Reisiblogijal on lennuhirm?! (+ nipid sellest üle saamiseks) - Elisabethi reisi- ja avastusblogi\nJep, see on tõsi. Mina, kes ma ennast reisiblogijaks kutsun ning kellele meeldib väga uusi maid avastada (ning selleks on lennuk teatavasti üldiselt enimlevinud viis), kardan lennata. Olen seda oma kuigivõrd uut hirmu päris mitu korda nii instagramis kui ka blogis maininud ning kuna tean, et ma ei ole selle murega üksi ning olen ka võtnud selgeks eesmärgiks sellest üle saada, siis kirjutan täna oma kogemustest ning õpitundidest seoses lendamisega.\nLennuhirmu tunnetamine on mulle tegelikult täitsa uus tunne. Üldiselt olen lendamist pigem vastupidi, alati nautinud ning lohutanud teisi, kes minuga ühes seltskonnas õhus olles kartnud on. Alates eelmise aasta novembrist on rollid vahetunud ning olen hoopis mina see, kes lohutust vajab. Nimelt lennates Filipiinide pealinnast Manilast Cebusse ning too lend oli kohe kindlalt minu elu hirmsaim. Üldiselt oskan turbulentsi ja raputamisi ette oodata, näiteks pilvedest läbi sõites, õhku tõustes ja maandudes, või siis eelneb tugevamale raputusele paar vaiksemat, justkui hoiatuseks. Kuid tol korral oli taevas täiesti selge ja lend oli supersujuv ning järsku (ja ma mõtlen seda, järsku!) oli tunne, nagu oleks lennuk kümmekond meetrit alla poole kukkunud. Kuigi tegelik juhtum kestis muidugi vaid sekundi kuni paar, siis tundus see tol hetkel kui terve igavik ning on too sündmus on mu mällu vägagi täpselt talletunud. Sealt edasi kulges lennukisõit jälle supersujuvalt, kuigi peale raputust haaras muidugi piloot kohe telefoni ning teatas reisijatele, et tegu oli turbulentsiga ning palus kõikidel turvavööd kinnitada. Reisi lõpuni me raputusi enam ei kogenud, kuid minul värisesid jalad kuni lennukist maha astumiseni. Oleks filmilikul kombel tahtnud maha heita ja maad suudelda, kuna nii hea ja turvaline oli kahe jalaga maapinnale astuda.\nÕnneks oli meil järgmine lend alles nädala aja pärast, mis lasi mul end koguda ja reflekteerida kogetut, paari järgmise päeva jooksul ei oleks ma suure tõenäosusega olnud võimeline jalga lennukipardale tõstma. Kuid mälestus on siiski nii tugev, et ka nüüd hiljutistel lendudel olen kartnud pea iga väiksemat raputust. Iga kord lennukisse istudes kirun end, et miks ma endale nii küll teen ja end sellesse olukorda sean. Kuid tagasi koju jõudes mõtlen juba maksimum nädala aja pärast, et kuhu järgmisena minna võiks. :D\nMida ma täpsemalt selles olukorras kardan? Vist seda, et ma ei saa füüsiliselt sellest olukorrast end eemaldada. Istun seal oma toolis turvavöö kinni ning see tunne on isegi veidi klaustrofoobiline. Raske on täpselt aru saada, mis mind enim kartma paneb, kuid olen leidnud mõned viisid, mis mul taolistes situatsioonides rahu säilitada aitavad,\n1. Tee endale selgeks, mis turbulentsi tekitab. See on kindlasti üks suurimaid nippe. Üldiselt turbulentsi tundes (vähemalt neil, kes seda kardavad) tuleb kohe silme ette õudusfilmilik seik, kus ilmselt kukub lennukil mootor või lausa üks tiib küljest ning lennuk süttib leekidesse ning nii see lennuk alla kukubki. See on põhimõtteliselt võimatu juhtuma ning kui end turbulentsi tegeliku olemusega kurssi viid, võib see hirmu alla kukkumise ees oluliselt vähedada. Näiteks üks huvitav artikkel on SIIN.\n2. Leia endale tegevus, mis mõtted mujale viib. Loe raamatut, mängi mängu, lahenda ristsõnu, kuula podcasti, vaata filmi. Mis iganes sulle lennukis teha meeldib ning mis su mõtted mujale viib on suureks abiks!\n3. Mediteeri enne lendu. Mediteerimine võib eri inimeste jaoks tähendada erinevaid tegevusi, aga ükskõik mis tegevus aitab sul mõtteid hirmult ja kartmiselt eemale saada on suureks abiks. Mina proovin silmad sulgeda, keskenduda oma (rahulikule ja sügavale) hingamisele ning kui olen ikka ärev, siis aitab ka...