mis tõusis juunikuus tasemele 890 €/m2. Juunis müüdud korteritest oli 40%-l ruutmeetrihind üle 1000 euro, mis kergitas keskmise hinna eelnevast kuust 18% kõrgemaks.\nIda-Viru maakonnas teostati juunis 356 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 25 miljonit eurot. Võrreldes maiga langes tehinguaktiivsus 7%, kuid tehingute koguväärtus tõusis 269%. Tehingute koguväärtuse tõusu tõi kaasa Narvas asuva Prisma kinnistu müük, mille EfTEN Kinnisvarafond müüs Prantsuse varavalitsemise ettevõttele Corum. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 37% ja koguväärtus 425%.\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 17.06.2017 01:43; kategooriad: Turuanalüüs\nSildid: keskmine hind, korteriturg, Kuressaare korteriturg, Narva korteriturg, Pärnu korteriturg, Tallinna korteriturg, Tartu korteriturg, turuülevaade, uued korterid, Viljandi korteriturg\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 16.05.2017 03:45; kategooriad: Turuanalüüs\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 16.04.2017 09:52; kategooriad: Turuanalüüs\nSildid: keskmine hind, Kuressaare korteriturg, Narva korteriturg, Pärnu korteriturg, Tallinna korteriturg, Tratu korteriturg, uued korterid, Viljandi korteriturg\nMärts tõi endaga kaasa kriisijärgse tehingute arvu rekordi. Suurimat rolli mängis selles Tallinna üliaktiivne korteriturg, kus oli minev kaup nii uued kui ka järelturu korterid. Maa-ameti tehingustatistika andmetel teostati märtsis Eestis kokku 4782 ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 301 miljonit eurot. Tehingute arv tõusis veebruariga võrreldes 29% ning võrreldes eelmise aasta märtsiga 11%. Käesoleva aasta märtsikuu tehingute maht oli viimase 12 kuu keskmisest 17% kõrgem.\nMaa-ameti tehingustatistika andmetel teostati Harju maakonnas käesoleva aasta märtsis 2242 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaline koguväärtus oli ca 209 miljonit eurot. Võrreldes veebruariga tõusis tehinguaktiivsus 33% ja tehingute koguväärtus 48%. Tehingute arvu tõusu tõi kaasa Tallinna linnas uute kui ka järelturu korterite tehingute arvu tõus ning maakonna elamute tehingute arvu tõus. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 22% ja tehingute koguväärtus 49%.\nTallinna linnas teostati märtsis ca 32% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 28%. Uusarendustega tehtud tehingutest paistis see kuu silma Alvari 18, Astangu 19, Kadaka tee 145a, Paepargi 35, 37 ja 51 arendused, kus kokku teostati 205 korteri ostu-müügitehingut keskmise hinnaga 1662 €/m².\nTartu maakonnas teostati märtsis 428 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 33 miljonit eurot. Veebruariga võrreldes tõusis tehingute arv 27% ning koguväärtus 57%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute aktiivsus 5% ja tehingute koguväärtus 11%. Tartu maakonna tehingute koguväärtuse tõusu taga oli asjaolu, et eelmisel kuul teostati Tartu linnas mitu kalli hoonestatud ärimaa kinnistu ostu-müügitehingut.\nTartu linnas teostati märtsis ca 12% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 19%.\nPärnu maakonnas teostati märtsis 292 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 19 miljonit eurot. Võrreldes veebruariga tõusis tehinguaktiivsus 25% ning tehingute koguväärtus 34%. Aastataguse ajaga võrreldes langes tehingute arv 12%, kuid koguväärtus tõusis 36%.\nViljandi maakonnas teostati käesoleva aasta märtsis 128 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 3 miljonit eurot. Tehingute arv jäi veebruariga samale tasemele, kuid tehingute koguväärtus langes 47%. Tehingute koguväärtuse languse taga oli asjaolu, et veebruaris toimus mitu kalli hoonestatud ärimaa kinnistu ostu-müügitehingut. Aastataguse ajaga võrreldes oli nii tehingute arv kui ka koguväärtus samal tasemel.\nSaare maakonnas teostati käesoleva aasta märtsis 148 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 3 miljonit eurot. Võrreldes veebruariga tõusis tehinguaktiivsus 3% ja tehingute koguväärtus 4%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 3%, kuid koguväärtus langes 26%.