Test. Kas Sinu laps saab igapäevasest toidust kätte kõik vajalikud toitained? – Aptaclub.ee\nLoterii reeglite hüpikaken\n1. Loosimise korraldaja\n1.1. Osaühing Nutricia, juriidiline aadress: G. Zemgaļa gatve 43, Riia, LV-1039 (edaspidi tekstis – korraldaja)\n2. Loosimise toimumisterritoorium\n2.1. Eesti Vabariik\n3. Loosimisest osavõtmise tähtaeg\n3.1. Alates 15.06.2021. kuni 15.08.2021.\n4. Loosimise auhinnafond\n4.1. Aptimil 3 tooted 2 kuuks – 3 tootekomplekti\n4.2. Aptamil 3 tooted 1 kuuks ja "Philips Avent 2-in-1 blender ja auruti" - 1 komplekt\n5. Osalemise tingimused ja toimumise kord\n5.1. Loosimisest võtavad osa isikud, kes on kuni 15.08.2021 täitnud testi lehelhttps://www.aptaclub.ee/ee/laps-ei-ole-taiskasvanu/test, ja vastanud kõikidele küsimustele. Loosis osalemiseks on ka vaja ennast registreerida, jättes testi lehele oma kontaktandmed ja andes nõusoleku loosimise tingimustega ja privaatsuspoliitikaga.\n5.2. Loosimise võitjad selgitatakse automaatse loosimisega.\n5.3. Loosimise võitjad kuulutatakse välja Aptaclubi Facebooki ja Instagrami lehtedel ühe tööpäeva jooksul pärast loosimise toimumist.\n5.4. Loosimisel osaleja võib saada ainult ühe auhinna.\n5.5. Auhinna loosimine toimub 16.08.2021.\n5.6. Loosimise korraldaja võtab auhinnasaajatega ühendust telefoni teel ja lepib kokku auhinna üleandmise.\n5.7. Kui auhinnasaajaga ei ole õnnestunud saada kontakti 30 kalendripäeva jooksul alates loosimispäevast, siis kaotab auhinnasaaja õiguse saada auhind.\n5.8. Saadud auhinda ei vahetata rahaks ega teise auhinna vastu.\n5.9. Loosimise korraldaja jätab endale õiguse muuta mistahes hetkel kampaania tingimusi.\nE-posti aadress küsimuste korral ja korraldajaga ühenduse võtmiseks: info@aptaclub.ee\nTäisväärtuslik toitumine tagab tugeva immuunsüsteemi tulevikus\nKas Sinu laps saab igapäevasest toidust kätte kõik vajalikud toitained? Tee test ja saad kasulikke näpunäiteid beebi toitumise ja immuunsuse tugevdamiseks! Test töötati välja koos Eesti oma ala spetsialistidega (lastearst ja toitumisspetsialist).\nTervisliku eine jaoks - "Philips Avent 2-in-1 blender ja auruti" ning Aptaclubi tooted üheks kuuks\nAptaclubi tootekomplekt 2 kuuks\nTäname Sind, et leidsid aega küsimustele vastata! Kas soovid osaleda Aptaclubi toodete loosimises?\nMeil on Sinu valiku üle hea meel!\nJäta meile oma kontaktandmed, et saaksime võidu korral Sinuga ühendust võtta!\nNõustun loterii reeglite ja oma andmete kasutamisega loterii vajadusteks\nAitäh! Registreerimine õnnestus\nTehke uuesti test\nTäname Sind, et leidsid aega küsimustele vastata! Loodame, et võtsid siit kaasa palju kasulikke näpunäiteid oma lapse toidulaua tasakaalu viimiseks. Sa oled suurepärane lapsevanem! Vastavalt Sinu vastustele valisime materjalid, mis võiksid Sulle kasulikud olla\nHead uudised! Olete juba registreerunud loteriil osalemiseks\nHei, vahvad issid ja emmed!\nRääkige meile natuke oma lapsest!\nKasvava väikelapse toitainete vajadused on täiskasvanuga võrreldes palju suuremad. Kas teie laps tarvitab vitamiine või toidulisandeid?\nMõnikord, kuid mitte regulaarselt\nRääkige kindlasti oma lapse perearstiga sellest, milliseid ja mis kogustes vitamiine ja toidulisandeid võiks teie laps lisaks võtta.\nMilliseid toitusid ja toidulisandeid te oma lapsele annate, et ta kindlasti kõik vajalikud vitamiinid kätte saaks (võimalik valida rohkem kui üks vastus)?\nSpetsiaalsed multivitamiinid väikelastele\nMitte ühtegi ülalmanitust\nMinu laps sööb tervislikku ja tasakaalustatud toitu\nSuurepärane! Alati enne vitamiinide ja toidulisandite andmist oma lapsele konsulteerige oma perearstiga, milliseid ja mis kogustes vitamiine ja toidulisandeid võiks teie laps veel lisaks võtta, et katta tema spetsiifilisi vajadusi.\nPidage nõu oma perearstiga või mõelge läbi, kas teie lapsele ikka on vitamiine lisaks vaja anda. Kui laps toitub mitmekesiselt, kasvab ja areneb normaalselt, siis võib ta vajada täiendavalt vaid D-vitamiini või oomega-3-rasvhappeid. Aga misiganes toidulisandi manustamise otsustab teie lapse perearst või dietoloog.\nSuurepärane! Kui laps sööb mitmekesist ja tervislikku toitu, kasvab ja areneb hästi, võib ta vajada lisa D-vitamiini ja oomage-3-rasvhappeid. Aga misiganes toidulisandi manustamise otsustab teie lapse perearst või dietoloog.\nRaud on lapse optimaalseks kasvuks ja arenguks oluline. Milliseid rauarikkaid toite teie laps regulaarselt tarbib?\nMitte ühtegi eespool nimetatuist\nSuurepärane! Teie laps tarbib piisavalt rauarikkaid toite. Veenduge, et ta teeks seda vähemalt 3–4 korda nädalas.\nTubli, olete õigel teel! Kombineerige neid toiduaineid kindlasti rohkelt C-vitamiini sisaldavate toiduainetega nagu värsked köögiviljad, puuviljad ja marjad, sest C-vitamiin parandab raua imendumist. Uurige oma perearsti käest, kas teie laps saab toidust kätte piisavas koguses rauda ja B12-vitamiine\nTubli! Lugege põhjalikult läbi, milliseid toitaineid hetkel kasutuses olev jätkupiimasegu sisaldab ning veenduge, et see tagaks teie lapsele piisavad rauakogused\nVeenduge, et teie laps saaks kasvuks ja arenguks piisavas koguses rauda. Pidage nõu oma perearstiga ja kandke hoolt, et puudu ei oleks ka teistest kasulikest toitainetest, B12-vitamiinidest ega valkudest.\nKaltsium on tugevate luude ja hammaste jaoks oluline. Milliseid kaltsiumirikkaid toite teie laps regulaarselt tarbib?\nPähklid (kašupähklid, mandlid)\nMitte ühtegi neist\nSuurepärane, olete õigel teel! Jätkake nende ja muude kaltsiumirikaste toitude lisamist oma lapse menüüsse\nSiiani olete kõik õigesti teinud! Siiski on võimalik, et nendest toodetest saadav kaltsium ei imendu piisavalt. Proovige lapse menüüsse lisada rohkem piimatooteid, anda talle rinnapiima või jätkupiimasegu. Konsulteeri ka oma perearstiga ning uurige, milliseid kaltsiumirikkaid toitaineid soovitab tema lapse menüüsse juurde lisada\nPidage nõu oma perearstiga, kas teie laps saab toidust piisavas kogusse kaltsiumi kätte.\nMitu korda päevas sööb teie laps puu- ja köögivilju?\nPakun alati köögivilju, kuid mu laps keeldub neid söömast\nMinu laps sööb ainult 1–2 erinevat sorti puu- ja köögivilju\nSuurepärane! Julgustage ka edaspidi oma last iga päev puu- ja köögivilju sööma\nHästi tehtud! Julgustage oma last sööma rohkem puu- ja köögivilju. Teinekord ei pruugi mõni uus vili talle kohe meeldida, kuid ära heida meelt ja paku talle iga nädal mõnda uut puu- või juurvilja\nKas on toiduaineid, mida te oma lapsel ei luba süüa või mida ta keeldub söömast?\nJah, tal on arsti diagnoositud toiduallergia\nJah, oleme taimetoitlased/veganid\nJah, ta on väga valiv sööja\nEi, ta sööb kõike\nArvan, et mu lapsel võib olla toiduallergia\nAllergiaga võib olla keeruline toime tulla! Siiski on oluline, et teie laps saaks toidust kätte kõik vajalikud toitained, nagu D- ja B12-vitamiin, kaltsium ja raud. Pidage nõu oma perearsti või dietoloogiga, kas teie laps saab toidust kätte kõik vajalikud toitained.\nTaimetoitlastel ja veganitel võib olla oht B12-vitamiini, D-vitamiini, valgu- ja rauavaeguse tekkeks. Pidage nõu oma perearstiga ja veenduge, et teie laps saaks toidust kätte kõik vajalikud toitained.\nEmmed-issid, ei mingit paanikat! Mõned kasulikud näpunäited teile:\n• Ärge lakse lapsel toidukordade vahel näksida;\n• Kontrollige, kui palju vedelikku teie laps tarbib – liiga palju vett, piima või mahla võib tema isu vähendada\nTore, teie laps saab suurepäraselt hakkama!\nKas teate, mille suhtes teie laps on allergiline?\nKontrollige, kas teie laps saab toidust kätte piisavalt kaltsiumi, D-vitamiini ja valku. Lisage menüüsse nii kalatooteid, seesamiseemneid, munakollast kui pähkleid\nKasutage rohkem selliseid tooteid nagu tatar, riis, mais ja kinoa, et teie laps saaks piisavalt kaloreid, B-vitamiine ja tsinki\nKontrollige, kas teie laps saab piisavalt valku. Lisage toidumenüüsse rohkem liha, kala ja piimatooted\nPidage meeles, et oluline on toidust kätte saada piisavas koguses oomega-3-rasvhappeid. Kui teie laps ei söö kala ega mereande, julgustage teda sööma linaseemneid, kreeka pähkleid ja nende õli\nMilliseid oomega-3 rikkaid toiduaineid teie laps sööb (võimalik valida rohkem kui üks vastus)?\nLina- ja/või tšiiaseemned\nSuurepärane, jätka samas vaimus ja veendu, et teie laps sööks iga päev vähemalt ühe portsjoni oomega-3-rasvhapete rikkaid toiduaineid\nKontrollige, et kasutatav jätkupiimasegu sisaldaks piisavalt oomega-3-rasvhappeid. Kui toidate last rinnaga, lisage kindlasti oma toidumenüüsse kala, linaseemneid ja kreeka pähkleid, et teie laps saaks koos rinnapiimaga piisavas koguses oomega-3-rasvhappeid.\nКontrollige, et kasutatav jätkupiimasegu sisaldaks piisavalt oomega-3-rasvhappeid. Kui toidate last rinnaga, lisage kindlasti oma toidumenüüsse kala, linaseemneid ja kreeka pähkleid, et teie laps saaks koos rinnapiimaga piisavas koguses oomega-3-rasvhappeid.\nPidage nõu oma perearsti või registreeritud dietoloogiga, kas peaksite oma lapsele andma oomega-3-rasvhappeid sisaldavaid toidulisandeid.\nMilliseid teraviljatooteid teie laps iga päev sööb?\nTäisteratooted nagu kaerahelbed, rukkileib, täisterajahu\nRafineeritud tooted nagu sai, pasta\nTalle ei meeldi ükski neist\nMinu laps sööb mõlemaid\nSuurepärane! Täisteratoodete söömine annab teie lapsele B-vitamiine, kiudaineid ja tsinki. Peale selle aeglustavad täisteratooted süsivesikute imendumist ja normaliseerivad söögiisu\nVõimalik, et teie laps ei saa toidust kätte piisavas koguses tsinki, kiudaineid ja B-vitamiine, kuna rafineeritud teraviljatoodetes on neid toitaineid vähe\nKui palju vett teie laps päeva jooksul tarbib?\n100 ml või vähem (1 klaas või vähem)\n200–500 ml (1–2 klaasi)\n500 ml või rohkem (3 klaasi või rohkem)\nVesi on inimese keha peamine koostisosa ja elulise tähtsusega meie organite funktsioneerimisel. Kui teie laps on pahas tujus, väsinud või käitub tavapärasest teisiti, võib põhjus olla veepuuduses. Veepuudus põhjustab ka isutust, seedehäireid ja kõhukinnisust. Tuletage oma lapsele vee joomist pidevalt meelde!\nTubli! Vesi on inimese keha peamine koostisosa ja elulise tähtsusega meie organite funktsioneerimisel. Tuletage oma lapsele vee joomist pidevalt meelde! Nii hoiate oma lapse terve ja rõõmsana!\nMida teie laps kõige sagedamini joob?\nMuud joogis (magus tee,, mahl, karastusjoogid)\nSuurepärane! Kui soovite veejoomist natuke mitmekesistada, siis lisage veele puuvilju, köögivilju või vürtse, näiteks värsket piparmünti, arbuusi või kurki. Ära lisa veele juurde magusaineid! Tavaline vesi on teie lapsele parim valik\nPiim on teie lapse jaoks väga oluline. Piima võib pakkuda nii toidu kui vahepalana. Sealjuures olge ettevaatlikud, et teie laps kogu päeva jooksul ainult piima ei jooks (rohkem kui 500 ml päevas), see võib vähendada teie lapse söögiisu ning takistada raua imendumist\nKindlasti ei tohiks roheline ja must tee ei tohiks olla teie lapse peamine jook. Roheline ja must tee sisaldavad kofeiini ja tanniine, mis võivad takistada raua imendumist. Ka mõned ravimtaimed ei sobi lastele, mistõttu on vesi lapse jaoks alati parim valik! Võite veele lisada maitset ja pakkuda seda koos puuviljade, köögiviljade või vürtsidega, näiteks värske piparmündi, arbuusi või kurgiga\nOlge gaseeritud ja magustatud jookidega ettevaatlikud! Kui annate lapsele mehu või puuviljamahla, tehke seda söögikordade ajal ja veenduge, et see oleks piisavalt lahjendatud, et vältida hammaste kahjustumist.\nKarastusjookide andmisel uuri ka nende koostist. Üldjuhul sisaldavad magusad karastusjoogid tohutul hulgal suhkrut – üks klaas võib sisaldada ligikaudu 4–6 supilusikatäit suhkrut, mida on teie lapse jaoks liiga palju. Alla 2-aastastele lastele ei tohiks toidule ja joogile üldse suhkrut lisada\nKas teie laps saab kogu päeva jooksul vahepalasid?\nEi, mu laps ei saa päeva jooksul vahepalasid\nJah, kaks-kolm korda päevas\nJah, rohkem kui kolm korda päevas\nKontrollige oma lapse söömisharjumusi terve päeva vältel – nii regulaarseid toidukordi kui ka vahepalasid. Lapsele võiks ühes päevas anda vähemalt 2–3 tervislikku suupistet, see aitab tal omandada rohkem kasulikke toitaineid ja energiat\nTore! Teie lapse söögikordade vahele võiks jääda 2–3 tervislikku vahepala. See tagab tema toidusedelis rohkem toitaineid ja energiat\nLapsed peavad sööma väikestes kogustes ja sageli. Samas olge vahepaladega ettevaatlik – rohkem kui kolm vahepala päevas võib peletada isu ning põhjustada ülekaalu või rasvumist. Samuti suureneb oht hambakaariese tekkele. Teie lapse igapäevases menüüs võiks olla kolm põhitoidukorda ning nende vahel 2–3 väiksemat ja tervislikku vahepala\nMis on teie lapse lemmikvahepala?\nKrõpsud või võileivad\nTervislikud täisteratooted nagu näiteks kamapallid\nTubli lapsevanem! Need suupisted on väga tervislikud ning sisaldavad palju kasulikke vitamiine ja mineraalained\nTeie laps vajab kasvamiseks palju erinevaid toitaineid. Suhkru, rasvade ja soolaga püüa aga piiri hoida. Nende asemel paku oma lapsele värskeid puuvilju, köögivilju, piimatooteid, pähkleid ja seemneid\nKas teie laps sööb iseseisvalt?\nVeel mitte, pean teda ise toitma\nTa üritab, aga pean talle abiks olema\nMu laps sööb iseseisvalt\nMu laps sööb näputoitu\nVäga hea! Isegi, kui see võtab aega ja kannatlikkust, peab laps õppima ise sööma. Teie lapse parimateks õpetajateks olete teie ise! Näidake talle ette, kuidas ja milliste vahenditega süüa suppi, praadi ja magustoitu. Koos söömine annab häid emotsioone ning annab võimaluse üksteisega suhelda\nSuurepärane, jätkake samas vaimus! Teinekord võib pärast söömist tekkinud segadus teid hulluks ajada, kuid see periood kestab lühikest aega. Õige pea sööb teie laps laua taga sama korrektselt kui ülejäänud pereliikmed\nKui me küsiksime teie lapselt, kui palju ta tavalise söögikorra ajal sööb, siis mida ta vastaks?\nTore! Laps teab, kui palju toitu ta vajab. Pakkuge lapsele samu toite, mida kogu pere sööb. Pidage meeles, et teie laps otsustab ise, kui palju ta süüa soovib\nLapsed on erinevad – mõned söövad rohkem kui teised. Ärge sundige oma last kogu taldrikule kuhjatud toitu ära sööma, kui ta seda ei taha. Proovige pakkuda väiksemaid portsjoneid ja laske tal toitu juurde küsida. Olge kannatlik ja võtke aega muutusteks!\nTeie laps võib süüa vähem kui beebieas, kuna ta ei kasva enam nii kiiresti. Laps võiks ise otsustada, kui palju ta sööb. Kui lapse söögiisu teeb teile muret, siis pöörduge kindlasti oma perearsti, dietoloogi või toitumisspetsialisti poole.\nKas on toiduaineid, mida teie laps ei taha süüa?\nTeraviljad – kartul, pasta, riis\nSöögiga survestamine võib olla vastupidise mõjuga! Kui tunnete muret lapse lihatarbimise pärast, pidage nõu perearstiga. Ehk tuleks kontrollida tema rauataset veres? Võtke ühendust dietoloogi või toitumisspetsialistiga, kes oskavad anda häid soovitusi liha söömiseks.\nSöögiga survestamine võib olla vastupidise mõjuga! Kala sisaldab lapse kasulikke oomega-3-rasvhappeid, mis on väikelapse arenguks ja kasvuks väga olulised. Pakkuge talle veel erinevaid kalatooteid ning otsige internetist põnevaid retsepte, kuidas kala valmistada\nSöögiga survestamine võib olla vastupidise mõjuga! Köögiviljad on lapse arenguks ja kasvuks üliolulised. Lisage talle meelepäraseid köögivilju nii suppidesse, hautistesse, kastmetesse kui võileibadesse. Kui laps keeldub kategooriliselt köögivilju söömast, püüa teemale läheneda läbi mängu. Mõelge vikerkaarevärvides! Palu tal nimetada rohelisi, punaseid ja kollaseid köögivilju ja arutage, millist värvi köögiviljad talle kõige rohkem maitsevad\nSöögiga survestamine võib olla vastupidise mõjuga! Teraviljad annavad teie lapse arenguks ja kasvuks vajalikku energiat, kiudaineid, tsinki ja B-vitamiine. Uurige, milliseid teraviljatooted teie lapsele enim meeldivad ja proovige tema valikutest lähtuvalt üheskoos süüa teha\nSöögiga survestamine võib olla vastupidise mõjuga! Laps võiks igas päevas saada vähemalt viis puu- ja köögivilja portsjonit ning selle vähesuse korral võiks kontrollida lapse rauataset. Kui laps keeldub kategooriliselt puuvilju söömast, püüa teemale läheneda läbi mängu. Mõelge vikerkaarevärvides! Palu tal nimetada rohelisi, punaseid ja kollaseid puuvilju ja arutage, millist värvi puuviljad talle kõige rohkem maitsevad\nSöögi või joogiga survestamine võib olla vastupidise mõjuga! Kui teie laps ei taha juua, siis proovige seda talle anda mõne aja pärast uuesti\nKas teie laps nõuab sageli lisaportsjonit?\nIga kord söögikorra ajal\nÜks-kaks korda päevas\nKolm-neli korda nädalas\nSiis, kui talle söök väga maitses\nTeie laps teab ise kõige paremini, kui palju toitu ta vajab. Lapse söögiisu mõjutavad tema enda energia- ja kasvuvajadused ning ta oskab oma energiatarbimist hästi ise reguleerida. Kui aga tunnete oma lapse toitumise pärast muret, pidage nõu oma perearsti, dietoloogi või toitumisspetsialistiga.\nTore! Teie laps teab ise kõige paremini, kui palju toitu ta vajab. Lapse söögiisu mõjutavad tema enda energia- ja kasvuvajadused ning ta oskab oma energiatarbimist hästi ise reguleerida\nKui teie laps keeldub teie valmistatud toitu söömast, kas pakute talle midagi muud?\nÄrge muretsege! See on täiesti normaalne, et laps muutub toidu suhtes valivaks. Pidage aga meeles, et laps harjub söögikordade vahelise näksimisega kiiresti ära ning see võib peletada tema isu põhitoidukorra ajal. Rääkige oma lapsega, mida ta sooviks põhitoidukorraks süüa, valige välja retsept ning tehke koos süüa!\nSuurepärane! Nautige aega koos perega ühise laua taga. Söömine on ka suurepärane võimalus pereliikmetega suhelda. Veenduge, et teie söögikorrad oleksid pingevabad ja lõbusad!\nKas teie lapsel on raskusi söögi ajal keskendumisega?\nVeendu, et teie söögikordi ei segaks televiisor ega nutitelefonid, mis võivad saata kehale valesid signaale. Teie laps ei pruugi tunda toiduainete tõelist maitset ega söömisest mingit mõnu. Kuna tema tähelepanu on hajutatud, võib ta ka oluliselt vähem süüa. Olge ettevaatlik, kuna see võib hilisemas elus põhjustada ülesöömist ja rasvumist. Pea meeles, et laps ei ole täiskasvanu ja talle ei meeldi tundide kaupa laua taga istuda. Ühele söögikorrale võiks kuluda optimaalselt 15 kuni 30 minutit\nTore, nautige aega koos oma lapsega! Jätkake lapsele uute toitude ja erinevate retseptide pakkumist, et tagada tema kasvuks ja arenguks mitmekesine ja tasakaalustatud toidulaud\nKuidas toita oma väikelast\nSiit juhendist leiad lihtsad ja praktilised nõuanded, kuidas planeerida oma pere toidukordi nutikalt ja läbimõeldult.\nLaps ei saa piisavalt rauda\nRaual on oluline roll hapniku viimisel kopsudest kudedesse\nMinu laps ei saa piisavalt oomega-3-rasvhappeid\nKasvava lapse organismi arengul on rasvhapetel asendamatu roll.\nToitumisspetsialistid ütlevad, et ka kõige täiuslikum...\nLaps ei saa piisavalt tsinki\nTsink on mineraalaine, mis täidab teie lapse organismis olulisi ülesandeid...\nKui kahtlustate oma lapsel toiduallergiat, siis tuleks kõigepealt sellest rääkida oma perearstiga, kes vajadusel...\nMiks minu laps puuvilju ei söö? 1-3-aastane laps võib muutuda valivaks või...\nLaps ei söö liha ega kala\nMiks minu laps ei söö liha ega kala? Kahe kuni nelja aastaselt võib laps muutuda valivaks...\nMiks minu laps köögivilju ei söö? 1-3-aastane laps võib muutuda valivaks või keeruliseks...