\n4. ...rahulik muusika/loodushelid. Minule meeldib näiteks Spotifyst kuulata playlisti "Nature sounds", mida kuulates tekib mul automaatselt sügav lõõgastus ja rahulolu, meditatiivne seisund. Aga rahustavad helid on inimeste jaoks muidugi väga erinevad, tasub otsida ja leida just see, mis Sulle enim sobib. Spotifys on ka palju meditatsiooni muusika playliste, mis minule samuti hästi sobivad. Või siis lihtsalt rahulik ja low-beat muusika.\n5. Kõik juhtub, mis juhtuma peab. Jah, uskuge või mitte, aga selline mõtteviis aitab mind väga edukalt maha rahustada. Muretsen üle üldiselt siis, kui ma elu voolu ei usalda, ning selline suhtumine aitab selle usalduse elusse tagasi tuua. Kõik juhtub, mis juhtuma peab. Seega isegi kui lennukiga juhtubki midagi ja kukumegi alla, siis nii lihtsalt peabki minema.\n6. Sa ei saa niikuinii selles olukorras midagi peale hakata. Kuigi see on ka see peamine mõte, mis mind üldse muretsema paneb, aitab see ka olukorraga toime tulla. Pole tarvis muretseda asjade pärast, mille muutmiseks sa midagi ette võtta ei saa, mis on sinu kontrolli alt väljas. Kui ma juba sellesse lennukisse istusin ja oleme juba õhus, siis on päris keeruline end sealt olukorrast päästa. Pigem tasub selle situatsiooniga leppida ja jällegi mõelda, et kõik on ja läheb täpselt nii, nagu peab.\n7. Lennuk on ülimalt turvaline liiklusvahend. Vaat eks üks turvalisemaid (või äkki ongi kõike turvalisem)? Mõtle vaid sellele, kui palju inimesi saab viga või kaotab elu näiteks autoõnnetustes iga päevaselt. See on muidugi äärmiselt kurb, kuid miskipärast autoga liiklemist suurem enamus meist isegi seda statistikat teades küll ei pelga. Mõeldes sellele kui väike tõenäosus on lennuõnnetuses surma saada ja kui palju suurem on see tegelikult olukorras (autoga sõites), kus olen pea iga päev, aitab see kaalukausid paika seada ja mõista, et kui tõenäosus on nii väike, siis muretsemiseks pole tõesti põhjust.\nKõiki neid nippe rakendades ning pidevalt uusi juurde avastades proovin end tasapisi uuesti lendamist nautima harjutada, kuna maailma avastamine on üks minu suurimaid kirgi ning ma ei soovi, et see mul tühise hirmu tõttu tegemata jääks. Seda enam sooviksin kuulda ka teie soovitusi ja kogemusi seoses lennuhirmuga ning sellest üle olemisega. Seega andke oma kogemustest kommentaarides teada! :)\nLabels: lennuhirm reisimine reisinipid


Luua Metsanduskool avas uue õppekeskuse ja õpilaskodu - Luua Metsanduskool\nLuua Metsanduskool avas uue õppekeskuse ja õpilaskodu\nReedel, 29. oktoobril avas Luua Metsanduskool uue metsamasinate õppekeskuse ning ulatuslikult renoveeritud Luua mõisa teisele korrusele rajatud õpilaskodu.\nMetsamasinajuhtide väljaõppe eest vastutavana on Luua Metsanduskool rajanud uue õppekeskusega nüüdisaegsed ja tänapäevase tehnoloogiaga varustatud keskkonna, kus saadakse keerukal erialal teoreetilised teadmised ning tehakse turvaliselt esmased praktilised katsetused.\nKoolijuht Haana Zuba-Reinsalu sõnab: „Oleme võtnud südameasjaks, et Eesti metsades töötaksid põhjalikult õppinud professionaalid ning metsas tegutseks järjest vähem isetegevuslasi. Meie eesmärk on õpetada tarku otsuseid tegevaid inimesi, sest masin ei saa veel niipea inimesest targemaks. Avatava õppekeskusega oleme loonud nii noorte kui juba praktiseerivate masinajuhtide väljaõppeks parimad tingimused kogu Baltikumis, et nad õpiks tegema kaalutletud ja tarku otsuseid.