\nIda-Viru maakonnas teostati märtsis 370 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 8 miljonit eurot. Võrreldes veebruariga tõusis tehinguaktiivsus 39% ning tehingute koguväärtus 31%. Tehingute arvu tõusu tõi kaasa hoonestamata maatulundusmaa kinnistute komplekstehing ning korteritehingute arvu tõus Kohtla-Järve ja Sillamäe linnades. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 12%, kuid koguväärtus langes 14%.\nMärtsis teostati Narva linnas vähem korteritehinguid kui veebruaris. Samas Kohtla-Järvel ja Sillamäel oli märgata korteritehingute arvu tõusu. Samuti oli märtsikuul Ida-Virumaale korteriostjate seas rohkem välismaalasi kui kuu varem.\nVeebruar 2017 ülevaade: Pärnu korterite keskmine hind tõusis masujärgse aja kõrgeimale tasemele\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 20.03.2017 05:22; kategooriad: Turuanalüüs\nSildid: keskmine hind, Kuressaare korteriturg, Narva korteriturg, Pärnu korteriturg, Tallinna korteriturg, Tartu korteriturg, tehingute arv, uued korterid, Viljandi korteriturg\nKäesolev aasta algas varasematest aastatest aktiivsemana. Maa-ameti tehingustatistika andmetel teostati veebruaris Eestis kokku 3725 ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 216 miljonit eurot. Tehingute arv tõusis jaanuariga võrreldes 7% ning võrreldes eelmise aasta veebruariga 12%. Käesoleva aasta veebruarikuu tehingute maht oli viimase 12 kuu keskmisest 8% madalam.\nMaa-ameti tehingustatistika andmetel teostati Harju maakonnas käesoleva aasta veebruaris 1692 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaline koguväärtus oli ca 142 miljonit eurot. Võrreldes jaanuariga tõusis tehinguaktiivsus 2%, kuid tehingute koguväärtus langes 20%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 8%, kuid tehingute koguväärtus jäi samale tasemele.\nTallinna linnas teostati veebruaris ca 26% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 29%. Uusarendustega tehtud tehingutest paistis see kuu silma Rehe põik 2, Rotermanni 16, Saani 2 ning Vibu 2//4//6//8//10 arendused, kus kokku teostati 54 korteri ostu-müügitehingut keskmise hinnaga 2631 €/m².\nTartu maakonnas teostati veebruaris 336 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 21 miljonit eurot. Jaanuariga võrreldes jäi tehingute arv samale tasemele ning koguväärtus langes 4%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute aktiivsus 6%, kuid tehingute koguväärtus langes 20%. Tartu maakonna tehingute koguväärtuse languse taga oli asjaolu, et aasta tagasi veebruaris teostati Ülenurme vallas hoonestatud tootmismaa kinnistute komplekstehing, mille koguväärtus oli üle 1/3 Tartu maakonna tehingute koguväärtusest.\nTartu linnas teostati veebruaris ca 18% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 16%.\nPärnu maakonnas teostati veebruaris 234 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 14 miljonit eurot. Võrreldes jaanuariga langes tehinguaktiivsus 4%, kuid tehingute koguväärtus tõusis 48%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 14% ja koguväärtus 91%.\nVeebruaris tõusis Pärnu korterite keskmine ruutmeetrihind masujärgse aja kõrgeimale tasemele – olles 1175 €/m². Korterite keskmise hinna tõusu tõi kaasa mitmete uusarenduste korterite (nt. Rääma 15, Suur-Jõekalda 2) ning hinnatud asukohas heas seisukorras järelturu korterite tehingud.\nViljandi maakonnas teostati käesoleva aasta veebruaris 129 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 6 miljonit eurot. Võrreldes jaanuariga tõusis tehinguaktiivsus 36% ja tehingute koguväärtus 103%. Tehingute arvu tõusu tõi kaasa hoonestamata maatulundusmaa tehingute arvu tõus – veebruaris müüdi 30 maatulundusmaa kinnistut rohkem kui jaanuaris. Lisaks tehingute arvu tõusule oli koguväärtuse tõusu taga ka asjaolu, et veebruaris toimus kümme üle 100 000 euro maksva kinnisasja tehingut, kuu varem ainult kolm. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 23% ja koguväärtus 131%.\nVõrreldes kuu varasemaga teostati veebruaris Viljandi linnas rohkem tehinguid paremas seisukorras kallima hinnaklassiga korteritega, mis tõstsid korterite keskmist hinda 28%.\nSaare maakonnas teostati käesoleva aasta veebruaris 143 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 3 miljonit eurot. Võrreldes jaanuariga tõusis tehinguaktiivsus 15% ja tehingute koguväärtus 24%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 47% ja koguväärtus 32%.\nIda-Viru maakonnas teostati veebruaris 266 kinnisvara ostu-müügitehingut koguväärtusega ca 6 miljonit eurot. Võrreldes jaanuariga jäi tehinguaktiivsus samale tasemele, kuid tehingute koguväärtus tõusis 42%. Koguväärtuse tõusu tõi kaasa kalli hoonestatud ärimaa ostu-müügitehing Narva linnas. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 13% ja koguväärtus 31%.\nVeebruaris Narva linnas müüdud 75 korterit on viimase kahe aasta kõrgeim korteritehingute arv. Võrreldes eelmise kuu ning aastatagusega teostati veebruaris rohkem tehinguid pindalalt suuremate korteritega.\nJaanuar 2017 ülevaade: aasta algas kinnisvaraturul varasematest aastatest aktiivsemalt\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 14.02.2017 03:24; kategooriad: Turuanalüüs\nErinevalt eelmistele aastatele, algas käesolev aasta kinnisvaraturul tavapärasest aktiivsemalt – toimus rohkem korterite ja elamute müügitehinguid. Maa-ameti tehingustatistika andmetel teostati Eestis eelmisel kuul kokku 3469 ostu-müügitehingut koguväärtusega 232,221 miljonit eurot. Tehingute arv tõusis eelmise aasta jaanuariga võrreldes 26% ning tehingute koguväärtus tõusis 60%. Detsembriga võrreldes teostati 18% vähem tehinguid ning tehingute koguväärtus langes 21%. Kogu Eesti kinnisvara ostu-müügitehingute arv oli jaanuaris viimase 12 kuu keskmisest 13% madalam.\nMaa-ameti tehingustatistika andmetel teostati Harju maakonnas käesoleva aasta jaanuaris 1666 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaline koguväärtus oli 175 284 528 eurot. Võrreldes detsembriga langes tehinguaktiivsus 24% ja tehingute koguväärtus 20%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 43% ning koguväärtus 88%. Jaanuaris vahetasid omaniku mitmed kallid ärikinnisvara objektid.\nJaanuaris toimus Tallinnas 761 korteriomandi tehingut, mis oli 174 tehingut vähem kui detsembris ja 214 tehingut rohkem, kui eelneva aasta jaanuaris. Korterite keskmine hind alustas uut aastat jätkuva tõusuga, olles 2% kõrgem detsembri keskmisest hinnast, – 1775 €/m² (mediaan 1647 €/m²). Jaanuaris teostati ca 26% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 38%. Uusarendustega tehtud tehingutest paistis see kuu silma Rehe põik 2, Poordi 1 ja 3, Saani 2, Valgevase 9b ning Kiikri // Pikksilma // Tuukri 3//2//23 arendused, kus kokku teostati 94 korteri ostu-müügitehingut keskmise hinnaga 2229 €/m². Keskmine hind tõusis 2016. aasta jaanuariga võrreldes 15%.\nEramutega tehti jaanuaris 23 ostu-müügitehingut (maakonnas 98), mis oli detsembriga võrreldes 5 tehingut vähem ning aastatagusega sama tulemus. Hoonestamata elamumaadega teostati 4 tehingut. Detsembris teostati samuti 4 ja aasta tagasi jaanuaris 13 hoonestamata elamumaa tehingut.\nTartu maakonnas teostati jaanuaris 339 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaline koguväärtus oli 21 849 589 eurot. Võrreldes detsembriga langes tehinguaktiivsus 8% ja tehingute koguväärtus 24%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 22% ja koguväärtus 29%.\nJaanuaris toimus Tartu linnas 124 korteriomandi tehingut, mis oli 17 tehingut vähem kui detsembris ja 29 tehingut rohkem, kui eelneva aasta jaanuaris. Keskmine hind langes jaanuaris 2%, olles 1265 €/m² (mediaan 1228 €/m²). Jaanuaris teostati ca 13% tehingutest uute korteritega, kuu varem oli sama näitaja 23%. 2016. aasta jaanuariga võrreldes langes keskmine hind 1%.