VIDEO | Rootsis Göteborgi lähistel süttis kaubalaev 17 inimesega pardal - Delfi\nLaev Almirante Storni on ankrus Vinga saare lähistel, 16 kilomeetrit Göteborgist.\nRootsi ringhäälingu SVT andmetel on laeva pardal 17 inimest, vigastustest pole seni teada antud. Et tuli on suudetud hoida laeva esiosas, on laeva meeskond põgenenud 177-meetrise aluse tagumisse otsa.\nRootsi rannavalve staabiülem Markus Erik Greeni sõnul on tule levik tänaseks kontrolli alla saadud, kuid pole teada, kaua tule kustutamiseks veel läheb. Tema sõnul ei ole tule edasilevimine veel täielikult välistatud, küll aga on positiivne, et põleb laadung, mitte laev ise ning et laeva kütusepaagid on samuti laeva teises otsas.\nRootsi mereadministratsioon: tuli sai alguse plastkilest\nTulekahju sai alguse eile Eesti aja järgi kell 15.30. Kohalike võimude kohaselt raskendab kustutustöid see, et laadung on tihedalt kilesse pakitud. Kuigi põlengu ametlik põhjus on tänaseni teadmata, sai Rootsi mereadministratsiooni sõnul põleng alguse just puidu pakkimisel kasutatud kilest.\nTäna hommikuks olid päästetöödele kaasatud Rootsi, Taani ja Portugali päästepaadid, merepataljoni üksused ja päästekopterid. Soome mereadministratsioon pakkus eile abi laevameeskonna evakueerimisel, kuid laeva kapten keeldus – tema sõnul tahavad nad olla tule kustutamisel abis.\nLaevaliiklust jälgiva veebilehe Marine Traffic andmetel seilab Almirante Storni Libeeria lipu all. Laev registreeriti 2012. aastal.


Gerd Neggo nimelise tantsuõpetaja stipendiumi saab Raido Mägi\nEesti Tantsuhariduse Liit kuulutas sel aastal esmakordselt välja tantsija, tantsulavastaja ja pedagoogi Gerd Neggo (09.11.1891 – 01.09.1974) nimelise tantsuõpetaja stipendiumikonkursi.\nGerd Neggo stipendiumikonkursi eesmärk oli tunnustada oma tööle pühendunud Eestis töötavat tantsuõpetajat. Gerd Neggo tantsuõpetaja preemia kandidaatideks esitati kolmteist tantsuõpetajat üle Eesti. Nominentideks valiti Tiina Ollesk, Raido Mägi, Andre Laine ja Kaidi Udris. Nelja kandidaadi vahel valis Eesti Tantsuhariduse Liidu juhtkond stipendiumisaajaks Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia õppejõu Raido Mägi.\nRaido Mägi on oma tööle pühendunud tantsuõpetaja, kes, õpetades juba 13 aastat TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias, on tugevalt mõjutanud meie noorte tantsuõpetajate põlvkonda. Akadeemias kontaktimprovisatsiooni ja kompositsiooni tunde andes, on ta väga tugevaks suunanäitajaks noorte põlvkonna mõtte- ja maailmavaate kujunemisel. Kindlalt võib väita, et Raido on üks akadeemia tantsukunsti õppekava tugisammastest. Oma vaiksel, mitte esiletükkival moel on ta alati kohal, oma väga selget arvamust omav, kuid seda mitte peale suruv õpetaja. Raido oskab, tahab ja viitsib uljast tantsunoorest välja tuua tema sügavama sisu. Raido laiahaardelisusest annab tunnistust oma teadmiste jagamine ka noortele näitlejatudengitele TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias, Kõrgemas Lavakunstikoolis ja Helsinki Teatriakadeemias. Lisaks on Raido karismaatiline tantsija ning eesti kaasaegse tantsu koolkonnale üks suuna andnud koreograafidest.\nStipendiumi kätteandmine toimub TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias 9. novembril kell 11.00 etenduskunstide osakonna tantsukunsti õppekava IV kursuse kompositsioonitunnis, Raido igapäevases töökeskkonnas.\nKontakt: Jane Miller-Pärnamägi