“\n„Kuna oleme ainus kool, kust väljub praktilise oskusega metsamees, siis võib öelda, et katame oma tarkusega üle poole Eestist ning meie juurde õppima tullakse Virust ja Võrust, Saaremaalt ja Tallinnast. Üha suurenev tung on tinginud vajaduse täiendavate ööbimiskohtade järele,“ sõnas Zuba-Reinsalu. Luua mõisahoone renoveerimisega rajatigi ajaloolise hoone teisele korrusele peamiselt täiskasvanud sessiooniõppurile mõeldud ühiselamu, kus on 37 voodikohta. Mõisa õpilaskodu toimib ka hostelina, kus saab vabade kohtade olemasolul kosutava une magada ka Jõgevamaale sattuv turist.\nMõisa teisel korrusel avati ka kunstikonkursi võidutöö „Inimloomus“, mille autoriteks on Vahram Muradyan ja Sveta Bogomolova. „Inimloomus“ mõtestab looduse ja inimese vahelist ühisosa. Puu ja inimese ainuomaseid tunnusmärke kõrvutav, võrdlev ning neid osalt kattuma panev töö sobib metsanduskooli õpilaskodusse, kus see kujundlikult visualiseerib metsa ja õppurite, tulevaste metsa eest hoolt kandjate vahel tekkivat sidet. Kunstikonkursi võidutöö kohta saab täpsemalt lugeda SIIT.\nMetsamasinate õppekeskuse ehitushanke võitis KRC Ehitus OÜ, hoone ehitusmaksumus oli ligikaudu 682 000 eurot. Mõisahoone ehitustööd teostas Tesron Ehitus OÜ, tööde maksumus oli ligi 1,4 miljonit eurot.\nLuua Metsanduskool on ainus praktilist metsandusharidust andev kutseõppeasutus Eestis, kust sirguvad loodusvaldkonna tulevased tipptegijad. Luua Metsanduskoolis õpib ligi 500 õpilast, töötab ligi 90 inimest ning õppida saab 10 erialal.\nAvamise olulisemad hetked videopildis\nFotogalerii (fotode autor Tõnu Eller)\nMõisa õpilaskoduga saab lähemalt tutvuda siin\nAllikas: Fotod Luua Metsanduskool (Tõnu Eller) ja Riigi Kinnisvara (Tarmo Haud)


Mölder: järgmine riigieelarve annab vähiga võitlemiseks juurde miljoni - news\nRiigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Tõnis Mölder avaldas heameelt, et 2020. aasta riigieelarve eelnõuga on ette nähtud miljoni euro ulatuses lisavahendeid vähktõve ennetuseks ja sõeluuringuteks.\nMölderi sõnul annab just teadlikkuse suurendamine ja võimalikult varajane avastamine inimestele võimaluse seda rasket haigust seljatada või koguni vältida.\n"Kahjuks kaotame igal aastal kasvajate tõttu pea 4000 inimest, kellest vähemalt osade elutee võinuks jätkuda, kui haigusele oleks varem jälile jõutud," ütles Mölder. "2020. aasta riigieelarve näeb ette senisest miljon eurot rohkem vähktõve ennetuseks ja sõeluuringuteks. Samuti on eesmärgiks pakkuda sõeluuringuid ka ravikindlustuseta isikutele, laiendada uuringute mahtu, suurendada kutsutute arvu ning jõuda sellega oluliselt noorematesse vanusegruppidesse."\n"Meditsiin on tänaseks jõudsalt arenenud ning vähidiagnoos ei tähenda inimese jaoks sugugi lootusetut stsenaariumit, eriti kui sellele saadakse varakult jälile. Haiguste avastamise jaoks on aga esimene samm see, et inimesed harjuvad käima arsti juures ka siis, kui kuskilt ei valuta. Kontrollimine on hea tervise üheks aluseks, seda enam, et meie arstid on väga kõrgel tasemel," ütles Mölder. "Hiljuti läks Ida-Tallinna Keskhaigla esimesena Eestis üle digitaalsete mikropreparaatide igapäevasele analüüsile, mis tähendab lihtsas keeles, et vähi diagnoosimiseks on kasutusele võetud tehisintellekt. See toob kaasa kiiremad ja täpsemad diagnoosid ning vähendab subjektiivsust."\nMölder tõi välja, et haigekassa eelarves on kokku ligi 12 miljonit eurot erinevateks sõeluuringuteks ja ennetustegevusteks. "Loogika on lihtne: ennetada on oluliselt odavam kui hiljem ravida ning varajane avastamine annab palju suurema tervenemisvõimaluse. Parimaks näiteks on mööda Eestit vuravad mammograafiabussid, mis tulevad ise inimeste juurde. Nii on näiteks tänavu kümnendat tegevusaastat tähistav Eesti Vähiliidu ja TÜ kliinikumi mammograafiabuss päästnud sadade naiste elu, kes ise kontrolli pöördunud ei oleks," ütles Mölder.