\nEramutega teostati jaanuaris 17 ostu-müügitehingut (maakonnas 38), detsembris müüdi 8 ja aasta tagasi jaanuaris 3 eramut vähem. Hoonestamata elamumaadega toimus Tartu linnas jaanuaris 2 tehingut (maakonnas 21). Detsembris ja 2016. aasta jaanuaris toimus 5 hoonestamata elamumaa tehingut.\nPärnu maakonnas teostati jaanuaris 242 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaline koguväärtus oli 9 431 695 eurot. Võrreldes detsembriga langes tehinguaktiivsus 2% ja tehingute koguväärtus 6%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 34% ja koguväärtus 44%.\nPärnus toimus jaanuaris 49 korteriomandi tehingut, mis oli 5 tehingut vähem kui detsembris ja 8 tehingut rohkem, kui eelneva aasta jaanuaris. Keskmine hind jaanuarikuus oli 1026 €/m² (mediaan 949 €/m²). Keskmine hind tõusis detsembriga võrreldes 1% ja 2016. aasta jaanuariga võrreldes 6%.\nEramutega tehti nii eelmise aasta detsembris kui ka käesoleva aasta jaanuaris 9 ostu-müügitehingut (maakonnas 24), mis oli 2016. aasta jaanuariga võrreldes 2 tehingut vähem. Jaanuaris müüdi Pärnu linnas 6 hoonestamata elamumaad (maakonnas 21). Detsembris teostati 2 ja aasta tagasi jaanuaris 3 hoonestamata elamumaa tehingut.\nViljandi maakonnas teostati käesoleva aasta jaanuaris 94 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaline koguväärtus oli 2 799 312 eurot. Võrreldes detsembriga langes tehinguaktiivsus 37% ja tehingute koguväärtus 24%. Aastataguse ajaga võrreldes jäi ostu-müügitehingute arv samale tasemele, kuid koguväärtus tõusis 38%.\nJaanuaris toimus Viljandi linnas 17 korteriomandi tehingut, mis oli 2 tehingut vähem kui detsembris ja 1 tehing rohkem, kui eelneva aasta jaanuaris. Võrreldes detsembriga keskmine hind langes 19%, jõudes hinnatasemeni 509 €/m² (mediaan 514 €/m²). Aastatagusega võrreldes langes keskmine hind 17%.\nJaanuaris Viljandi linnas elamutega tehinguid ei toimunud (maakonnas 13). Detsembris kui ka 2016. aasta jaanuaris müüdi 2 elamut. Nii nagu detsembris, ei toimunud ka jaanuaris hoonestamata elamumaadega ühtegi tehingut. 2016. aasta jaanuaris müüdi 2 hoonestamata elamumaad.\nSaare maakonnas teostati käesoleva aasta jaanuaris 123 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaline koguväärtus oli 2 413 747 eurot. Võrreldes detsembriga langes tehinguaktiivsus 8% ja tehingute koguväärtus 17%. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 3% ja koguväärtus 8%.\nKuressaares toimus 17 korteriomandi tehingut, mis oli 4 tehingut rohkem kui detsembris ja 1 tehing rohkem, kui 2016. aasta jaanuaris. Jaanuarikuus oli keskmine hind 713 €/m² (mediaan 704 €/m²), mis detsembriga võrreldes langes 14%. Eelnenud aasta jaanuariga võrreldes tõusis keskmine hind 1%.\nJaanuaris müüdi Kuressaare linnas 2 eramut (maakonnas 14). Detsembris teostati 2 tehingut rohkem, kuid aasta tagasi jaanuaris eramutehinguid ei toimunud. Hoonestamata elamumaaga teostati nii jaanuaris kui ka detsembris 2 müügitehingut (maakonnas 7). Aasta tagasi jaanuaris hoonestamata elamumaadega tehinguid ei toimunud.\nMaa-ameti tehingustatistika andmetel teostati Ida-Viru maakonnas jaanuaris 264 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaline koguväärtus oli 4 133 657 eurot. Võrreldes detsembriga tõusis tehinguaktiivsus 23% ja tehingute koguväärtus 9%. Tehingute arvu tõusu tõi kaasa korterite ja elamute müügitehingute arvu tõus. Aastataguse ajaga võrreldes tõusis tehingute arv 25%, kuid koguväärtus langes 28%.\nJaanuaris toimus Narvas 59 korteriomandi tehingut, mis oli 12 tehingut rohkem kui detsembris ja 15 tehingut rohkem kui eelneva aasta jaanuaris. Keskmine hind langes detsembriga võrreldes 12%, olles jaanuaris 413 €/m² (mediaan 401 €/m²). Aastatagusega võrreldes langes keskmine hind 15%.\nEramutega tehti jaanuaris 6 müügitehingut (maakonnas 28), mis oli detsembriga võrreldes 2 tehingut rohkem ning aastatagusega võrreldes 3 tehingut rohkem. Narva linnas müüdi jaanuaris 2 hoonestamata elamumaad (maakonnas 7). Detsembris tehinguid ei toimunud, kuid aasta tagasi jaanuaris müüdi 3 hoonestamata elamumaad.