Töötaja peab suutma aega juhtida - Tööstusuudised\nTöötaja peab suutma aega juhtida\nAGFA Peissenbergi tehase juht Herbert Klein tegi Eesti ajakirjanikele ka tehases tuuri.\nMeditsiinitehnoloogiat tootva AGFA-Gevaerti tehases ei ole juhatajat, kes annaks tootmistöötajatele konkreetseid ülesandeid. Töötajad on jagatud hoopis meeskondadesse, kes jagavad ise ülesandeid ja peavad hakkama saama ka ajajuhtimisega.\nBelgia-Saksa tehnoloogiaettevõte AGFA-Gevaert toodab seadmeid trükitööstusele ja meditsiinisektorile. Ettevõte pakub meditsiiniasutustele lahendusi, mis hõlmavad nii seadmeid kui ka IT-süsteeme näiteks röntgenpiltide tegemiseks. AGFA toodab nii radiograafia, kardioloogia kui ka mammograafia seadmeid, mis lähevad haiglatesse üle maailma.\nAGFA tegutseb Saksamaal Peissenbergis 77 000ruutmeetrisel kinnistul, millest 16 500 ruutmeetril asuvad tootmishooned. Muide, kui tehas 1970. aastal tööd alustas, oli tootmispinda vaid 6800 ruutmeetrit – laieneti 1988. aastal.\nKvaliteeti kontrollivad tootmistöötajad\nPeissenbergi tehase juht Herbert Klein rääkis juuni algul Saksa-Balti Kaubanduskoja poolt korraldatud kohtumisel Eesti ajakirjanikega meeskonnatööst ja sellest, kui oluline on ettevõtte jaoks pöörata tähelepanu kõikvõimalikele raiskamistele.\nKleini sõnul on AGFA-le väga oluline, et töötajad oleksid motiveeritud ja teeksid oma tööd tõelise kirega. “Me püüame oma töötajatele näidata, miks nad peavad midagi tegema ja millised on selleks parimad meetodid. Oleme koos üks meeskond – nagu jalgpallis, kus võita saab kogu meeskond, aga iga meeskonna liige on oluline,” sõnas ta. “Meil on ettevõttes seatud eesmärgid ning me vastutame nii eesmärkide täitmise kui ka protsesside toimimise eest.”\nTehases töötab 300 inimest, kes on jaotatud 18 meeskonda – igas meeskonnas on 5 kuni 30 liiget. Liikmete arv sõltub protsessidest ja mahust. Iga meeskond vastutab enda töö tulemusel valmiva toodangu eest. “Meeskonnad organiseerivad oma tööd ise – neil ei ole töödejuhatajat, kes ütleks, millises tootmislõigus keegi parajasti olema peab. Meeskond määrab ise selle, kes ja kus töötab,” tutvustas Klein töökorraldust.\nTehases ei ole enam ka kvaliteedi kontrolli osakonda ja kvaliteedi eest vastutavad tootmistöötajad.\n“Meeskonnad vastutavad täielikult protsesside ja toodete kvaliteedi eest,” ütles Klein ja lisas, et samamoodi tuleb töötajatel vastutada enda aja juhtimise eest. “Te teate ju, et aeg on raha ja ettevõte peab tegelema ka kasumlikkusega. Seda teavad ka meil kõik.”\nHäid ideid premeeritakse\nVeel ütles Klein, et ettevõte rakendab ka n-ö ettepanekute süsteemi, mis tähendab, et kui töötajad tuvastavad ükskõik millise probleemi või käivad välja mõne särava idee toodete või protsesside parendamiseks, siis selle eest neid ka premeeritakse. Oluline on seegi, et töötajad mõtleksid kui ettevõtjad ja seda mitte eesmärgiga teha oma firma, vaid suhtuda kirega tegemistesse AGFAs.\nUue rolli on ettevõttes saanud ka juhatajad. Klein ütleb, et juhataja on pigem nagu treener ja siin saab taas tuua paralleeli jalgpalliga – kui meeskond on väljakul, siis treener ei ole. “Treener vastutab, et tal oleks parim meeskond. Ta vastutab inimeste valimise eest, et neil oleksid vajalikud oskused. Samuti arendab ta oskusi, mis vastaksid protsessidele, masinatele ja toodetele. Samuti tekitab ta positiivset õhkkonda, et parendused saaksid toimuda,” kirjeldas Klein ettevõtte põhimõtteid ja tuletas meelde, et juhataja ehk treeneri ülesanne ei ole dikteerida ülesandeid, vaid pigem vastutada protsesside juhtimise eest ja toetada meeskonda.\nVäga oluline on seegi, et info liiguks. Meeskonnad peavad langetama palju otsuseid ja vajavad seetõttu relevantset infot. “Näiteks tuleb liinil töötades teada, mitu ühikut tuleb toota nii täna kui terve kuuga. Samuti peab olema kursis finantsandmetega ja oma toote kvaliteedinäitajatega,” sõnas Klein ja lisas, et nad visualiseerivad ka protsesse.\nStandardiseeritud ka tööriistad\nKleini sõnul keskendub ettevõte palju protsesside jälgimisele ja see tähendab, et tootmisliine jälgitakse pidevalt. “Meil on protsessid standardiseeritud. Kui tunned ühte tootmisliini, tead ka seda, kuidas teised liinid on üles ehitatud,” sõnas Klein.\n“Kasutame ka standardseid tööriistu – kui sul näiteks ühes töökohas on üks akutrell ja teises teine, siis õppimine võtaks aega. Aga kui sul on sama mudel igal pool, siis on kerge ühelt töökohalt teisele lülituda,” selgitas ta ja lisas, et ka IT-süsteemid on ehitatud nii, et kõik osakonnad ja protsessid oleksid omavahel efektiivselt ühendatud. Integreeritud on nii planeerimine, kvaliteedikontroll, tootmine kui juhtimine.\nLean-meetoditest kasutab ettevõte näiteks kaizenit ehk pideva parendamise meetodit. “Meie üldine strateegia on see, et partii suurus on üks ehk oleksime võimelised tootma ühest partiid. Miks me seda teha tahame?” küsis Klein ja lõi paralleeli ajakirjandusega. “Iga protsess koosneb kahest osast. Kui näiteks kirjutada artiklit, siis on vaja paberit ja pliiatsit ning tuleb hankida infot. Aga paber ja pliiats tuleb tuua ning seda võib nimetada seadistamiseks. Pole tähtis, kas kirjutada üks rida või kümme lehekülge, valmistuma peab ikkagi. Samamoodi on ka tööstuses – tööriistad ja masinad peab valmis seadma ja siis saab tootma hakata. Seda hoolimata sellest, kas toota üks või tuhat ühikut,” selgitas ta. “See tähendab, et seadistamise protsess tuleks elimineerida või muuta efektiivsemaks, sest seadistamine maksab. Pliiatsi ja paberi otsimine võib võtta 5 minutit, aga ühe rea kirjutamine arvutis 10 sekundit. Tootmises näiteks ühe ühiku tootmine, mis eeldab tunnist seadistamise aega, on väga kallis. Seega on 1000 ühiku tootmine odavam. Siin on põhjus, miks oleme oma protsesse automatiseerinud. Meil on olemas standardsed töövahendid, näiteks pliiats on alati su ees ja seda ei pea otsima.”\nKaamera jälgib pakkematerjali\nEttevõte on automatiseerinud ka oma materjaliplaneerimise – näiteks jõuab lehtmetall laserlõikusesse automaatselt. “Samuti on automaatne süsteem olemas juhuks, kui tehases on mõni rike. Töötame vajadusel seitse päeva nädalas, laupäeviti ja pühapäeviti pole tehases aga ühtki töötajat, kuid süsteem saadab SMS-teate, kui midagi peaks juhtuma,” selgitas Klein.\nMaterjalivarusid kontrollitakse kanban-meetodi abil. “Kanban tuleb jaapani keelest ja tähendab kaarte ja seetõttu on meie tehases näha palju kaarte,” ütleb ta ja lisab, et nende abil tellivad varusid juurde tootmistöötajad, mitte kontoritöötajad.\nKui pakkematerjali tellivad ettevõtted tavaliselt vajaduse tekkimisel ise ja maksavad pärast selle kättesaamist, siis AGFA on läinud teist teed ja kasutab VMI-meetodit (Vendor Managed Inventory). Klein selgitas, et pakkematerjal tuuakse AGFAsse, kuid see jääb varustaja omandusse seniks, kuni materjal on reaalselt ära kasutatud. Samas kontrollib varusid partnerettevõte ise ja ükski AGFA töötaja selle pärast muretsema ei pea.\n“Varusid kontrollib kaamera ja kaks korda päevas saadetakse foto varustajale, kes saab nii teada, mitu alust tuleb järgmiseks hommikuks kohale tuua. Igal hommikul on need read täidetud,” lisas Klein.\nTarneahel on kiire\nEttevõte on püüdnud oma tarneahelat võimalikult palju integreerida. Selleks, et nõudlust prognoosida, kogutakse infot riikidest ja regioonidest, kus ettevõte tegutseb. Seejärel vaadatakse üle mahud ja olemasolevad komponendid. “Seejärel koostame tootmisplaani ja toodame tooted. Valminud tooted viime kesklattu, mis asub Belgias. Umbes 60% meie toodangust läheb kesklattu, kuid on mõned edasimüüjad Hiinas, Brasiilias, USAs ja Indias, kes võtavad otse meie tehasest,” kirjeldas Klein ja lisas, et võimalikut palju süsteeme on integreeritud.\nÕppige kasutama lüliteid\nAGFAs monitooritakse pidevalt ka energiakulu – selleks teevad erinevad üksused koostööd ja kasutatakse ka mõõdikuid. Andmeid jälgitakse online-süsteemis ja need salvestatakse.\nEttevõte on treeninud oma personali suhtumist ja mõtteviisi nii, et töötajad oleksid säästmise võimalustega kursis. Alustati väga lihtsatest asjadest, näiteks söögitegemine, ventilatsioon, valgustus, printerid, konditsioneer või kohvimasina kasutamine. Tehase juhi sõnul oli nende jaoks oluline selgitada ja keskenduda just detailidele. “Kui sa ei viibi ruumis või ei kasuta seadet, siis lihtsalt lülitad selle välja. Inimesi tuleb õpetada lüliteid kasutama,” toonitas Klein ja lisas, et 2007. aastast on ettevõte vähendanud elektrikulu 20% aastas, millest 15% tuli ainult lülititest.\nMöödunud aastal aitasid kolm head ideed kokku hoida tervelt 270 000 eurot ning ka elektri- ja küttesüsteemi targem kasutamine on andnud märkimisväärse efekti kulude säästmisel.\nAutor: Harro Puusild, Peissenberg, Saksamaa


Vihmariiete komplekt Saksa\nKasutatud Saksa armee vihmariiete komplekt.\nVali suurus L\nDog Tag US kuldne\nKA-BAR nuga 1213\nMaailma üks tuntumaid ja kuulsamaid fikseeritud teraga nugasid, mis on Ameerika sõjaväes kasutusel juba Teisest Maailmasõjast saadik. USMC KA-BARi võib õigustatult nimetada militaarotstarbeliste nugade vanaisaks. Nahast käepide teeb kasutamise väga mugavaks ja on iseloomulik just KA-BAR nugadele.\nMil-tec põlvekaitsmed (oliivirohelised)\nVelcrokinnitusega põlvekaitsmed. Ettetellimisel pakume kõiki Mil-Tec tooteid. Vaata valikut: www.sturm-miltec.de\nMil-Tec torusall (WL Digi)


Algajana jõusaalis: tähelepanekuid, mida silmas pidada - Tervis - sõbranna.ee\n26. aprill 2016, 10:53\nArusaadavalt võib uustulnukas tunda end jõusaalis ebakindlalt, kui seal liiguvad ringi heas vormis mehed, kes tunnevad end kui kodus. Enne kui annad alla ja hiilid tagasi jooksulindile, tee lähemalt tutvust, millega jõusaalis arvestada. Greatist uuris ekspertidelt, mida peaks algaja silmas pidama.\nHarjutusi saab teha ka kordamööda. Kui näed, et keegi kasutab masinat, mida sinagi tahaks proovida, siis ära karda küsida, kas te võiks sellega teha trenni kordamööda, nii et üks kasutab seda siis, kui teine seeriate vahel puhkab. Ja ole ka ise vastutulelik, kui keegi sinult sama palub. Seejuures tasub aga silmas pidada, et te teeks sama harjutust, sest kui masinat tuleb vahepeal oluliselt ümber seadistada, võtab see liialt aega. Kui saad oma seeria tehtud, siis ole viisakas ja pane tagasi see raskus, mida teine enne kasutas.\nJälgi, et kõik oleks turvaline. Kui sa lisad masinale raskusi, siis ole alati väga hoolas, et kõik kinnitused oleks korrektselt suletud. Ka kangile tuleb alati klambrid peale panna, mitte keegi ei sinu põgenema pääsenud ketaste pärast oma varbaid murda. Kunagi ei saa olla nii kiire, et selliseid asju tähelepanuta jätta. Seda öeldes - säti ka alati pink enda pikkuse järgi sobivaks, sest teatud liigutuste puhul on see treeningu tõhusust ja turvalisust arvesse võttes väga oluline. Kui sa ei ole kindel, milline kõrgus sulle enim sobib, siis võid abi paluda jõusaali treenerilt (kes ei tööta parajagu kliendiga) või mõnelt lahkelt kaastreenijalt.\nArvesta teistega! Ära jäta oma raskusi või treeningvahendeid põrandale ripakile. Keegi võib nende otsa kogemata komistada ja endale viga teha. Nii kui sa mõnd vahendit enam ei kasuta, pane see tagasi. Kui sul läheb midagi uuesti vaja, siis hoia see enda ligi, et vahend ei jääks teistele jalgu.\nLobise telefoniga kuskil mujal. Kui sa pole just arst või tegu pole mõne hädajuhtumiga, võiksid telefoni seadistada hääletuks. Luba endal need 30-40 minutit muust maailmast välja lülituda. Sa ei taha ju olla see inimene, kes hõivab masina selleks, et seal lihtsalt istuda ja oma Instagrami vaadata. Kui pead telefoniga rääkima või puhkad sotsiaalmeediat kasutades, siis vaata, et sa ei hoiaks seda tehes mõnd masinat kinni.\nOtsi kohta, kus sa saad. Kui teed dünaamilisi harjutusi nagu väljaasteid või hüppad hüppenööriga, siis mine teistest heaga eemale, mitte ruumi keskele. Kui inimesi on palju ja selleks ei jätku hästi ruumi, siis tuleks oma treeningkava seekord muuta, sest teised ei pea sinu harjutuste pärast kannatama. Jõusaalis on kõik liikmed maksnud selle eest, et neil oleks võimalus rahus oma trenni teha ja sul pole õigust teiste isiklikku ruumi tungida või neid kuidagi häirida. Otsi omale vaba ruum või oota, kuni see tekib.\nHoia puhtust. Pole mõtet vast meeldegi tuletada, kui räpased võivad jõusaalid olla. Võta vaid teadmiseks, et vaba raskuse küljes on 362 korda rohkem baktereid kui tualettpoti küljes. Sellepärast ongi jõusaalis vahendid enda järel pesemiseks. Ära lase teistel enda higi sisse istuda ja pühi pink ning vahendid puhtaks. See ei võta palju aega ja on iseenesestmõistetav.\nKui jõusaalis annab treener parasjagu kellelegi trenni, siis võib nii mõnelgi tekkida kiusatus nähtut imiteerida ja teha samu harjutusi. Klient on selle eest treenerile maksnud ja need harjutused on välja töötatud tema kehast lähtudes. Kui näed huvitavat harjutust, siis mine koju ja uuri, miks seda tehakse ning kuidas seda õigesti teha, aga ära tülita teisi.\nÄra lase oma egol endast võitu saada. Algajal ei ole mõtet kahmata endale liiga suuri raskusi. Nii võid endale rängalt viga teha. Õpi kõige pealt selgeks õige tehnika ja lisa raskust nii palju, et see oleks tuntav, kuid mitte ületamatult raske. Peamine on see, et teeksid harjutust õigesti, hiljem saad hakata lisama raskust. Luba endal olla algaja.\nMine jõusaali kindla plaaniga. Kui sul pole treenerit, siis mõtle enne läbi, kas treenid üla- või alakeha või hoopis kogu keha korraga. Vaata jõusaali treeningkavasid näiteks fitness.ee lehelt, kus on kokku pandud erinevad kavad algajatele sõltuvalt soost ja eesmärkidest.