Kõrgnähtav jakk DERBY, softshell CA-JK135 - Kvaliteetsed tööriided ja jalanõud\nHome TÖÖRIIDED Suveriided HI-VIS (kõrgnähtavad) riided Kõrgnähtav jakk DERBY, softshell CA-JK135\nKõrgnähtav jakk DERBY, softshell CA-JK135\nHingav, vee- ja tuulekindel, TPU (termoplastiline polüretaan) membraaniga softshell materjalist jakk. Tõmblukuga äravõetav kapuuts elastse nööriga, millel reguleeritavad stopperid. ID-kaardi hoidja rinnataskus. Varrukatel reguleeritav takja-kinnitus. All ääres elastne nöör, millel reguleeritavad stopperid.\nvärv Valikollane Puhasta\nKõrgnähtav jakk DERBY, softshell CA-JK135 kogus


Kommentaarid: VANEMATE VÕITLUS LASTE PÄRAST: kas lastekaitsetöötajad vassivad kohtule?\nain/ 3. jaanuar 2016 09:47\nMinu kogemus lastekaitsega on hoopiski hullem.Ja erinevalt artiklis kirjutatud isast on minu kohtuasi lõppenud. On lihtsalt uskumatu kuidas üks ametnik käituda võib!\nMerle/ 23. detsember 2015 11:47\nOlen selle meesterahva endine kolleeg.\nArtiklis puudub lastekaitsetöötaja nimi? Me teame selle lastekaitse töötaja nime kes on halba teinud. Selleks on Pirita sotsiaalosakonna lastekaitse vanemspetsialist Raili Suits.\nain/ 6. jaanuar 2016 20:04\nKas oleks kuidagi võimalik selle isaga kontakti saada? SL Õhtulehe ajakirjanikul on minu kontakt olemas\nUrmas/ 13. jaanuar 2016 15:34\nPalun kirjutage ajakirjanikule vastav palve siis ta saab Teie kontakti edastada sellele isale.\nLiisi/ 19. veebruar 2018 19:08\nMina sooviks ka selle isa kontakte, kuna mul on sama asi, sama lastekaitse töötajaga. Ilmselt ta jätkab oma tegevust, ainukese vahega, et Sakus.\nmina/ 18. detsember 2015 12:32\nkallid vanemad, miks välte oma viha laste peale ja karistate neid, Laps vaja ju teid mõlemaid. Normaalsed vanemad suudavad lapsi ka lahus olles koos kasvatada. antud juhul ei ole teist kummastki vanemat vaid oma ego näitamine ja tahe üksteisele haiget teha, kuid HAIGE SAAVAD JU LAPSED:\nKogemus/ 18. detsember 2015 10:37\nMM/ 18. detsember 2015 08:47\nMe räägime siin lihtsatest eesti inimestest, ei räägi mersumehest, kel pole probleemi tonn välja käia igakuu, vaid inimestest kes teevad tavalist tööd ja saavad tavalist palka. Kui naine läheb mersumehest lahku ongi tal raskem kuna elustandart oli kõrgem. Tavalised inimesed ei kuluta lapsele 400 eurot kuus. Kommunaalkulud, eluasemelaenud, autokulud. Neid ei saa arvestada kui laps on näiteks pool ajast isaga, aga seda jumalaeest ei lasta sündida. jääb üle vaid toit, riided ja lasteaiamaks, isa maksab 200 eurot ja siis ostetakse lapsele riided ikkagi sõbranna käest või kaltsukast, mis ongi ju väga mõistlik, ainult isa suhtes ebaaus. Kui natukenegi vaadata mida ostukorvi panna siis kui palju kulub reaalselt lapse toidule ? kui üksielav täiskasvanu saab 150- 200 eurot kuus toiduga hakkama siis mitmekesi koos ja veel laps, peaks alla saja igaljuhul hakkama saama. toit 100+riided ehk 20+ laseaiamaks 80 = 200 eurot, tulevad juurde veel koolitarbed, usun et mahuvad kaa sinna sisse, neid pole nii nagu riideidki igakuu vaja osta. Ja see ongi jämedalt alimentide summa mis mees maksma peab, naise omaosalus läheb tema elustandarti hoidmiseks, ehk mees peab üleval naist mitte last. Kas poleks õiglane see see 200 eurot poolte vahel ära jaotada ?? saaks ju mõlemad elada. See on täiesti võimalik