Rohkem müüki - DS Smith Packaging\nTagasi Rohkem müüki Estonia\nOstlejad soovivad vajalikku toodet kohe leida, ka kaupu täis supermarketi lettidelt. Mõnikord ostavad nad midagi uut või käituvad impulsiivselt. Õigel pakendil on igal juhul tohutu suur tähtsus – kas ostjad tunnevad kaubamärgi ära, leiavad toote üles ja ostavad selle?\nKujundus ja värvus soodustavad äratundmist ja tulemusi. Meie ulatuslikud investeeringud tarkvarasse ja värvide määramisse toetavad teadlikkust meie kaubamärgist ja selle ühtsust erinevates reklaamikampaaniates ja erinevat tüüpi kauplustes. See, koos uuenduslike müügipunktidega, on meie klientidele väga oluline kaubamärgi kommunikatsiooniks ja toodete edukaks turule toomiseks.\nPakendiga saavutatakse palju muudki, alates kasvu võimaldamisest kiiresti arenevates müügikanalites, kuni kiirete muudatuste tegemiseni traditsioonilistes jaemüügi vormides ja kauplustes parema kättesaadavuse tagamiseni.\nMeie kliendid peavad kättesaadavust kriitiliselt tähtsaks. IGD uuringute kohaselt ostab 37% klientidest tegelikult alternatiivse kaubamärgi, kui nad oma valitud toodet riiulilt ei leia.\nIga ettevõte vajab müüki. See on ettevõttele vajalik nagu veri eluks. Oleme aidanud klientidel väga hästi edu saavutada müügi järsu kasvu, toodete eduka turuletoomise, silmapaistva müügiedenduse, kategooria alal juhtpositsiooni saavutamise jpm kaudu.\nKui soovite välja selgitada, kuidas me saame teil aidata rohkem müüa, võtke ühendust või lugege lähemalt klientide kohta, keda me juba aitame.\nDS Smith aitab Norway King Crabsil tõsta müügimahtu ja hallata riske\nDS Smith aitas hiiglasliku lainepapist veokiga tõsta Royal Unibrew' läbimüüki\nParem reklaam EasyAdiga suurendab müüki


Galerii. Karksi-Nuia festivalil oli väga pallju meemüüjaid - Uudised - Tasuline - Sakala\nGalerii. Karksi-Nuia festivalil oli väga pallju meemüüjaid\nKarksi-Nuias eile alanud ja täna lõppenud meefestivalil võisid kavalamad külastajad täiesti tasuta linnumagusat kõhu täis parkida ja ilma ostmata minema kõndida. Erinevaid meemüüjaid oli kohaliku kultuurikeskuse ees ja sees peetaval laadal koguni 35 ning neid oli kohale saabunud kõikjalt Eestist.\nIgaüks neist pakkus oma mett ka maitsmiseks ning kinnitas, et just tema linnumagus on parim. Pärnumaalt saabunud August Rapp ütles end olevat oma 81. eluaastal Eesti vanim tegevmesinik ning tema hoole all on 160 mesitaru ringis. «Rabaäär ja seal valdavad loodetuuled tagavad parima mee kvaliteedi,» kinnitas ta. Siinkirjutajale määris ta mokale kanarbikumett. Kuna tal oli kaasas lõõtspill, siis haaras ta selle kätte ja üle saali kaikus vägev pillihääl, lastes kõlada lool: «Mulgimaal sääl on hää elada.» Ta naine oli viiv varem manitsenud, et mees väga kõvasti ei mängiks, muidu teised jooksevad laiali. Selgus, et erinevaid pille on mees kääksutanud juba 25 aasta vanusest saadik ning mesilastega tegelenud lapsest alates. Tervise turgutamiseks pistab ta igal hommikul suhu dessertlusikatäie mett. «Viiel maailma mesindusfestivalil olen käinud, viimane neist oli Ukrainas,» pajatas August Rapp. Kui eakas mees hüvastijätuks käppa viskas, siis ütles ta, et kui ajakirjanik Pärnu kanti satub, siis tulgu külla, aga enne helistagu ette. «Hulgun palju ringi, käin pillimeeste kokkutulekutel ja korraldan üht sarnast ise Pärnus,» kõneles härra.