Villa Bulan Madu | Skyekspert\nKui palju on 12 + 1?\nSaabumise kuupäev: 14:00\nLahkumise kuupäev: 12:00\nHind alates 211 EUR öö kohta või alates 106 EUR inimese/öö kohta (majutades kahekesi). Kalender ei kuva reaalajas kohtade saadavust. Informatsiooni vabade kohtade teada saamiseks palume saata päringu läbi broneerimiskalendri või kontaktvormi.\nKahjuks antud majutust ei ole võimalik broneerida online kaudu. Palume Teil saata infopäring läbi alloleva kontaktvormi, täpsustades oma reisisoovid. Saadame Teile hinnapkkumise esimesel võimalusel.\nHinnakiri, VF*Villa Bulan Madu, 1 magamistuba (2-le inimesele)\n03/01/2017 - 08/01/2017 Kõrghooaeg, miinimum 5 ööd, alates EUR € 257\n08/01/2017 - 27/01/2017 Madal hooaeg, miinimum 2 ööd, alates EUR € 211\n27/01/2017 - 05/02/2017 Kõrghooaeg, miinimum 5 ööd, alates EUR € 257\n05/02/2017 - 01/04/2017 Madal hooaeg, miinimum 2 ööd, alates EUR € 211\n01/04/2017 - 13/04/2017 Kõrghooaeg, miinimum 2 ööd, alates EUR € 234\n13/04/2017 - to 18/04/2017 Kõrghooaeg, miinimum 5 ööd, alates EUR € 257\n18/04/2017 - 28/04/2017 Madal hooaeg, miinimum 2 ööd, alates EUR € 211\n28/04/2017 - 02/05/2017 Kõrghooaeg, miinimum 5 ööd, alates EUR € 257\n02/05/2017 - 16/06/2017 Madal hooaeg, miinimum 2 ööd, alates EUR € 211\n16/06/2017 - 24/06/2017 Kõrghooaeg, miinimum 2 ööd, alates EUR € 234\n24/06/2017 - 21/08/2017 Kõrghooaeg, miinimum 5 ööd, alates EUR € 257\n21/08/2017 - 01/09/2017 Kõrghooaeg, miinimum 2 ööd, alates EUR € 234\n01/09/2017 - 15/12/2017 Madal hooaeg, miinimum 2 ööd, alates EUR € 211\n15/12/2017 - 26/12/2017 Kõrghooaeg, miinimum 5 ööd, alates EUR € 257\n26/12/2017 - 03/01/2018 Kõrghooaeg, miinimum 7 ööd, alates EUR € 289\nNB! Kehtib "minimum stay" reegel:\n-min 2 ööd madalal hooajal\n-min 5 ööd keskhooajal\n-min 7 ööd kõrghooajal\nBroneerides vähemalt 180 päeva enne, kehtib soodushind - uuri lähemalt!\nViimase hetke broneeringutele kehtivad erihinnad - uuri lähemalt!\nVilla hind on arvestatud ühe öö kohta ning Villa maksimaalsele mahutavusele.\nHinnad põhinevad kehtivatel valuutakurssidel ning sisaldavad kõiki vajalikke makse ja lisatasusid. Maksude, lisatasude ja valuutakursi muutused pakkumise kehtivuse (vormistamise) ajal on võimalikud ja võivad kaasa tuua ka majutuse lõpphinna muutuse. Kõik hinnad on toodud "alates", eeldades kohtade olemasolu valitud perioodiks.\nHinnas sisalduvad kõik kohustuslikud maksud (10% kohalik kaibemaks ja 6% majutusasutuse teenustasu)\nMajutus Balil 2-le inimesele, 1 magamistuba\nVillal Bulan Madu on oma eksklusiivne sissepääs, mis on kaunistatud valgete elevandi kujudega. Siia saabudes tekib kohe mõnus äratundmise tunne, et saabusid viie tärnilisse hotelli. Villa territooriumil on oma privaatne bassein. Siit avanevad hingematvad vaated Bali Bukit poolsaarele kus on troopilised metsad ja võluvad piirkonna maastikud. Villa Bulan Madu külalised saavad kasutada kõrval asuva Villa jõusaali ja meelelahutustuba. Siin piirkonnas on peidetud saare kõige idülilisemad rannad nagu Balangan, Dreamland, Bingin ja Padang Padang. Need varjatud valge liivaga rannad on lemmikud eelkõige surfajate seas kuid tõmbavad ka tavapuhkaja tähelepanu.\nVilla eluruumiseinu on võimalik avada kahelt poolt\n6m x 4m privaatne bassein\nLamamistoolid ja päikesevari basseini ääres\nSuur kaheinimese voodi\nKena sisutus ja mööbel\nAvar vannituba kõikide vajalike mugavustega\nMahutavus: 2-le inimesele; King Size voodi\nEluruumid: avatud lounge, söögikoht basseini läheduses, aia balé\nBassein: 6 x 4m\nPersonal: Villa personal jaguneb Villa Bulan Madu ja kõrval asuva Villa Indah Manis vahel\nSöögivõimalused: võimalik tellida lisatasu eest laia valikut lääne ja aasia roogasid\nSide: WIFI, telefon\nMeelelahutus: TV ja DVD\nHästi varustatud köök\nAsukoht: Villa Indah Manis asub vaikses kohas Bukir piirkonnas, paari kilomeetri kaugusel ookeanist. Kohalik Pecatu küla kahjuks ei paku väga palju söögi- ja meelelahutuskohti. Selle Villa asukoht sobib ideaalselt vaikse ja privaatse puhkuse otsijatele. Villa pakub oma külalistele transporditeenust (sõiduauto koos juhiga), mis on hea võimalus saada linna või restorani. Siin asuvad piirkonna parimad rannad justkui „ukse ees“. Siin piirkonnas hinnatakse rohkem vaikust, privaatsust ja loodust.\nPecatu küla 1.0 km\nBulgari Resort 3.0 km\nNew Kuta Golf (Dreamlands) 5.0 km\nPadang Padang Rand 6.0 km\nUluwatu Temple 7.0 km\nJimbaran Bay 8.0 km\nDenpasar lennujaam 15.0 km\nKuta 18.0 km\nSeminyak 23.0 km\nUbud 48.0 km\nJl. Pecatu, The Bukit Peninsula, Pecatu, Kuta Sel.,Kabupaten Badung, Bali, Indonesia, BALI\nMajutus Balil 2-le inimesele, 1 magamistuba The Bukit, Bali, Indonesia Villal Bulan Madu on oma eksk\nMinimaalne majutusperiood vähemalt 2 ööd\nKui palju on 9 + 4?


Postiga saadetud küljeklaas jõudis ostjani purunenuna - Kaup ja teenus - Tarbija\nPostiga saadetud küljeklaas jõudis ostjani purunenuna\n7. oktoober 2015, 16:18\nHoolimatu ja nõuetele mittevastava pakendamise tõttu jõudis auto küljeklaas ostjani purunenuna.\nTarbijakaebuste komisjoni poole pöördus klient, kes ostis mootorsõidukite hoolduse ja remondiga tegelevalt firmalt Alvabore sõiduki küljeklaasi. Kuna kaupleja saatis klaasi ostjale posti teel, jõudis see paraku temani katkisena. Pakendil puudus ka tähis, et selles on klaas või muu kergesti purunev asi.\nKaupleja viitas sellele, et ostja võttis paki vastu ja andis ka seda kinnitava allkirja ning sellega ettevõtte vastutus pakisaatmisel ka lõppes.\nKuna toode ei olnud nõuetekohaselt pakendatud ja vedamise käigus purunes, leidis komisjon, et kaupleja poolt üleantav toode ei vasta selle kvaliteedi osas nõuetele. Pakendil puudus märge, et tegemist on õrna asjaga ning selle pakendamine ja saatmine ei olnud komisjoni arvates kohane.\nMüüja kohustus on vastutada toote lepingutingimustele mittevastavuse eest, isegi kui mittevastavus ilmneb hiljem, seepärast on müüjal kohustus kliendile küljeklaasi maksumus täies mahus (summas 67,85 eurot) hüvitada.


Kasutusjuhend Lucide 16955/20/31 Samba Lamp\nHome > Kodu ja sisustus > Lambid > Lucide Lambid > Lucide 16955/20/31 Samba Lamp\nKas vajate oma toote (Lucide 16955/20/31 Samba Lamp) kasutusjuhendit? Allpool saate tasuta avada ja alla laadida PDF-vormingus kasutusjuhendi. Lisaks leiate korduma kippuvad küsimused, tootehinnangu ja kasutajate tagasiside, et saaksite oma toodet optimaalselt kasutada. Kui see ei ole teie soovitud juhend, võtke meiega ühendust.\nEestikeelne juhendi allalaadimine (PDF, 0.22 MB)\nAndke meile teada, mida arvate tootest Lucide 16955/20/31 Samba Lamp, jättes selle kohta hinnangu. Kas soovite jagada oma kogemusi selle tootega või esitada küsimuse? Jätke kommentaar lehe alumises servas.\nSellest oli abi (164) jaga\nSellest oli abi (79) jaga\nSellest oli abi (51) jaga


Põlve ei tohiks turse korral elastiksidemega kinni siduda, sest tagajärjeks võib olla veresoonte kompressioon, säärte paistetus ja vereringe loomuliku ringluse takistus. Tihti pöördutakse sellisel juhul esimesena apteeki. Selle järgi, kuidas valu lubab, võiks teha kepikõndi, võimelda, velotrenažööriga sõita või ujuda ja käia vesiaeroobikas — mis kellelegi sobib. Ole aktiivne!\nKaidi Reinart Kindlasti ei tohi liigesevalu tabletid liigeste turse, sest mure ei möödu iseenesest, vaid probleemi korral tuleb abi otsida apteekrilt või arstilt. Hoogsate treeningutega käivad käsikäes traumad ning jahedate ja rõskete ilmadega võivad liigesed rohkem või vähem tunda miracle tahendab liigeste. Tihti pöördutakse sellisel juhul esimesena apteeki.\nJahutavad geelid, spreid ja külmakotid Külm on ideaalne kergemat sorti trauma korral, aga sobib ka valu vähendamiseks. Külm aitab alandada paistetust, vähendada valuaistingut ajus ning aeglustada ainevahetust, mis võib omakorda vähendada põletikulisi protsesse. Ta lisab, et külma tabletid liigeste turse tuleks olla ettevaatlik.


Riik loodab Kiviõli maad saada sundvõõrandamiseta - Majandus\nRiik loodab Kiviõli maad saada sundvõõrandamiseta\n10. jaanuar 2019, 10:22\nIlma karjäärita ähvardab Kiviõli linna sotsiaalne katastroof\nPõhja-Kiviõli teise põlevkivikarjääri maa-alade omandamiseks miljon eurot eraldanud valitsus loodab omanikega jõuda kokkuleppele ilma, et asi jõuaks sundvõõrandamiseni.\n«Kui täna otsust arutasime, said kõik aru, et sundvõõrandamine on kõige viimane samm ja keegi pole sellest esmajärjekorras huvitatud. Protsess on käinud enam kui kümme aastat, tänane rahaeraldus sellele ka võimaluse annab, et teha konkreetsed pakkumised ja näha, kas tulevad lahendused või mitte,» ütles peaminister Jüri Ratas valitsuse pressikonverentsil.\nValitsus võttis tänasel istungil vastu otsuse eraldada 1 miljon eurot Põhja-Kiviõli teise põlevkivikarjääri maa-alade omandamiseks, et Alexela gruppi kuuluv Kiviõli Keemiatööstus saaks sealt õlitootmiseks vajalikku toorainet.\nKui riik maaomanikega kokkuleppele ei jõua, kaalutakse viimase abinõuna sundvõõrandamist, kuna praeguse mäeeraldise ammendumisel ähvardab ettevõtet sulgemine ja Kiviõli linna ähvardaks sotsiaalne katastroof.\nToona Toomas ja Raivo Tammele kuulunud Kiviõli Keemiatööstuse OÜ esitas taotluse kinnistutele seatud kasutusvalduste sundvõõrandamiseks 11. novembril 2009. Alexela ostis ettevõtte täisosaluse 2014. aastal.\n2017. aastal oli Põhja-Kiviõli II karjääris aktiivset tarbevaru 13,8 miljonit tonni, millest maakasutusõiguse alal 5,8 miljonit tonni. Ülejäänu asub vaidlusalustel kinnistutel, kus põlevkivi varu suurus on ligikaudu 8,5 miljonit tonni, millest 8 miljonit tonni on kaevandatav. Maaomanikud on üritanud 2036. aastani kehtivat kaevandamisluba vaidlustada, kuid 2014. aastal andis riigikohus õiguse Kiviõli Keemiatööstusele.\nRiigi maksutulu varu kaevandamisest ja töötlemisest on ligikaudu 55 miljonit eurot. 1 miljoni tonni põlevkivi kaevandamine ja töötlemise kaevandus- ja keskkonnatasude tulu riigile on 2–3 miljonit eurot aastas, täiendavalt laekuvad kütuse- ja elektriaktsiis ning umbes 590 töötaja tööjõu- ja tulumaksud.\nMaade omanik on Nikolai Reismanile kuuluv N.R. Energy. Firma juhatuse liikme Ahto Tisleri sõnul oleks nad nõus maatükist 5 miljoni euro eest loobuma. Varem on N.R. Energy otsinud ka võimalust maal ise põlevkivi kaevandada.\nVaidluse üks põhjus on küsimus, kas ja kuidas mõjutab maa väärtust selle all paikneva maavara olemasolu.\n«Põlevkivi, nagu ka muud loodusressursid, on põhiseaduse kohaselt rahvuslik rikkus. Samas, kahtlemata mõjutab kinnistute all maapõues asuv põlevkivi kinnistute väärtust, kuna ühel kasumit teenival äriettevõttel on antud kinnistute vastu nii suur huvi,» märkis Tisler.\nVaidlusaluseid kinnistuid on kokku 287 hektarit, millest 231 hektarit kuulub Nikolai Reismanile. Ülejäänud maaomanikud on Metsamaahalduse OÜ ja kaks eraisikut.\nTäiendavate rahaliste vahendite eraldamata jätmisel ei saa Kiviõli Keemiatööstus teiste isikute omandis olevatel kinnisasjadel kaevandamistegevusega, milleks tal on kaevandamisloa järgi seaduslik alus, jätkata, siis seab see ohtu ettevõtte varustuskindluse, selgub eelnõu seletuskirjast.\nKui Kiviõli Keemiatööstus ei saa Põhja-Kiviõli II põlevkivikarjääri mäeeraldisel kaevandada väljastatud loa täies ulatuses, siis raske kütteõli turudünaamikat arvestades on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi hinnangul võimalik ettevõtte sulgemine kasutatava vara ammendumisel 2022.–2023. aastal, mistõttu ähvardaks Kiviõli linna sotsiaalne katastroof.\nKiviõli Keemiatööstus on linna suurim tööandja, andes tööd keskmiselt 592 inimesele, lisaks 350 kaudset töökohta. Ettevõte on Kiviõli peamine soojusenergiaga varustaja, mis pakub 80 protsenti linna tarbitud soojusest.\nRiigi huvi on kindlustada, et riigile kuuluvat ressurssi kasutataks võimalikult efektiivselt ja et riik saaks sellest õiglast tulu. Seadusest tulenevalt on riigil õigus teatud juhtudel kinnisasjad avalikes huvides omandada, kui avalik huvi kaalub üles omaniku erahuvid.


Aitab küll! Windowsi kaks kunagist põhibrauserit lähevad pensionile - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\nAitab küll! Windowsi kaks kunagist põhibrauserit lähevad pensionile\nMS Edge eri seadmetes (Tootja foto)\nMicrosoft saadab pensionile kaks Windowsi seadmete kunagist põhibrauserit – Internet Exploreri ja algupärase Edge'i.\nSee tähendab, et tootja lõpetab kahe mainitud brauseri uuendamise (turvaparandused jm) ning seob oma rakendused ja veebiteenused ainult uue Edge'iga. Mis näeb suuresti välja nagu algupärane Edge, aga põhineb konkurent Google'i tehnoloogial.\nMis täpsemalt juhtub?\nInternet Explorer 11 tugi kaob suhtlusplatvormil Teams tänavu 30. novembril ja Office 365 teenustes (Word, Outlook, OneDrive jt) 17. augustil 2021\nAlgupärane Edge ei saa enam uuendusi alates järgmise aasta 9. märtsist\nIE 11 saab turvauuendusi sama kaua kui seadmed, millele see on tootja otsusega eelpaigaldatud. Ehk vähemalt sama kaua, kuni IE kuulub Windows 10 põhipaketti\nPraeguse info järgi IE 11 ei kao Windowsi "ökosüsteemist", aga kui seda Teamsi või Office 365 kaudu kasutada, siis ei pruugi kõik senised võimalused pärast mainitud kuupäevi enam kenasti toimida. Ka ei maksa enam oodata uusi tarkvaraparandusi.\nKonkurendi loodud tehnoloogiale kolimine on Edge'i populaarsusele muuseas väga hästi mõjunud. See kujunes ajutiselt Google'i Chrome'i järel enim kasutatud brauseriks ja võistleb teise koha nimel põhikonkurent Firefoxiga visalt tänaseni.\nUudise koostamise hetkel on Firefox oma 7,83% suuruse turuosaga siiski teisel kohal ja Edge 7,04%-ga kolmas. Chrome'i haarde vastu (68,81%) ei saa aga muidugi keegi.