kui tahe olemas . Olen selle läbiteinud ja tean. Seleks on vaja palju sisemist jõudu, niipalju, et naisega kokkuleppele saada, ja mis kõige keerulisem osapooled peavad suhtlema omavahel, pidades silmas lapse heaolu... Aga see on juba hoopis keerulisem teema :)\nvat nii/ 18. detsember 2015 08:42\nja see rongaema piinas oma tütart nii, et sellel juuksed närvivapustusest välja langesid, nuttis koguaeg ja värises. vanaema kaitse all on kosunud ja psühhiaater on teda ka mõistnud, ilmselt kohus tulemas ja raske tee käia, et sellisest hullust emast vabaneda. vat sellisedi lastekaitsjaid kes tapva vanema poole hoiavad, tuleks lahti lasta.\n...../ 18. detsember 2015 08:20\nKõige hullem asi on naiivne ja pime ametnik ja selles valdkonnas on neid palju.\nnaiivne/ 18. detsember 2015 06:55\nKõige hullem asi on loĺlid ja naiivsed ametnikud.ja neid jagub selles valdkonnas väga palju.\nhuvitav/ 17. detsember 2015 16:54\nMiks isad jooksevad kohtu poole alles siis, kui ema lapse ülal pidamiseks elatusraha nõudma hakkab? Varem oli suva, sellest, et laps emaga elab?\nMinul on hea meel, et ema kasvatada jäin, olgugi et emal materiaalsed võimalused väiksemad olid ja isa kohtus sellele argumenteeris..\npealtnägija/ 17. detsember 2015 15:01\nMis isad?/ 17. detsember 2015 14:49\nvanemad ja sõbrakesed, isasid ei ole olemas, see on täiesti iganenud vaatenurk!\nraivo/ 17. detsember 2015 14:11\nNaised on praktiliselt alati naiste poolt.\nKaupo/ 17. detsember 2015 13:43\nSee lastekaitsetöötaja peaks ennast taandama ja minema täiend koolitusele enne kui ta saab oma tööd selles osas jätkata. Sellises töös on laus praagi tegemine lubamatu!\nlihtne küsimus/ 17. detsember 2015 13:29\nmitu meessosst lastekaitsespetsialisti meil vabariigi peale on?\nKogemus/ 17. detsember 2015 12:21\nLastekaitsjad on hundid lambanahas.Asi läheb tulevikusveel hullemaks.\norjad!/ 17. detsember 2015 12:08\nVALGE MEES POLE ENAM VABA... Riik on läbi perekonna (naiste ja laste õiguste+kohtupraktika) valge euroopa mehe orjastanud...\nValge mees pole enam mees.\nWw/ 17. detsember 2015 12:40\nAndo/ 17. detsember 2015 12:49\nKui sa ennast enam ise meheks ei pea,anna minna vikerkaare poole.\nrääkige asjast vaid need, kellel kogemust/ 17. detsember 2015 13:23\nenda pidamine millekski või kellekski ei muuda tegelikkust.\nHea on ilkuda, kui endal pole vaja iga kuu tonn välja köhida...\nAndo/ 17. detsember 2015 13:46\nKui sa tunned,et sa enam mees pole,vaata vikerkaare poole.\nkarmi/ 17. detsember 2015 11:18\n1. Tean ka üht meest, kellele last ei näidatud, kuna mees olevat joodik ja jobu. Jah, sünnipäevadel napsutas, aga muidu ääretult kodune ja tubli. Uut naist ka ei võtnud. Karm vaadata, kui haiget ta on saanud ja kuidas see teda mõjutanud on.\nToidupangast tuttav rääkis, et uued abivajajad on lahutatud mehed, kes peale alimentide ja maksude maksmist rahadega välja ei tule.\nAndo/ 17. detsember 2015 12:28\nOlen varsti 30 aastat abielus,2 last,2 lapselast,nii et peaks olema elu näinud.Arvan,et laps peaks lahutuse korral jääma ikkagi ema juurde,kui see just mingi sopajoodik või l..ts ei ole.Tavalised lahutatud mehed leiavad varsti uue silmarõõmu,saavad sellega oma lapse ja eelmine laps vähemalt võõrasema silmis ei ole nii armas,kui ikka enda oma.Ma arvan,et naistel on seda emainstinkti ikka rohkem antud-kõik oma lapsed on samaväärsed.Mehed kipuvad laste pärast kiskuma rohkem jonnist ja eneseuhkusest.Ja mis alimentidesse puutub-koos elades oleks ju sama moodi lapse peale raha läinud,peale lahutust peab ju üksikvanem kõik ise hakkama saama,teisel poolel kohustusi palju vähem.