\nOma mett kiitsid parimaks ka Setumaalt saabunud Enn Laanemäe ja Haanja looduspargist tulnud Jaan Pits. «Minu mesi on metsikust loodusest, ühtki kultuurtaime mesilaste päralt ei ole, kui ohakas välja arvata,» sõnas Kütiorust tulnud mees, kelle mee tunnistas Eesti mesinike liit 2015. aasta parimaks. «Siinsel festivalil olen juba kolmandat korda. Siin on tore, ostjaid jagub ja kõik on toredad, ainuke häda, et pean pidevalt müüma ning samas majas peetavatest põnevatest loengutest osa võtta ei saa,» sõnas mesinik. «See on väga hästi korraldatud ettevõtmine. Peakorraldaja Kai Kannistu ise helistas ja küsis, kas ma tänavu kohale tulen? See on teeninduse kõrgeim tase,»lisas ta. «Olgu sul öösel rohkem õnne kui päeval,» sõnas ta hüvastijätuks. Karksi lähistelt saabunud Tarmo Raba oli mett müümas koos naise ja tütrega. Tema meepottidelt võis lugeda: «Armastuse eliksiir». «Minu meel on mesilaste musi juures. Kui seda tugevalt tarbida, siis hakkab Eesti rahvas kasvama. Osta ja söö, siis järgmisel aastal on näha, kas rääkisin õigust,» sõnas mesinik.


Vahva mõte: Rudolfi ninad\n03.12.2019 | Kaare Sova\nSelline vahva kommituutu on menukas kaup kooli ja lasteaia jõululaatadel. Nami-Nami perenaise Pille esiklaps Nora Adeele on juba aastaid jõululaadal “Rudolfi ninadega” kaubelnud. Fotol nähaolevad kleepsudki on Nora Adeele joonistuste järgi kujundanud.\npunast martsipani/suhkrumassi või punaseid komme\nVeereta punasest martsipanist sobiva suurusega pallikesed (soovitatavalt 1-2 päeva varem, et pallikesed jõuaksid õhu käes kuivada ega muudaks kotis oma kuju).\nPane iga koti tippu üks punane martsipanipallike, seejärel täida kott šokolaadikommidega.\nKinnita kotisuu paelaga ja kleebi kotile enda kujundatud kleepekas.\nVõi kaunista kott kahe kleebitava silmaga ning kinnita kotisuu pruuni karvase käsitöötraadiga, mis meenutab põdrasarvi.\nOot-oot! Aga kes see Rudolf üldse on?\nKui meie siin Euroopas oleme harjunud, et jõuluvana tuleb jõuluõhtul kingikott seljas vitsakimp vööl majauksest sisse, siis Kanadas ja Ameerikas sõidab Santa Claus jõuluööl üle taevalaotuse reega, mida veavad kaheksa põhjapõtra. Ta maandub maja katusel, tuleb salaja korstna kaudu tuppa ja paneb kingitused kaminasimsile jäetud jõulusokkidesse. Santa Clausile jäetakse alati klaas piima ja šokolaadiküpsiseid (retsept siin - ameerikapärased šokolaadiküpsised), mille ta enne lahkumist suurima rõõmuga sisse vitsutab.\n1939. aastal ilmunud Robert L. May jutustuse järgi on Rudolf Punanina (Rudolf the Red-Nosed Reindeer) Santa Clausi üheksas ja kõige noorem põhjapõder, kellel on võimsalt helendav punane nina. Kuigi teised põhjapõdrad teevad Rudolfi üle nalja, valgustab ta oma ninaga karmide talveilmade ajal põdrarakendi teed ja juhib Santa Clausi saani eksimatult sihtkohta. Rudolf Punanina on Kanada ja Ameerika laste poolt palavalt armastatud traditsiooniline jõulutegelane.