Hazardi mantlipärijaks tituleeritud endise Dortmundi imelapse teekond Chelseas on juba lõppemas? – Jalgpall24\nHazardi mantlipärijaks tituleeritud endise Dortmundi imelapse teekond Chelseas on juba lõppemas?\nAvaldatud 28.09.2019; 23:50\nAutor Jalgpall24.ee 28.09.2019; 23:50\nKäimasoleval aastal Saksamaa tippklubist Dortmundi Borussiast 64 miljoni euro eest Londoni Chelseasse siirdunud USA koondise ääreründaja Christian Pulisic on vähese mänguaja üle vägagi nördinud ning andnud alust küsimustele, et mees võib talvise üleminekuakna sees koguni klubi vahetada.\n21-aastane Pulisic sõlmis Chelseaga lepingu juba jaanuari alguses ning hooaja lõpuni pallis ta Dortmundis. Talendikas USA koondislases nähti isegi otsest asendust Madridi Reali lahkunud Eden Hazardile, aga suvel vahetus Chelseas peatreener, kui Maurizio Sarri siirdus Torino Juventuse etteotsa ning ameti võttis Siniste juures üle klubi üks legendaarsemaid mängumehi Frank Lampard. Tuntud inglase käe all pole Pulisic kuigi palju pildis olnud, kui on viimasest viiest mängust käinud väljakul vaid ühes. Ameeriklane peab mänguaja nimel konkureerima Pedro, Williani, Mason Mounti ja Callum Hudson-Odoiga ning siiani pole õnnestunud tal Lampardi esimeste valikute sekka tõusta.\n“Muidugi on see väga frustreeriv, kuid jätkan kõvasti töötamist, sest tahan mängida. Lampard on öelnud, et tuleb teha tööd edasi – pean treeningutel rohkem vaeva nägema, et taas algkoosseisu pääseda. Teadsin, et tulla siia saab olema raske katsumus. Tahan olla osa meeskonnast ning aidata mänge võita. Minu peamine eesmärk on mängida võimalikult palju, tahan olla väljakul. Pean jätkama õppimist,” ütles pettunud Pulisic pärast Chelsea 2:0 võitu Brighton & Hove Albioni üle, milles ta kuulus küll vahetusmeestepingile, kuid platsile ei pääsenud.\nPrevious Post Tottenham pääses vaatamata Llorisi prohmakale, City sai samuti ehmatuse osaliseks\nNext PostNeville: City läheb jaanuaris “teist Laporte’i” ostma


TÖÖ: GOSPA ootab oma meeskonda lastesõpra - Majandus - Saarte Hääl\n"Saarlastele tuleb aeg-ajalt meelde tuletada, et nemad olid Euroopa viimased paganad, keda kardeti nii Rootsis, Taanis kui ka Saksa maades." Salme viikingituru korraldaja Hardi Lipand\nTÖÖ: GOSPA ootab oma meeskonda lastesõpra\n1. november 2019, 0:22\nLASTEGA MÄNGIMA: Hotelli vastuvõtujuht Marju Vijand näitab, kus lastesõber lastega mängida saab.\nSpaahotell GOSPA võtab tööle inimese, kes tegeleks reedeõhtuti, laupäeviti ja koolivaheaegadel hotelli pisemate külastajatega.\nGOSPA tegevjuht Piret Trei.\n"Me oleme peresõbralik spaahotell, kus on loodud kõik võimalused vaba aja veetmiseks kogu perele," räägib tegevjuht Piret Trei, märkides, et lisaks basseinikeskuses sulistamisele on lastel võimalik nautida ka muid huvitavaid tegevusi.\nEestlased on aastatega kujunenud spaarahvaks ja seega on juba üsna loomulik, et puhkamas käiakse kogu perega. Lastega spaasse minek võib aga paljudele tunduda siiski tõsise väljakutsena, sest neil tuleb pidevalt silma peal hoida, nendega tuleb tegeleda ning seega ei pruugi vanematel puhkamisest midagi välja tulla.\nIgal juhul ootavad Eesti spaad lapsi külla koos vanematega ja mitmes kohas on isegi välja töötatud vastavad paketid. Kui lapsi köidavad ennekõike siiski vesi ja basseinid, siis kogu muu tegevus loob puhkusele lisaväärtuse.\nMängud ja privaatne lastehoid\nPerepuhkus kujuneb lõõgastavaks kogemuseks, kui võõrustajad pakuvad ajaveetmiseks võimalusi nii lastele kui ka täiskasvanutele. Spaas on muidugi peamine vesi, kus on tore sulistada. Aga GOSPA tegi mõni aasta tagasi oma lasteklubi, mis pakub mitmekesist valikut ja tegevust just lastele.\n"See on see, mille pärast lapsed meie juurde tulla tahavad," tõdeb Piret Trei. "Igal nädalavahetusel, eriti aga muidugi koolivaheaegadel toimub meil palju põnevat. Ja just nendele tegevustele otsime läbiviijaid ehk lastesõpru. Tööülesandeks on erinevate tegevuste läbiviimine ja juhendamine, lastega koos mängimine ja vajadusel ka privaatne lastehoid."\nPraegu kuulub GOSPA meeskonda kolm toredat tegevusjuhendajat ja asendajat otsitakse peagi lahkuvale kolleegile. Tegevjuht Trei sõnul peab end tööle pakkuja olema eelkõige lapsi armastav inimene ning loovus ja initsiatiivikus on boonuseks.\nSamal ajal, kui lastesõber tegeleb GOSPA noorte külastajatega, saavad nende vanemad keskenduda puhkamisele ja nautida pakutavaid teenuseid või mõnusat seltskonda. "Kui lapsed on hästi hoitud ja neil on siin põnev olla, siis on ka vanemad rõõmsad ja õnnelikud," leiab Piret Trei.\nVajatakse lustlikku inimest\nGOSPA lasteklubi on pälvinud seni külastajatelt rohkelt kiidusõnu ja tihti on see peamine põhjus, miks tagasi tullakse. "Heameel on tõdeda, et lapsi käib meil palju ning eriti lasterohked on loomulikult koolivaheajad ja pühad," räägib tegevjuht.\nLastele pakutakse palju põnevat ja valik hõlmab sobivaid tegevusi erinevatele vanustele. Kõik tegevused on hotelli meeskonna enda välja mõeldud ja kõik koostööpartnerid, keda on külla kutsutud, on ise leitud.\nEnim elevust on pakkunud kokakool, tüdrukute meigikool, küüntestuudio, patsipunumisring, käsitööring ja poiste puutöötuba. Samuti paeluvad lapsi kõik käelised tegevused.\nMöödunud koolivaheajal kiideti väga mustkunstnik Meelis Kubo etendust, seebimullidega teadus-show´d, folgitunde ning sisehoovi toodud pärisjänkusid, keda lapsed said toita ja paitada. Koostöös muuseumiga on tehtud Georg Ots 100. sünniaastapäevale pühendatud ekskursioone.\nLastetegevused on mõeldud kõigile väikestele hotellikülastajatele, kelle hulgas on ka palju välismaalasi. Ka selles osas on hästi hakkama saadud, sest lapsehoidjad on võimelised suhtlema ka teistes keeltes rääkivate lastega.\nNii ootabki GOSPA kollektiiv oma ridadesse loovat ja lustilisi ettevõtmisi korraldavat inimest. "Initsiatiivikus on kindlasti oluline eeldus, sest vabadus luua on täiesti omal kohal," rõhutab Piret Trei.\nSildarude ja Kasela kohukeseäri kuivas kokku Loe artiklit\nNyxAir on valmis alustama lende mandri ja Saaremaa vahel Loe artiklit\nKomisjon jättis Regional Jet’i vaidlustuse lennuhankes rahuldamata Loe artiklit\nÕllemeistrid suviste müügitulemuste üle ei kurda Loe artiklit\nKriisiaeg osutus veeks aiamajade tootjate veskile Loe artiklit\nKristjan Rahu palkas maksuameti eksjuhi Loe artiklit\nNasva jääb kohvikuta Loe artiklit\nLoodusravifriigid asuvad tootma immuunsust tugevdavat toonikut Loe artiklit\nSW Energia plaanib loobuda kahest katlamajast Loe artiklit\nAuriga keskus suurendas käivet ja kasumit Loe artiklit\n13 saarlast taotleb noortaluniku toetust Loe artiklit


Mutantide köielkõnd ‹ Ajaleht KesKus koduleht\n10 Jun 2012 / 0 Comment /\n13-AASTASED, TULEVIK JA IDENTITEET: Krahlis lavastab Jim Ashilevi näidendit 13-aastastest. Täpselt sama tegi 32 aastat tagasi ka Merle Karusoo. Merle ja Jim said Krahlis kokku ja võtsid kampa Rocca al Mare kooli psühholoogi Rita Rätsepa. Juttu kuulas ja kirjutas Loore Martma. Kes see 13-aastane on ja kuhu ta meie tuleviku pöörab? Näidendit „13“ saad vaadata juunikuus Kultuurikatla hoovis.\nLoore: Räägime kõigepealt aastast 1980, kui 13-aastastest tegi näidendi Merle Karusoo. Milline oli nende surutis, kes 1980. aastal olid 13-aastased?\nMerle: Küllap see surutis oli, aga kas need 13-aastased oskasid seda defineerida? Kui me tegime aasta hiljem abituuriumiga kirjandid, siis oli see surutis ikka väga selge. Kui hakkab see pubekaiga, selle algus – see on ju üks haige periood. See on selles mõttes väga ohtlik, et on nagu köielkõndimine – nii kerge on kukkuda teisele poole. Ja sul on nii-öelda jumala sõrm peal olnud, kui oled kukkunud õigele poole. Ja ilmselt poleks siin kedagi meist, kes me kõik siin täna istume, kui keegi oleks kukkunud valele poole. Nii et ma ei oska öelda, kas see on aja surutis või selle ea surutis, aga küllap see aeg ikka determineerib väga palju. Iseasi, kas praegune aeg teeb selle kergemaks, sest praegu on võib-olla saavutuse sundus ja surutis tugevam.\nAga vaba mõtte olemasolu aastal 80… Kas see paistis tollastest lugudest välja?\nMerle: Ma ei julgeks seda kinnitada. Me küsisime nende käest väga konkreetselt nende eelmist päeva, muud mitte midagi. Need probleemid, mis meie sealt välja koukisime… See oli selline aeg, kus emad, kelle lapsed läksid kooli, olid selle dilemma ees, et nüüd ta peab astuma oktoobrilapseks – kuidas ma pean käituma, mis ma nüüd lapsega teen. Siis oli see küsimuse all, praegu ju mitte.\nRita: Mina arvan, et iga põlvkond sünnib sellesse ühiskonda, kuhu ta on määratud sündima ning ta peab selles ajas ja ühiskonnas toime tulema. Need ajad on kõik nii erinevad… Ainus, mis ilmselgelt ei muutu, on see, et sellel perioodil on omad kommunikatiivsed probleemid vaja ära lahendada – mingi mudel on sama, aga see, mis surve tuleb ühiskonnast, see mõjutab seda arengut.\nOkei, ühiskond ühiskonnaks. Aga räägime sarnasustest. Mis võiks 13-aastasi ühendada veel peale köielkõndimise?\nJim: Ma arvan, et üks asi, mis ei ole selle (aja)vahemikuga muutunud, on see, et 13 on hea maagiline number. (Mõtleb) Ma olin ikka hästi pikalt kolmteist.\nMerle: (Väikese irooniaga) Kas sa oled nüüd 14 juba täis või?\nJim: Nüüd ma olen kuskil… Ma arvan… Võib-olla… Lausa… mingi… 20.\nMerle: Oledki juba või? Siis on sul elu ju õnnelikumaks läinud.\nJim: Ma arutan, et mida need vanused tähendavad. Vanuses 16 sa ei ole enam laps. Veel ei ole ka täiskasvanud, aga selgelt teistmoodi kui need 12–13-aastased. Aga see 12–13–14 piirimaa on täpselt see, kus inimesed on natukene nagu mutandid. Nad meenutavad veel näojoontelt-kehahoiakult ja olemiselt nagu(!) last, aga nende huvid ja jutud ning tegemised on täiesti teiselpool seda piiri. Eks vanemad saavad ka sellest aru ja püüavad neid omamoodi mõista.\nAga kas keegi üldse mõistab neid?\nRita: Ega nad saa vist isegi üksteisest aru.\nJim: Seda ütles isegi üks 13-aastane, kui me koolidest näidendi jaoks materjali kogusime.\nMerle, kui sina teeksid täna uuesti selle lavastuse, mis küsimusest sa nüüd alustaksid?\nMerle: Kui ausalt vastata, ma võtaksin endale rohkem aega. (Mõtleb) Ma arvan, et ma ei võtaks seda tööd. Seda tööd ei saa teist korda teha.\nJim, mis oli su esimene mõte, kui sa Merle Karusoo näidendi läbi olid lugenud? Mis oli kõige esimene asi, mis on teistmoodi?\nJim: No esiteks, Merlel oli see tegelane seal, massikommunikatsioon. Praegu ei ole seda mõtet teha. Me trupiga naljatasime, et meil võiks olla tegelane Internet, juhtmed küljes. Näiteks, on arvutiklass, kõik mängivad võrgus mänge ja siis see tegelane lahkub toast ja kõigi reaktsiooniks on „Oh, Internet läks ära! Et nüüd me ei saa midagi teha!“ Praegu on kõik koguaeg ühenduses, mis loob kohe lisa suhtlustasandi kõigile. Tekib küsimus, et kui kõik on koguaeg ühenduses, siis mis eraldatust see suhtluses juurde tekitab.\nRita: Anonüümsus tekib. Ja seeläbi kaob ka vastutus. See kandub nii tugevalt ellu üle, et uus põlvkond ei suudagi võtta vastutust.\nJim: Nad käivad suhteliselt vabalt ringi võrgukeskkonnas. Neil ei ole moraalseid paineid. Kui varem oli massikommunikatsioon see, kes seisis eraldi nurgas, siis nüüd oleks inimene nagu kogu aeg otse-eetris.\nMerle: Kogu aeg on olnud devalveerumise probleem, aga kui nad sellest „laikimisest“ nii palju sõltuvad, siis nad püüavad rohkem kui eelmised põlvkonnad olla ise „laiki“ väärilised. Et katastroof, kui keegi ei „laigi“.\nRita: Kõige olulisem on, et see on vanematest eraldumise periood, oluliseks muutuvad sõbrad ja see, et sa pead kuuluma kuhugi, olema samasugune, tegema samasuguseid asju.\nJim: Ma arvan, et pidevalt otse-eetris olemise tagajärgi näeme me alles palju hiljem. See on nii uus asi, et keegi ei oska selle peale midagi öelda.\nMerle: See toob kaasa selle, et kõik, mida meie peame isiklikuks meie ühiskonnas – see kaob ära. Seda enam ei eksisteeri. Oluline on, et me kõik muutume sama kraadiga avameelseks. Mis omakorda viib välja selleni, et kümne aasta pärast on netis kõik üleval, mida ma olen kümne aasta jooksul teinud.\nAga kas pole mitte nii, et selle kaudu, et meil on see maailm kogu aeg taskus, seeläbi me loome iseennast…\nVestlusega liitub Ott Kartau (lavastuse “13” näitleja).\nOtt: Aga nii ongi ju. Sul on pidevalt kohustus ehitada oma kuvandit.\nMerle: Aga samas, kui sa lülitad ennast sellest võrgust välja, siis sa lülitad ennast ka sellest maailmast välja ja oledki üksi. Päriselt üksi. Mul on tunne, et seda kõike tehaksegi üksinduse pärast. See on kui ahastav haare selle järele, et ma jumala pärast üksi ei oleks. Aga seal sees olles see ongi üksindus, mida maetakse. Üksindus oli siis kõige suurem probleem ja on praegu ka.\nJim, kuidas sa „Olen kolmeteistkümne aastane“ näidendiga tuttavaks said. Ja mis sa siis mõtlesid?\nJim: Teatrikoolis. Teatriajaloos pidime läbi lugema eesti klassikat. Mis ma mõtlesin? (Mõtleb pikalt) Ma arvan, et võtsin seda lustliku mürgeldamisena. Ma sain aru, et see on mingi tekst, mis nõuab enda ümber konteksti ja tausta. Ma sain aru, et mind ei olnud seal, selles ajas, ja seepärast ma ei saanud aru. Võtsin seda mullina. Puhtalt näidendina ei ole seda ju väga lihtne lugeda.\nMerle: Nende (näitlejatega) endiga oli sama lugu. Et kui me nüüd võtsime kätte ja hakkasime seda lugema, siis nad (näitlejad) ütlesid, et see on väga kurb lugu. Aga kui nad seda mängisid, oli väga lustlik. Täna on ikka teine pilk sellele.\nJim, mida sa seda näidendit lugedes õppisid? Ja mida sa nüüd õpetad selle uue tükiga “13”.\nJim: Ma arvan, et õpetamine on vale sõna. Me pigem katsume ise aru saada, kellega on tegu nende 13-aastaste näol. Me ei seisa sellel positsioonil, et kedagi õpetada. Ma arvan, et üks läbiv motiiv, mis meil on, on see, kuidas inimesed justkui asuvad lähestikku, aga ometi suhtlevad läbi akende. Suhtlus käib nii, et füüsiliselt on nad lähedal, aga tegelikult kaugel. Ja me uurimegi ühenduse ja läheduse näilisust. Seda, et see tohutu ühendatus ja lähedalolek, mis peaks üksindust vähendama, see on… Ta pigem suurendab seda üksindust. Süvendab mingisugust sotsiaalset autistlikkust.\nMõni aeg pärast vestluse lõppu arutatakse asja veel ikka edasi.\nJim: Millegipärast jääb kumama selline pessimistlik toon. Aga ma arvan, etmeil ongi põhjust olla paranoiline.\nKirjutas: Loore Martma