\nÕigust räägid Ando/ 17. detsember 2015 13:15\nmees/ 17. detsember 2015 13:20\n...ära sa siin kõigi meeste eest räägi. Räägi iseenda eest...\nNaisi ja mehi on erinevaid... ja jäta meelde ka see, et "päeva kiida õhtul ja naist kalmu ääres..."\nKaupo/ 17. detsember 2015 13:52\nKas keegi laste peale ka mõtleb, lastele on mõlemad vanemad sama olulised.\nKui "kõrvalised osapooled" kohtukeissi solgivad ja isalt lapsed selle tõttu valedel alustel ära võetakse siis see ei ole enam laste huvides. Siin peaks küsima kindlasti laste arvamust ja lähtuma ainult sellest.\nAndo/ 17. detsember 2015 14:06\nJutuga küll matsho aga peret ei suuda koos hoida.Kahju.Eks me oleme elus kõik tsirkust teinud aga üks õige mees peab oskama ka oma pere hoida,vajadusel abikaasale natuke järele andma-ühesõnaga nii,et ajab oma meeste asju ja ka naine on rahulik.Tänapäeval käib asi pauguga-mingi ebakõla ja kohe lahutuspaberid sisse,ei mingit kompromissi otsimist.Siis järgneb kisma laste pärast aga sellele enam ei mõelda,et kõige rohkem kannatavd ju nemad.\nm42/ 17. detsember 2015 14:41\nsa ando, ära pritsi tatti teemadel, millest sul endal mitte halligi aimu pole.\nSu vaade on nii kitsastes raamides ja stereotüüpne, et ei viitsi nii rumala inimesega pikalt diskuteerida.\nm42/ 17. detsember 2015 15:38\nkõva mees ando... postiaadressi pistis kohe juurde. Tõeline mees IRW!\nMine õige m...i!\nEi ole../ 17. detsember 2015 16:39\n..see päris nii!Sa Ando ajad valet juttu,vaadates ,et oled 30 aastat abielus olnud,siis ilmselt oled nõuka aja poeg!?Siis olidki kohtud emade poole kaldu.Paraku tean omast käest,et paljud isad armastavad oma lapsi rohkem,kui emad lubavad ja lahutatud naiste õigused,paraku ongi selles,kuidas papalt rohkem raha välja pumbata!! Oled üsna eluvõõras inimene(noh vana ka juba),on suts naisi,kes sünnitavadki selleks,et mõnelt rohkem raha omavalt inimeselt välja pressida!!! Vaidled vastu???Ja paljud naised,kes sünnitavad ei sobigi üldse emaks!!!\nAndo/ 17. detsember 2015 22:09\nJah,olen sealt ajast küll ja ma tõesti usun ja tean,et isad armastavad oma lapsi,Sa tundud mõistlik mees olevat-mõtle nüüd-poiss ja tüdruk teevad tite,salaja,keegi pagan lapsevanematest ei tea.Tavaliselt ütlevad poisi vanemad,et ära tunnista omaks-kui juba sinuga oli,oli ka teistega.Vend saab ainult jõudu juurde,eriti,kui plika ei julge isa öelda.See on üks näide.Mees ja naine abielluvad.Alguses kõik hästi,siis tundub linnast maale tulnud tüdrukule,et igav on.Tulevad aia taha vanad linnasõbrad,mees,heausklik,lubab neil ka õhtul välja minna...Tundub,et lõpp hea,kõik hea.Aga ei ole.Igast noorikust ei saa abielunaist,isegi kui juba mitu last peres.Isa on mõlema vanema eest.Tõesti-au sellistele isadele.Kuigi suurem osa on ikka lapsega tüdrukud.\nVot../ 18. detsember 2015 10:28\nsee on ühe õige MEHE jutt! 👍\nurmo/ 17. detsember 2015 11:16\nIrw 300 euri lapse kohta?\nAGA EMA OSA 300 EURI?????\nKas tõesti kulub lapsele kuus 600 euri,2 lapse peale 1200 ja kolme lapse peale 1800 eurot.