\nSöödavad kingitused: jõuluteemalised pulgakoogid\nSöödavad kingitused: vahukommimemmed\nVahva mõte: sulavad piparkoogi-lumememmed\nVahva mõte: kingipakk “Piparkoogimaja”\nsöödavad kingitused Jõulud rudolf kommid tee ise\npostitatud 03.12.2019 10:51 LISA KOMMENTAAR\npostitatud 03.12.2019 10:19\nÜks ütlemata vahva idee kommide kinkimiseks :)\npostitatud 03.12.2019 10:29\nTütar viib neid kooli jõululaadale tänavu juba neljandat korda, poeg esimest. Täitsa traditsioon meil juba :)\npostitatud 05.12.2019 10:02\nLastele väga meeldib neid teha ja ka kingiks saada :)


Jaanus Rohumaa: Võiks teha üksteise kiitmise peo - Eesti Ekspress\nJaanus Rohumaa väike valge Alfa Romeo tõttab Rakvere poole. Põhikohaga Riigikantseleis tööl olev Rohumaa – ta on Eesti Vabariik 100 korraldustoimkonna juht – lavastab üle mitme aasta suuremat asja, täpsemalt Rakvere Teatri juures suveetendust „Maailma parim küla.“ See on Arto Paasilinna poolt ligi 25 aastat tagasi kirjutatud raamatu põhjal valminud näidend, mis räägib ühe kiriku ja selle kiriku ümber küla ehitamisest Soome pärapõrgus, ümberringi üha suuremasse kaosesse vajuv maailm.\n„Ja tead,“ meenutab Rohumaa - ning siin tuleb märkida, et sõit Rakvere poole toimub 12. juunil 2015 - „Kui aasta tagasi selle raamatu täitsa juhuslikus kohas lahti lõin, siis esimene lause, mis vastu vaatas, oli selline: "On 13. juuni 2015, täna algas Kolmas Maailmasõda.“ Rohumaa võdistab õlgu. „Ei teagi, kas seda peaks kirja panema, ei taha ära sõnuda …. ma olen … või olgu, las siis jääb. Vähemalt on tegu komöödiaga. Minu esimene komöödia, muuseas.“ Kaks tundi hiljem tehti teatrihoone taga puude vahel üles seatud laval läbimängu. Just hetkel, kui jõuti kohani „Täna algas Kolmas Maailmasõda“ läks päike pilve taha ning järsk tuulehoog pani puuoksad liikuma. Rohumaa tõuseb püsti, vaatab ringi, muigab ja lööb risti ette nagu tahtes öelda: „Mis ma ütlesin“.\nVäga sürreaalne hetk…\nVabaõhulavastustega on nii, et vahel mängib loodus kaasa.\nOlete te ebausklik?\nTeatrirahvas on ikka natuke ebausklik. Kui proovis kukub raamat maha, siis tuleb raamatule peale istuda. Selles mõttes ebausklik pole, et loeksin maiade kalendreid ja uuriksin horoskoope.\nJeesus ja Buddha on öelnud palju õigeid asju. Olen ka Pühavaimu koguduse liige, vahel olen ka palvetanud – nagu vist enamik inimesi – aga ma ei sa öelda, et oleksin religioosne inimene praktiseerivas tähenduses.\nÜks tuttav kirjeldas teie karjääri.: Rohumaa tuli teatrisse umbes samal ajal kui Nüganen, lavastas tohutul hulgal (kaks kord rohkem kui Nüganen), võitis hunniku preemiaid ja tunnustusi, kuid siis ühel hetkel põles läbi ja otsustas, et tuleb teatrist aeg maha võtta.\nMa ei tea kes seda rääkis, aga võiksite teda tervitada, see on väga adekvaatne kirjeldus. Tegin 15 aastaga umbes 40 lavastust. Jämedalt võttes võrdub üks mängufilm kolme lavastusega ehk laias laastus töötasin rütmis a la üks mängufilm aastas. Tundsin ennast juba nagu Fassbinder. Eks sealt tuligi stress ja läbipõlemine, lisaks saad ise ka aru, et nii hakkab kvaliteet langema.