Sportlikult rohke nädalavahetus - sport - Põlvamaa portaal\nSportlikult rohke nädalavahetus\nPrint Sportlikult rohke nädalavahetus\nConvert Sportlikult rohke nädalavahetus to PDF\nSeptembrikuu viimane nädalavahetus, mis lõpetas meil ka üleeuroopalise liikumisnädala, oli põlvamaalastele tegus. Erinevaid sportlikele tulemustele kui tervist väärtustavale liikumisele suunatud üritusi nii maakonnas kui lähiümbruses, kus aktiivselt osaleti, oli taas arvukalt.\nOrienteerujad Taevaskojas ja Ootsipalus, nooremad käsipallurid mängisid Põlva turniiri ja elasid kaasa kõrgema tasemega - meeste Balti liiga mängule.\nJooksurahvas mõõtis tublidust Mammastes. Reede, 28.septembri õhtul kavas olnud Mammaste SUUSARAJA jooksul oli startijad 82. Arvukas osalus lastejooksudes pole üllatus. Siit jooksutulevik sirgubki! Põlvamaa jooksuhuvilistele pakkusid konkurentsi osalejad Otepäält, Võru- ja Tartumaalt. Samaaeselt selgusid ka murdmaajooksu täiskasvanute meistrid.\nMammaste TRIO 2018 sai lõpplahenduse. Arvukat osalust sel esimesel korral küll polnud, aga tublid olid kindlasti kõik need 16, kes kolmel osaüritusel kaasa lõid (suusatamine, ratas, jooks).\nPühapäeval, 30.septembril toimus JÄÄLINNU jooksu- ja matkasarja 4.etapp. 12 km läbisid 19 liikumishuvilist, enamuses neist matkates. Joostes läbiti ring ümber Saesaare paisjärve tund ja paar minutit peale. Matkatempos kulgejali lisandus sellele veel tund ja paarkümmend minutit.\nPühapäevase üritusega pandi punkt nii Põlvamaa SUVEMÄNGUDELE kui Euroopa SPORDINÄDALALE.\nPõlvamaa SUVEMÄNGUD 2018 oli võimalus kõigile elavdada spordielu kohtadel ning lisada indu ja tegutsemislusti harrastajatele. Ja tore, et meie lähinaabridki leidsid tahet kaasa lüüa, pakkudes võistluspinget ja elevust nii kaasalööjatele kui pealtvaatajatele. Aastate lõikes oleme „pilti elavdanud" erinevate alade „uues kuues" korraldamisega.\nMeenutame - alustasime 29.juuni õhtul kell 22.30 öömatkaga Põlva rannast; vollerahvas volletas teisipäeva õhtupoolikuti rannas; Räpinas selgusid tragimad triatlonis (nii individuaalselt kui võistkondlikult), kettagolfis kui petankis, tänavakossus; selgusid parimad kergejõustikus nii üksikaladel kui Laheda 7-võistluses; jahilaskurid olid medalijahil Kadaja tiirus; rattasõitjad kihutasid Mammastes; orienteerujad liikusid Intsikurmus ja seekord saatis neid rajal elav muusika. Selle aasta kalendrisügis algas õigeaegselt ja mõjutas kindlasti paljuski nii osalemisotsuseid kui saavutatud tulemusi. See just asja võlu ongi – olla ilmast üle!\n23.-30. septembrini tähistasime nii Eestis kui kõikjal Euroopas järjekordset, sellel aastal neljandat SPORDINÄDALAT. Põlvamaal alustasime 19.-20.septembril spordinädala nö soojendusüritusega – Põlvamaa koolide MARATONIJOOKSuga, kus koolide 30-liikmelised võistkonnad panid proovile oma kehalise tubliduse (kiirus, jõud, vastupidavus) ning koos meeskonnana tegutsedes joosti 42 195 meetrit e maraton. Vahetult enne meie noorte jooksu toimumist uuendati Berliinis maailmarekordit, silme ees nüüd 2:01:39. Sel aastal jooksid maailmarekordist kiiremini Räpina Ühisgümnaasiumi (1:57:17) ja Põlva Gümnaasiumi (2:00:17) noored. Eesti maratonijooksu rekordist (2:08:53) jooksid paremini Põlva Kooli (2:02:17) ja Tilsi Põhikooli (2:08:26) esindused.\nPõlvas avati renoveeritud staadioni, kus USINAD JOOKSJAD kinnitasid oma valmisolekut spordirajatise aktiivseks kasutamiseks. Ja ega uued rekordid siis ka tulemata jää!\nEesti Tõukeratta Liidu initsiatiivil toimus tõukerattaõhtu Põlva-Himmaste kergliiklusrajal, o-teisipäevakute 25. ehk viimasel etapil andsime kultuuriprogrammiga, on ka Euroopa kultuuripärandi aasta, spordinädalale vunki juurde.\nKolmapäeval, 26.septembril oli ilmataat meie noorte ja jalgpalliga ühes paadis – kui turniir läbi, siis võis vihmakraanidki avada. Tuul ja rajuhood panid proovile Põlva valla liikumissarjas osalejate meelekindluse, sest KP oli avatud Mammaste Tervisespordikeskuses. Rõõmu trotsida tuule- ja vihmamöllu jagus 53 inimesel, sh 30 nendest olid kaasa löönud sarja kõikidel etappidel.\nEestis kordineerisid ja toetasid Spordinädala ettevõtmisi Eesti Olümpiakomitee ja Ühendus Sport kõigile. Maakondades spordiliidud koostöös üldhariduskoolide ja erinevate spordiklubidega.\nSpordinädala patroonid olid Sandra Raju, Gerd Kanter, Ott Kiivikas ja Allar Levandi.\nTulemused – vt Sport – Protokollid; www.serviti.ee; www.jaalind.ee\nNn ametlikud jooksuvõistlused, liikumisarjad maakonnas on selleks hooajaks lõppenud.\nÕuehooaeg aga jätkub! Värviküllases looduses on see ka hingeergastav.\nHELKURKÕND ootab kolmapäeval, 3.oktoobril – start kell 18.30 kultuurikeskuse eest.\nKampaaniad kampaaniateks! Ka need õpetavad!\nNiivõrd, kui oled loodud HINGAMA, niivõrd oled loodud ka LIIKUMA!\nFoto (autor Taavi NAgel): Jäälinnu sarja matkajate hoogne sillaületus.\n02.10.2018 158 Vaadatud


Määruse muutus teeb osad tervihoiuteenused soodsamaks - Raamatupidaja\nMääruse muutus teeb osad tervihoiuteenused soodsamaks\nPuudega isikute jaoks muutuvad käibemaksumäära alanemise võrra soodsamaks täiendavad insuliinipumba tarvikud, trahheostoomia hooldusvahendid, uriinipidamatuse takistamiseks ette nähtud tooted ning sõidukite ja arvutite varustus.\nSamuti lisatakse soodusmääraga käibemaksustatud toodete hulka koeliimid, mida kasutatakse operatsioonidel veritsuse takistamiseks. Rasestumisvastaste vahendite tootegruppi täiendatakse polüuretaanist kondoomidega – praegu on soodsama käibemaksuga saadaval vaid lateksist kondoomid, kuid kuna eesmärk on soodustada rasestumisvastaste toodete kättesadavust sõltumata nende materjalist, on põhjendatud ka polüuretaanist toodete soodsama määraga maksustamine.\nEelnõuga korrigeeritakse ka mõnede toodete tollikoodid, mis on Euroopa Komisjoni välja antavas kaupade nomenklatuuris muutunud.\nMäärust ajakohastatakse perioodiliselt tulenevalt tehnoloogia arengust, uute materjalide kasutuselevõtmisest tootmisel, uute toodete turuletoomisest ja Sotsiaalministeeriumile laekunud ettepanekutest. Ühist käibemaksusüsteemi käsitleva Euroopa Liidu direktiivi kohaselt on lubatud liikmesriikidel vähendatud käibemaksumääraga maksustada farmaatsiatooteid, mida tavapäraselt kasutatakse tervishoius haiguste ärahoidmiseks ja raviks (kaasa arvatud rasestumisvastased vahendid), ning meditsiiniseadmeid ja abivahendeid, mida tavapäraselt kasutatakse puude leevendamiseks või ravimiseks ja mis on mõeldud puudega isikute isiklikuks tarbeks.\nEelnõu kohaselt jõustub määrus 2012. aasta 1. augustil, et lihtsustada ettevõtetele käibemaksudeklaratsioonide esitamist.


Kulla-hõbeda suhtega kauplemine - Kaubanduse kulla valikute strateegiad\nAlustage kohe Kas IQ-variant on pettus? Seetõttu usuvad paljud, et just seda kauplejat peetakse Price Action meetodi raha teenimine nagu bitcoinidel, kuid selle kohta pole otseseid tõendeid. Ja nagu juba kontrollitud, ei meeldi see neile mitte seetõttu, et see töötab halvasti, vaid tegurite tõttu, mille kauplejad ise loovad. Koos sellega on vaja parim krüptovaluuta maakler eesti signaaliriba avanemishind selle ees oleva madala lati lähedal. Esialgu on vaja lõhe eelmise riba sulgemishinna ja signaaliriba avamishinna vahel.\nBinaarsete optsioonide indikaatorid ja kauplemissüsteemid See on signaal. Nagu näete, ei tohiks te selliseid signaale iseseisvalt arvestada, välja arvatud mõni kauplemissüsteem. Tegevuspõhimõtte järgi MACD võib omistada nii trendinäitajatele kui ka ostsillaatoritele.\nPaljud kuulsad kauplejad peavad omaenda blogisid, kus nad jagavad tulusa kauplemise saladusi. See instrument kajastab vara hinnamuutuste dünaamikat, esitades samal ajal koguse kaubandustehingud valitud ajaperioodiks.\nSeetõttu peaksite neid kohe tundma õppima. Ülaltoodud strateegiad on ühed Kaubanduse kulla valikute strateegiad, täpsemad ja annavad palju signaale.\nMe ei kaota võimalust sellega raha teenida, sest pärast binaarsete valikute Kaubanduse kulla valikute strateegiad signaali rikkaks saamise näeme, et 22 küünalt suleti roheliselt. Siis taandub uuesti, jääb alumisest ribast madalamaks ja juhtub ime - trend muutub täielikult ja hakkab reipalt tõusma.\nParimad rahateenimise strateegiad aastal Expert Option. Nii et ma ei anna valemit Aktsiate palk, kes seda vajavad - nad leiavad selle.\nAlumine rida Varahuviliste jaoks on kulla-hõbeda suhe tavaline kõnepruuk.\nSeda meetodit saab kasutada nii suundades kui ka külgsuunas kauplemisel, sest mustri-pin-riba on pöördemoment. Sellest tulenevalt hakkab aktsiate nõudlus kasvama ja turumahud suurenevad. Kuid tehinguajaks tuleb määrata 5 minutit.\nMahu suurenemine võib olla signaal nii trendide veelgi suuremale tugevnemisele kui ka bst binaarsete optsioonide sait pöördumisele. Bollinger lainetab binaarsetes valikutes. Binaarsete optsioonide turu Bollingeri laine strateegia DOWNLOAD indikaator Kuidas paigaldada kauplemisindikaator Metatrader 4 kauplemisplatvormile, vaadake seda videoklippi: Pidage meeles, et binaarsete optsioonide näitajad krüptoküünlad aidata teil kauplemisstrateegiat luua. Otsige diagrammilt tähti W ja M - need aitavad teil leida trendimuutusi.\nHinnanguid veel pole. Sa ei kahetse. Binaarsete optsioonide peamine puudus 60 sekundi jooksul on investeerimisriskide oluline suurenemine. Binaarsete optsioonide indikaatorid ja kauplemissüsteemid Nagu eespool märgitud, pole Forexil netokoguseid, kuna turg on käsimüügis. Ühe poole pöördemustri ilmumine annab märku muutusest pullide ja karude tasakaalus.\nValik strateegiad on suureparased


Arco Vara: Ettevaatust, üürikorteri lisatasud | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: Arco Vara, ettemaks, hind, hoius, intress, kinnisvara, kontroll, korter, leping, maa, maakler, maksud, nõudlus, omanik, seadus, tagatis, Tartu, Tarvo Tamme, teenus, tulu, tulumaks, üür, üürihind, üürikorter, üürileandja, üürileping, üürnik, vahendus, vahendustasu, vaidlus\nViimasel ajal on üüriturule ilmunud pakkumisi, kus eraisikust üürileandja nõuab üürnikult erinevaid lisatasusid nagu näiteks lepingutasu, mille tulemusena võib „otse omanikult“ üürimine osutuda lõpuks palju kallimaks kui teha seda kinnisvarabüroo kaudu, kirjutab Arco Vara Tartu osakonna juht Tarvo Tamme.\nKui üürnik aktsepteerib, et üürileandja küsib üürilepingu sõlmimisel lepingutasu või muid tasusid, siis seadusega siin vastuolusid ei teki. Küll aga näitab selline tegevus, et levinud arusaamal, nagu oleks kinnisvaramaaklerite vahendustasud ülemäära kõrged, tegelikult alust ei ole.\nReaalsuses leiavad üürileandjaist eraisikud üha enam mooduseid, kuidas survestada üürnikke ja teenida ühe üüriperioodi pealt maksimaalne summa, küsides lepingutasu, võttes mitme kuu ulatuses ettemaksu või tagatisraha ja seejuures jättes maksud maksmata. Lepingutasu on samasugune tulu, nagu üüritasu, mille pealt peab eraisikust üürileandja tasuma tulumaksu.\nNagu öeldud, on tasude küsimine eraisikust üürileandja poolt seaduslik, aga probleem on pigem selles, mida üürnik selle raha eest vastu saab? Reeglina mitte midagi! Kui näiteks korteri üürihind on 300 eurot ja üürileandja küsib lisaks150 eurot lepingutasu, siis on üürnik pealtnäha korteri odavamalt kätte saanud kui kinnisvarabüroo kaudu. Samas tasutud 150-eurose lepingutasu eest ei ole üürnik midagi vastu saanud.\nMaakler seevastu teeb üürikorraldusteenuse eest mitmeid tegevusi. Kontrollib osapoolte taustu, maksehäireid, koostab juriidiliselt korrektse lepingu, mis kaitseb vaidluste tekkides nii üürnikku kui üürileandjat ja nõustab mõlemaid pooli lepingutingimuse suhtes.\nTasub meeles pidada, et kõik lisatasud, mis kaasnevad korteri üürimisel, peavad olema üürilepingus kirjas.\nÜürikorralduse kulu jääb tavaliselt ühe kuu üürisumma piiresse. Seaduse järgi peaks selle tasuma üürileandja, kes teenuse tellib. Kuid praktikas maksab selle üürnik, kuna tänase päevani ületab üüriturul nõudlus pakkumise.\n‹‹ Vanem uudis: RKAS allkirjastas digiehituse ühiste kavatsuste deklaratsiooni