\nIdikad ametnikud kas teate palju inimesed meil palka saavad.\nJa se niku näljas naine lasku oma uuel mehel arved kinni taguda,kuna lapsed jäävad ju temaga.\nVaesed lapsed isegi lastekaitse neid ei kaitse,palun muutke oma asutuse nimi ära.Asutuste nimeks võiks saada Naistekaitse.\nmari/ 17. detsember 2015 19:16\nKulub küll 600 euri kokku ja kuidas veel. Lisaks igapäeva kulutustele peab ema maksma ka arved mis on samuti kulu, elekter, telefon, kulutused autole, televiisor, internet, osadel veel eluaseme laen. Ma ei räägi siin mingitest ilusalongidest ega huviringidest. Muidugi võite öelda, milleks sulle auto, sõida bussiga. Kui ema tööpäev lõpeb siis kui ühtegi bussi enam kodupoole ei lähe ja 20 km on liiga palju et jala kõndida, pole ilma autota võimalik. 300euri isa poolt toetuseks on täiesti mõistlik summa, istuge maha ja arvestage kokku kes te siin ilgute!\nOnu onkel/ 17. detsember 2015 21:49\nOletame kui ema on poes müüja ja isa on bussijuht nende netopalk on kokku näiteks 1500 ja neil on peres 2 last. Ei ole reaalne kulutada lastele 1200 eur.. Ilmselt kulutatakse vähem, ehk iga pere elab oma eelarve piires. Lapsed on siis rikastele või on seaduses muud mäda kui hakatakse kedagi peedistama\nvillu/ 17. detsember 2015 11:01\nsellisele nn.lastekaitsjale õhtul malakaga külla minna ja näidata kuidas luukas õlut teeb...\nIndrek / 17. detsember 2015 10:55\nMinu arvates peaks kohtud ka seda arvestama, et kelle süül lahku mindi. Tean paljusid naisi kes lähevad minema mehe juurest kui nende rahalisi nõudmisi enam täita ei suudeta ja need ju kasvavad.\nMarika/ 17. detsember 2015 11:05\nKahjuks seadus ei defineeri seda kui abielu pettust ja muud sellist:(\nIndrekule/ 17. detsember 2015 12:24\nOn olemas ka selliseid naisi, aga see ongi meestele mõtlemiskoht, et ei abielluta ummisjalu! Inimene, kes on raha peal väljas jääb sellega silma juba varem, eeldades, et mees PEABKI teda ülal pidama ja pappi andma ja auto ostma jne jne. See on ju selge ohumärk. Ei abielluta naisega, kel pole haridust, ega tööd, rääkimata laste saamisest! Siit minu soovitus, mitte ainult meestele, vaid ka naistele: Võtke 1-2 aastat, et teineteist pisut tundma õppida, ärge hakake ummisjalu lapsi saama. Inimest tuleb tundma õppida erinevates olukordades, vaadata, kas ta on koostöövalmis ka raskustest üle minema, on ta toeks, on ta hooliv sinuga jne! Kui see kõik klapib, alles siis mõelda abielule ja järelkasvule. Kes enne teeb, siis mõtleb- no keda siin süüdistada?\neks ta ole/ 17. detsember 2015 10:44\nKas siin on kahepoolne hinnang olukorrale? Ema arvamust ei näe kuskil. Miks sellistes võitlustes kajastab meedia ühe poole arvamust? Teise poole arvamus on ka oluline. Vägivaldseid hulle on nii meeste kui naiste hulgas, kes paneks teise poole viimsepäeva laupäevani kikivarvul oma tahtmise järgi tippima - ja nimetavad oma tahet õiglaseks lahenduseks, millega minnakse välja kasvõi EU tasandini. Ajakirjanikust ei ole see küll professionaalne kajastada vaid üht poolt, olgu ta isa või ema.\nivar/ 17. detsember 2015 11:25\nEga siin naisi ei süüdistata,vaid ametnikke.Ametnikud arvavad,et lastel on ainult 1 vanem-se on ema.Aga isa ??????\nLapsed vajavad oma isa sama palju,mitte peale surutud ema voodikaaslast.