Katrin Pihor: euroraha otsustavad valikud | Praxis\nKatrin Pihor: euroraha otsustavad valikud\nOn selge, et euroraha hulk järgmisel perioodil (2014–2020) ei kasva ja suurema arenguhüppe saavutamiseks peame Eestis seda summat sihiteadlikumalt kasutama, kirjutab Katrin Pihor, Praxise majanduspoliitika programmi juht. See tähendab üksiti seda, et mõned valdkonnad ja head ideed jäävad struktuurifondide raha toeta.\nELi uue rahastamisperioodi läbirääkimised koguvad tuure ja kütavad kirgi nii Brüsselis kui meie koduses Eestis. Kui ELi pealinnas käib tuline arutelu selle üle, kui palju raha ja milliste valdkondade vahel jagada, siis Eestis püüame leida, kuhu seda seni täpsustamata suurusega rahahulka suunata nii, et luua tugevam alus Eesti edasiseks arenguks.\nÜks on selge, raha järgmisel perioodil käesolevaga võrreldes ei lisandu ja suurema arenguhüppe saavutamiseks peaksime seda summat sihiteadlikumalt ja läbimõeldumalt kasutama. Sellised otsused eeldavad kaalutletud valikuid. Valik aga tähendab, et rahulolematus kasvab – alati on keegi, kes jääb ilma või saab liiga vähe.\nEuroopa võlakriis on jätnud selge jälje ka ELi tulevasele, 2014–2020 kestvale eelarveperioodile – rahastamise kasv on käimasoleva rahastamisperioodiga võrreldes peaaegu olematu. ELi vaesemate regioonide toetuseks mõeldud ühtekuuluvuspoliitika summad vähenevad viie protsendi võrra. Kokku tõmmatakse ka ühise põllumajanduspoliitika eelarvet, komisjoni esialgses pakkumises lausa kümme protsenti.\nRaha tahtjaid on aga eelmise perioodiga võrreldes tublisti rohkem – vaevlevad ju mitmed rikkamadki liikmesriigid kõrge tööpuuduse ja olematu majanduskasvu käes. ELi ühisest eelarvest loodetakse tuge ka nendes riikides. Ja vaatamata sellele leidsid liikmesriigid Saksamaa, Prantsusmaa, Suurbritannia, et komisjoni juunis tehtud pakkumine oli liigagi helde. Praeguseks on selge, et esialgses ettepanekus tehakse olulisi kärpeid ja seda peaaegu kõigis valdkondades. Lõplikku paketti siiski enne detsembris oodatavat ministrite tippkohtumist ei avalikustata.\nUue perioodi lemmikteemadeks on kujunemas ELi liikmesriikide konkurentsivõime, eriti teaduse kvaliteedi ja ettevõtete innovatsioonivõimekuse kasv. Eeldatakse, et liikmesriikide tasandil panustatakse struktuuriraha kasutamisel nn targa kasvu toetamisele. Esmakordselt on ellu kutsutud ELi-ülene teadusuuringute ja innovatsioonistrateegia finantsinstrument «Horizon 2020» – programm 80 miljoni euroga. Eestile tähendab see mitme väljakutsega tööd.\nPeame looma silla teaduse tippsaavutuste ja ühiskonna vajaduse vahel. Seni ei ole meie teadlaste maailmatasemel uurimistöö suutnud kaasa tuua Eesti majanduse struktuuri muutumist teadmistepõhisemaks ja kõrgemat lisandväärtust loovaks. Viimane on eeltingimuseks, et töötasud Eestis kasvaksid ja me ei piirduks vaid odava allhankega oma Skandinaavia naabritele.\nEttevõtete ja teadusasutuste koostöö on rohkem kui tagasihoidlik, piirdudes sageli vaid ülikoolide töötajate hulgast välja kasvanud ettevõtjatega. Teaduslike ideede väljaarendamiseks täisväärtuslikeks toodeteks napib ettevõtetel kapitali. Meie eelisarendatavate teadussuundade valikul ei arvestata piisavalt Eestis kasutada olevate tootmisvaradega – mets, sood, turbarabad, põlevkivi. Kõik need valdkonnad vääriks oluliselt enam teadlaste tähelepanu.\nVajalik on vaadata valdkondade arengut tervikspektrist, mis eeldab erinevate poliitikavaldkondade (loe: ministeeriumide) suuremat koordineeritust. Kuid ainuüksi teadus- ja innovatsioonitegevuste rahastamisest ei piisa. Peame rohkem mõtlema, kuidas muuta Eestit atraktiivseks elukohaks tippteadlastele. Ainuüksi maailmatasemel töötingimustest jääb väheks, kui kogu elukeskkond – alates lasteaia- ja koolivõrgust kuni ühistranspordi ja arstiabini – ei ole oodataval tasemel.\nEesti on uue perioodi ettevalmistamisega suhteliselt heas seisus. Pingutatud on selle nimel, et sõeluda välja Eestile kõige olulisemad teemad ja arenguvajadused. Arengufond on koostanud põhjaliku ülevaate globaalsetest trendidest, mis võivad mõjutada Eesti ühiskonna arengut järgmisel kümnendil.\nNende hulgas on esile tõstetud rahvastiku vananemisega seotud väljakutseid, mis tõstavad tervishoiu- ja sotsiaalkulusid, kuid pakuvad ka uusi ärivõimalusi. Eesti areng sõltub ka loodusressursside nappusest, mis avaldab mõju nii toidu- kui energiahindadele. Maailma majanduskeskme nihkumine Aasiasse sunnib üle vaatama ärimudeleid. Need on vaid mõned näited meie kõigi igapäevaelu mõjutavatest globaalsetest muutustest.\nRahandusministeeriumi koordineerimisel on valminud Eesti arenguvajaduste analüüs, mis rõhutab näiteks vajadust tõhusamalt kasutada energiaressursse, suurendada majanduse teadmistepõhisust, viia haridus paremini vastavusse tööturu vajadustega, saavutada kõrgem hõivatus tööga ning hoolitseda selle eest, et ka nõrgemad ühiskonnaliikmed saaksid majanduse arengust kasu. Kõik need dokumendid on avalikkusele tutvumiseks üleval ka struktuurifondide kodulehel www.struktuurifondid.ee.\nOmetigi on keeruliste otsuste tegemine alles ees. Laiemate sihtide asjus on üksmeelt kerge leida. Kõrge tööhõive, terved inimesed, majanduse stabiilne kasv, hariduse kvaliteet ja kättesaadavus on iseenesest mõistetavad sihid, mille poole pürgida. Kuid see, kuidas neid sihte saavutada, tähendab valikute tegemist ning tekitab vaidlusi.\nKas peaksime keskenduma gümnaasiumireformile või panustama alushariduse kättesaadavuse arendamisele? Või lahendama ennekõike erivajadusega õppijate muresid? Kvaliteetse ja kõigile ligipääsetava haridussüsteemi saavutamiseks on vajalikud kõik need tegevused.\nMillised kasvualad tagaksid Eesti majanduse konkurentsivõimelisuse maailmaturgudel? On see biotehnoloogia või IKT või hoopiski loomemajandus? Või ehk kõik need ja veel mitmed teisedki? Millised teelõigud ja transpordisõlmed millises järjekorras valmis teha? Kuidas tagada, et euroraha ei kuhjuks niigi kiiresti arenevatesse tõmbekeskustesse Tallinna ja Tartusse?\nEuroraha toel oleme Eestis suutnud väga palju häid asju korda saata, kuid käimasoleva perioodi kogemus on näidanud, et mitte alati ei ole tehtud otsused olnud Eesti arengu seisukohast kõige mõistlikumad. Maakonnahaiglatesse tehtavad investeeringusüstid ei päästa Eesti tervishoiusüsteemi, ilma et oleks otsustatud, millised haiglad tulevikus alles jäävad ja ennekõike, milliseid teenuseid seal pakutakse.\nKa kõrghariduse kvaliteet ei parane, kui ei tehta vahet mõttetu dubleerimise ja edasiviiva konkurentsi vahel. Groteskseim näide on siinkohal kahe tuumaenergeetika magistriõppekava väljaarendamise plaan kahes ülikoolis, millele õnneks siiski viimasel hetkel pidurit tõmmati. Niisamuti ei too elu küla vahele tagasi euroremonditud vabaajakeskus, mille edasiseks ülalpidamiseks omavalitsusel raha ei jätku.\nKa teaduse areng on küsitav, kui toome siia välismaalt küll maailmaklassi teadlasi, kuid ei leia raha, mille eest palgata neile uurimismeeskonda. Küsitavad on mastaapsed liiklussõlmed, mis sobiks pigem Kesk-Euroopa kiirteedele. Mitte et mööda neid halb sõita oleks, vaid kuidagi nukker on jälgida üksikuid vuravaid autosid nendel võimsatel betoonhiiglastel, seda eriti tõusvate kütusehindade ja väheneva rahvastiku kontekstis. Need on vaid vähesed näited käimasoleva perioodi valikutest, mis tõenäoliselt ei vii meid loodetud eduni.\nSeetõttu on äärmiselt tähtis, et uue perioodi planeerimisel pöörataks tähelepanu nii meetmete koosmõjule kui sellele, milliseid kulusid väljaarendatud süsteem või investeering endaga kaasa toob. Raha hulk on piiratud ja valikud tuleb teha nii selles, mida teha, kui ka selles, kuidas seda teha.\nRahajagamise kõrval on tähtsal kohal vajalike eelduste loomine selleks, et raha liiguks nendele objektidele ja valdkondadesse, mis on meile ka tulevikus tähtsad. Kui lükkame järjepidevalt edasi otsuseid tervishoiusüsteemi rahastamise, koolivõrgu korrastamise, omavalitsussüsteemi reformi või teiste valikute kohta, riskime järgmisel perioodil raha tuulde lennutamisega.\nKäimasolev rahastamisperiood on olnud Eestile hea võimalus õppimiseks ning nüüd saame näidata, et suudame saadud kogemuste toel järgmisel perioodil senitehtud vigu vältida. Isegi kui see tähendab, et mõned valdkonnad jäävad struktuurifondide raha toeta. Riigina on meil vabadus ja võimalus häid plaane ellu viia ka oma rahva raha eest riigieelarve kaudu, mille maht on struktuurifondidega võrreldes mitu korda suurem.\nKindlasti tuleb leppida ka sellega, et mõned head ideed jäävad ootama tulevikku, mil oleme seniste valikute toel kogunud piisavalt rikkust ja tarkust, et neid ellu viia.\n• Rahatahtjaid on eelmise perioodiga võrreldes tublisti rohkem – vaevlevad ju mitmed rikkamadki liikmesriigid kõrge tööpuuduse ja olematu majanduskasvu käes.\n• Euroraha toel oleme Eestis suutnud väga palju häid asju korda saata, kuid käimasoleva perioodi kogemus on näidanud, et mitte alati ei ole otsused olnud Eesti arengu seisukohast kõige mõistlikumad.\n• Kui lükkame edasi otsuseid tervishoiusüsteemi rahastamise, koolivõrgu korrastamise, omavalitsuste reformi või teiste valikute kohta, riskime järgmisel perioodil raha tuulde lennutamisega.\n• Seni ei ole meie teadlaste maailmatasemel uurimistöö suutnud kaasa tuua Eesti majanduse struktuuri muutumist teadmistepõhisemaks ja kõrgemat lisandväärtust loovaks. Viimane on aga eeltingimuseks, et töötasud Eestis kasvaksid.\n• Küsitavad on mastaapsed liiklussõlmed, mis sobiks pigem Kesk-Euroopa kiirteedele. Nukker on jälgida üksikuid vuravaid autosid nendel võimsatel betoonhiiglastel, seda eriti tõusvate kütusehindade ja väheneva rahvastiku kontekstis.\nAllikas: Katrin Pihor: euroraha otsustavad valikud, PM


Katastroof süvendab lennufirma raskusi\nSamal päeval kui TWA korraldas pressikonverentsi, et teatada halbade aegade möödumisest lennufirma käekäigus ning tutvustada laiemalt firma arenguplaane, saabus teade TWA lennukiga toimunud katastroofist. 25 aastat vana Boeing 747-100, mille pardal oli 229 inimest, plahvatas teel New Yorgist Pariisi ning kukkus Atlandi ookeani.\nEnne õnnetust oli TWA peadirektor Jeffrey Erickson ajakirjanikele teatanud 400protsendilisest kasumitõusust aasta teises kvartalis ning lootusest headele majandustulemustele ka kolmandas kvartalis. Käesoleva aasta puhastuluks prognoositi 95 miljonit dollarit pärast 227 miljoni dollarilist kahjumit 1995. a. Ühtlasi teatas TWA, et liisib McDonnel Douglaselt 15 lennukit ning et lennukipargi väljavahetamisega tehakse algust 1997. a teisel poolel.\nTWA puhul on tegemist ühe USA ajaloo vanima lennufirmaga. Ekstsentriline miljardär Howard Hughes ostis postilennukifirma kolmekümnendatel aastatel ning muutis selle maailma üheks tuntumaks lennufirmaks.\n1980. aastatel oli firma kahel korral pankroti äärel. Probleemiks olid kõrged kulud, suureks paisunud tööjõud ning kahjumiga töötavad lennuliinid.\nTWA rahvusvahelised lennud suunduvad peamiselt vähemtulusatesse paikadesse Lõuna-Euroopas ja Lähis-Idas.\nInvesteerimisfirma Salomon Brothers uurimusest ilmnes, et maikuu seisuga oli TWA 188 lennuki keskmine vanus 18,6 aastat, see on üks vanemaid lennukiparke USAs. REUTER-AP-BNS-ÄP


RAAMATUKATKEND: George R.R. Martini "Mõõkade maru. I osa. Teras ja lumi" - Eesti Päevaleht\nKultuur 14. juuli 2015\nRAAMATUKATKEND: George R.R. Martini "Mõõkade maru. I osa. Teras ja lumi"\nJätkub George R.R. Martini eepiline sari "Jää ja tule laul", mis räägib eri suguvõsade konfliktidest ja heitlustest karmis ja kõledas fantaasiamaailmas, mis on juba üle 8000 aasta lahingutes ja katastroofides kannatanud.\nGeorge R.R Martini "Mõõkade maru" I ja II osa\nEllujäänud Starki järeltulijad on laiali paisatud. Robb juhib Põhjas mässu, Arya õpib sõjatsoonis ellujäämise kunsti, Sansa vaatab kõrvalt õukonnaintriige, Bran kaldub võlukunsti poole, Jon peab valvet jäävallil ning Daenerys ehitab mujal omaenda impeeriumi. Martin laseb oma tegelastel areneda ja muutuda ning see puudutab ka neid, keda ta on alguses näidanud lurjustena. Tema maailm muutub iga uue osaga üha keerulisemaks, täpsemaks ja ka kõhedamaks ning pakub lugejale üllatavaid pöördeid ja arenguid.\nPäev oli hämar ja lõikavalt külm ja koerad ei võtnud lõhna üles.\nSuur must hatt oli karujälgi korra nuusutanud, taandunud ja karja juurde tagasi hiilinud, saba jalge vahel. Koerad konutasid jõekaldal, salvava tuule käes hädiselt puntras. Ka Chett tundis, kuidas tuul tema mustast villast ja kõvastatud nahast rõivastest läbi lõikas. Ilm oli nii inimeste kui loomade jaoks liiga neetult külm, kuid siin nad paraku olid. Tema suu tuksatas ja ta lausa tundis, kuidas paised tema põskedel ja kaelal ägedalt punetama lõid. Ma võiksin olla hoopis Müüril, hoolitseda nende neetud kaarnate eest ja meister Aemoni koldesse tuld teha. Too värdjas Jon Snow ja tema paks sõber Sam Tarly olid ta sellest ilma jätnud. Nemad olid süüdi, et ta oli praegu koertekarjaga siin sügaval kummitusmetsas, kus külm tahtis kerad küljest näpistada.\n„Seitse põrgut.” Chett sikutas järsult rihmu, et koerte tähelepanu võita. „Võts, värdjad. See on karu jälg. Kas tahate liha või ei? Võts!” Kuid koerad vaid surusid ennast tihedamalt kobarasse ja vingusid. Chett plaksutas nende pea kohal oma lühikest piitsa ja must hatt lõrises tema peale. „Koeraliha maitseb sama hea kui karu oma,” hoiatas mees peni, hingeõhk iga sõna juures auramas.\nLark Sõsarlane seisis, käed rinnal vaheliti ja labakäed kaenalde alla pistetud. Ta kandis musti villaseid kindaid, kuid kurtis kogu aeg, et tal on sõrmed külmast kanged. „Mis jahti sa siin selle kuradi külmaga pead,” ütles ta. „Persse see karu, tema pärast ei tasu kangeks külmuda.”\n„Me ei või tühjade kätega tagasi minna, Lark,” kõmistas Väike Paul pruuni põskhabeme varjust, mis kattis suurema osa ta näost. „Ülempealikule see ei meeldiks.” Suurt kasvu mehe lömmis nosunina all oli tatt jääks külmunud. Pirakas kämmal paksus karusnahkses kindas pigistas kõvasti odavart.\n„Mingu see Vana Karu ka persse,” ütles Sõsarlane, teravate näojoonte ja vilava pilguga kõhn mees. „Mormont sureb enne koidikut, on see sul ikka meeles? Tühja sellest, mis talle ei meeldi.”\nVäike Paul pilgutas oma pisikesi musti silmi. Võib-olla on see tal tõesti meelest läinud, mõtles Chett; Paul oli nii rumal, et tal läks peaaegu kõik meelest. „Miks me peame Vana Karu ära tapma? Miks me ei või lihtsalt ära minna ja teda rahule jätta?”\n„Kas sa arvad, et tema jätab meid rahule?” küsis Lark. „Ta laseb meid kinni püüda. Kas sa tahad, et sind kinni püütakse, sa suur oinapea?”\n„Ei,” ütles Väike Paul. „Seda ma ei taha. Ei taha.”\n„Sa siis tapad ta ära?” küsis Lark.\n„Jah.” Suurt kasvu mees lõi odapäraga vastu jäätunud jõekallast. „Tapan. Ta ei tohi meid kinni püüda.”\nSõsarlane võttis käed kaenalde alt välja ja pöördus Chetti poole. „Mina ütlen, et kõik pealikud tuleb ära tappa.”\nChettil oli sellest jutust juba villand. „Me juba rääkisime sellest. Surevad Vana Karu ja Blane Varjutornist. Grubbs ja Aethan ka, sest nad oskasid liisuga endale selle vahikorra tõmmata, Dywen ja Bannen, sest nad on jäljekütid, ja ser Põssa oma kaarnate pärast. See on kõik. Me tapame nad vaikselt, une pealt. Üksainuke kisendus, ja me läheme vaglatoiduks, kõik see mees.” Viha ajas ta paised punetama. „Tee lihtsalt oma töö ära ja vaata, et su nõod enda oma tehtud saaksid. Ja püüa meelde jätta, Paul, et see on kolmas, mitte teine vahikord.”\n„Kolmas vahikord,” sõnas suur mees läbi habeme ja jäätunud tati. „Mina ja Tasajalg. Mul on meeles, Chett.”\nÖö tõotas tulla kuupaistetu ja nad olid vahikorrad niimoodi sättinud, et valves oleksid korraga kaheksa nende seast ja veel kaks valvaksid hobuseid. Paremat võimalust ei maksnud enam loota. Pealegi võis nüüd iga päev oodata metslaste kallaletungi. Chett kavatses siit hästi kaugel viibida, kui see juhtub. Ta kavatses ellu jääda.\nKolmsada Öise Vahtkonna vandevenda olid põhja ratsutanud – kakssada Mustast Kantsist ja veel sada Varjutornist. See oli suurim sõjaretk, mida keegi mäletas – ligi kolmandik Vahtkonna relvajõust. Nende sihiks oli üles otsida Ben Stark, ser Waymar Royce ja teised kaduma läinud maakuulajad, ja välja uurida, miks metslased oma külad maha jätavad. Igatahes ei teadnud nad Starkist ja Royce’ist rohkem kui Müürilt teele asudes, kuid nad olid selgeks saanud, kuhu kõik metslased olid läinud – kõrgele üles jäistesse kõledatesse Külmakihvadesse. Chetti poolest oleksid nad võinud aegade lõpuni seal konutada ja tal poleks sellest sooja ega külma olnud.\nKuid ei. Nad tulid nüüd alla. Mööda Piimvett.\nChett tõstis pilgu ja seal see paistiski. Jõe kiviseid kaldaid palistas jää, piimjas hele jõevesi voolas katkematu voona Külmakihvadest alla. Ja nüüd tulid Mance Rayder ja tema metslased nagu voog sama teed pidi. Thoren Smallwood oli kolme päeva eest tagasi jõudnud, hobune vahus. Kuni ta Vanale Karule rääkis, mida tema luurajad olid näinud, pajatas Kedge Valgesilm tema salgast seda kõigile teistele. „Nad on veel kaugel eelmäestikus, aga tulekul,” rääkis Kedge, lõkke kohal käsi soojendades. „Eelväge juhib Harma Koerapea, see kuritõbine hatt. Sundja hiilis tema laagri ligi ja nägi teda selgesti lõkke juures. Va lollpea Tumberjon tahtis ta noolega ära noppida, aga Smallwood ei lasknud tal seda teha.”\nChett sülitas. „Oskad sa öelda, kui palju neid oli?”\n„Hulk ja hulgem. Kakskümmend-kolmkümmend tuhat, meie neid sinna kokku lugema ei jäänud. Harma eelsalk oli viiesajapealine, kõik ratsa.”\nMehed lõkke ümber vahetasid rahutuid pilke. Juba kümmekond ratsudel metslast oli harvaesinev pilt, ja viissada…\n„Smallwood saatis Banneni ja minu eelsalgast kaarega mööda, et me peaväele pilgu peale viskaks,” jätkas Kedge. „Sellel ei tulnud lõppu. Nad liiguvad aeglaselt nagu jäätunud jõgi, neli-viis penikoormat päevas, aga ei paista küll sedamoodi, nagu kavatseksid nad oma küladesse tagasi minna. Üle poole nendest olid naised ja lapsed ja nad ajasid enda ees oma pudulojuseid – kitsed, lambad, isegi tarvad regesid vedamas, koormaks karusnahapallid ja loomaküljed, kanapuurid, võikirnud ja vokid, kogu nende neetud majakraam. Muulad ja setukad olid nii raskelt koormatult, et seljad lausa lookas. Naised ka.”\n„Ja nad tulevad piki Piimvett?” päris Lark Sõsarlane.\n„Ma juba nagu ütlesin seda või?”\nPiimvesi viiks nad mööda Esimese Rahva Rusikast, muistsest ringkantsist, kuhu Öine Vahtkond oli leeri asunud. Iga mees, kellel vähegi oidu peas, sai aru, et on aeg telgid kokku panna ja Müürile taanduda. Vana Karu oli Rusikat kindlustanud teritatud teivaste ja salaaukude ja jalapüünistega, kuid niisuguse väehulga vastu polnud kõigest sellest kasu. Kui nad siia jäävad, matab vaenlane nad enda alla ja teeb neile lõpu.\nJa Thoren Smallwood tahtis rünnata. Silmarõõm Donnel Hill oli ser Mallador Locke’i kannupoiss ja üle-eelmisel õhtul oli Smallwood Locke’i telki tulnud. Ser Mallador oli olnud sama meelt vana ser Ottyn Wythersiga, kes soovitas Müürile taganeda, kuid Smallwoodil oli nõu ta ümber veenda. „See Müüritagune Kuningas ei oska meid nii kaugelt põhjast otsida,” oli ta Silmarõõm Donneli sõnul öelnud. „Ja see tema suur vägi on üks looberdav jõuk, hulk muidusööjaid, kes ei tea, kumba otsa pidi mõõka käes hoitakse. Üks tugev hoop lööb nad verest täiesti välja, nii et nad liduvad ulgudes tagasi oma hurtsikutesse ja istuvad seal järgmised viiskümmend aastat.”\nKolmsada kolmekümne tuhande vastu. Chetti arust oli see puhta pöörane ja veelgi pöörasem oli see, et ser Mallador oli lasknud ennast nõusse rääkida ja nüüd kallutasid mõlemad koos ka Vana Karu selle otsuse kasuks. „Kui me liiga kaua ootame, võib see võimalus käest lipsata, ja seda igaveseks,” rääkis Smallwood igaühele, kes teda kuulama jäi. Ser Ottyn Wythers väitis vastu: „Meie oleme kilp, mis kaitseb inimsoo valdusi. Kilpi ei visata kõrvale ka siis, kui selleks on hea põhjus,” mille peale Thoren Smallwood omakorda vastas: „Mõõgavõitluses on mehe kõige kindlamaks kaitseks kärme hoop, mis ta vaenlase tapab, mitte kilbi varjus kössitamine.”\nKuid väge ei käsutanud Smallwood ega Wythers. Seda käsutas isand Mormont ja Mormont ootas oma teisi luurajaid – Jarman Buckwelli ja mehi, kes olid Hiiglase trepist üles läinud, ja Qhorin Poolkätt ja Jon Snow’d. kes olid luurel Üürgavas kurus. Kuid Buckwell ja Poolkäsi oleksid pidanud juba tagasi olema. Küllap on nad surnud. Chett nägi vaimusilmas, kuidas Jon Snow lamab mõnel kõledal mäetipul, sinine ja külmunud, metslase oda sohikupersest turritamas. See mõte tõi Chetti näole naeratuse. Ma loodan, et nad tapsid ka tema hundirajaka maha.\n„Siin pole ühtegi karu,” jõudis ta äkitselt otsusele. „Üks vana jälg, muud midagi. Tagasi Rusikale.” Koerad, kes kibelesid tagasiminekuga samavõrd nagu ta ise, oleksid ta peaaegu jalust maha rapsanud. Ehk arvasid nad, et neile antakse süüa. Chett naeris tahtmatult. Ta ei olnud neile nüüd kolm päeva süüa andnud, et neid tigedaks ja näljaseks ajada. Täna õhtul, enne pimedusse pagemist, laseb ta nad hobulatrite vahele lahti – pärast seda, kui Silmarõõm Donnel Hill ja Kompjalg Karl on ohelikud läbi lõiganud. Siis on Rusikas täis lõrisevaid koeri ja kabuhirmus hobuseid, kes jooksevad läbi lõkete, hüppavad üle ringvalli ja trambivad telgid kapjade alla. Selles segamöllus võib kuluda mitu tundi, enne kui keegi märkab, et neliteist venda on kadunud.\nLark oli tahtnud kaasa meelitada kaks korda rohkem mehi, aga mida ühest rumalast kalahaisusest sõsarlasest ikka tahta? Üks sosin valesse kõrva, ja hetk hiljem oled peajagu lühem. Ei, neliteist oli hea arv, piisav selleks, et teha, mida teha tarvis, kuid mitte liiga suur, et asi saladuses ei püsiks. Chett oli enamuse meestest ise nõusse rääkinud. Väike Paul oli üks nende hulgast; kõige tugevam mees Müüril, ehkki taibult aeglasem kui surnud tigu. Ta oli kord kaisutusega ühel metslasel selgroo murdnud. Nende kambas oli ka Vestu, kes oli saanud hüüdnime oma lemmikrelva järgi, ja hall mehike, keda vennad hüüdsid Tasajalaks ja kes oli noorpõlves vägistanud sada naist ja armastas kiidelda, kuidas ükski neist polevat teda näinud ega kuulnud, enne kui ta oma riista neile sisse lükkas.\nPlaani mõtles välja Chett. Tema oli neist kõige nutikam; ta oli olnud vana meister Aemoni talitaja tubli neli aastat, kuni see värdjas Jon Snow ta välja sõi, et oma sõber, see paks siga, tema koha peale sokutada. Chett kavatses sel õhtul Sam Tarlyt tapma minnes poisile otse kõrva sosistada: „Tervita minu poolt isand Snow’d,” enne kui ta ser Põssa kõri läbi lõikab, nii et veri rohkete rasvavoltide vahelt välja vuliseb. Chett tundis kaarnaid, nii et nendega ei teki tal rohkem muret kui Tarlyga. Üks noapuudutus, ja see pelgur kuseb püksi ja hakkab lalinal armu paluma. Palugu aga. See teda ei aita. Pärast Sami kõri läbilõikamist kavatses Chett puurid avada ja linnud lendu peletada, nii et ükski sõnum Müürile ei jõuaks. Tasajalg ja Väike Paul tapavad Vana Karu, Vestu surmab Blane’i ja Lark oma sugulastega teevad vagaks Banneni ja Dyweni, kes võiksid muidu nende jäljed üles võtta. Nad olid juba kaks nädalat toitu kõrvale pannud ja Silmarõõm Donnel ja Kompjalg Karl hoiavad hobuseid valmis. Pärast Mormonti surma läheb käsutamisõigus üle ser Ottyn Wythersile – vanale, väsinud ja nõdraks jäänud mehele. Enne päevaveeru putkab ta Müüri poole, ilma et raatsiks ühtegi meest meile kannule saata.\nKoerad sikutasid rihmu, kui nad metsa all edasi liikusid. Chett nägi puude vahelt kõrgele sirutuvat Rusikat. Ilm oli nii pime, et Vana Karu oli käskinud süüdata tõrvikud, mis põlesid laias sõõris kogu järsu kaljukünka harja palistaval ringvallil. Nad kahlasid kolmekesi läbi oja. Vesi oli jääkülm ja selle pinnale hakkasid moodustuma jäätükid.\nLugu jätkub George R.R. Martini romaanis "Mõõkade maru. I osa", mille e-raamatut saad koos II osaga 20. juulini 2015 osta vaid 14 euro eest. Vaata lisa!