\nto ivar/ 17. detsember 2015 11:57\nMis sa tahad öelda, et isa omale uut elukaaslast ei võtagi? See ju lapse jaoks samasugune "pealesurutud voodikaaslane", keda tal tuleb ei tea mismoodi kõnetada (tädi, võõrasema vmt). Emasid eelistatakse kohtus, sest ema ongi tähtsam. Ema on seda last kandud, sünnitanud ja imetanud ning enamasti on ema ja lapse side väga tugev. Sageli palju tugevam kui lapse ja isa vaheline.\nivar/ 17. detsember 2015 12:27\nEnamasti jah aga mitte alati\nAndo/ 17. detsember 2015 15:39\ntark/ 17. detsember 2015 17:34\nväga paljud emad ei imetagi oma lapsi.\nKalle/ 17. detsember 2015 14:14\nJutt käib ju lastekaitse tööst - Lastekaitsele anti võimalus oma seisukoht õelda aga nad ei teinud seda. Jusiis on midagi hingel kui ei julgeta seisukohta õelda.\npankrot/ 17. detsember 2015 10:38\nIga lapse pealt on MIINIMUM elatisraha 300 eur. Kui sul juhtub olema 3-4 last, siis on MIINIMUM elatisraha 900-1200 eur...\nHuvitav paljud naised oleksid suutelised selliseid rahasid mehele maksma, kui kohtupraktika oleks meeste kasuks...\nSellise nõudega on paratamatu eraisiku pankrot varem või hiljem+igavene halb läbisaamine oma lastega.\nIlmselt seda tahetaksegi...\nMargit/ 17. detsember 2015 11:07\nSiis õigem oleksi selliste vaidluste puhul lahendada ära ka ülalpidamise küsimus.\nTäpsemalt siis kui need probleemid on olemas siis peaks jätkuma ikkagi see kus mõlemad vanemad osalevad lapse kasvatamisel nii on ka lapsele kõige parem.\nidealistu jutt/ 17. detsember 2015 12:13\npeaks jätkuma jne... Idealisti jutt... Miks naine peaks üldse hakkama midagi mehega arutama, kui riik on andnud talle nii suured õigused? Meeste õigused on praktikas 0. Alates sellest, et 98% juhtudest määrab kohus lapsed ema kasvatada. 2% tuleneb sellest, et see osa naistest on narkomaanid, kinnipeetavad jms.\nAndo/ 17. detsember 2015 12:47\nInimesed,trukkige siis oma rahaliste võimaluste piires,siis ei tule pankrotti.\nm42/ 17. detsember 2015 13:26\n...siis sureb eesti rahvas paarikümne aastaga välja. Aga seda sa vist tahadki, va vikerkaar...\nTeeline/ 17. detsember 2015 21:57\nMis 300-st sa karjud? Miinimumelatis on 1/2 miinimumpalgast!\nMiinimumelatisraha on praegu 195 €.\nTuleval aastal, kui miinimumpalk tõuseb, 210 €.\n17. detsember 2015 10:32\nOlen natuke kursis antud artikli ohver meesterahvaga. Tundub kuidagi tuttav teema. Ütlen, et vaene isa. Ema tõmbas minema, kuna ei saa nii lahedalt ära elada, kui kasvavad soovid seda nõuavad. Läks uue mehe kaissu ja lüpsab eks mehelt veel mis võtta annab. Siia oleks vaja islami karmi kätt.....\n!!!/ 17. detsember 2015 10:21\nSee on juba sisse juurdunud sterotüüp-mõtlemine, et mehed on alati sead. Naised seevastu aga ohvrid ja kannatanud. Tean ise mitut juhtumit, kus igati tubli, korralik ja töökas mees on lapsest ilma jäänud. laps aga mingile napsutajast ja ringilitutajast emale jäetud. Koos kopsakate alimentidega,\nAga mida siin imestadagi? Pea kõik lastekaitsetöötajad ja ka valdav enamik kohtunikke on ju naised! Sooline solidaarsus ilmselt. Eelarvamuste mõjutus.\nlihtne soovitus/ 17. detsember 2015 09:36\nüks maamees tegi ettepaneku viia sisse keskmise vanaduspensioniga võrdne lastetoetus. See ärgitaks iivet, annaks isadele-peredele uue hingamise ja väldiks igasugu nn elatisrahadest tulenevaid tülisid. Päris mõistlik mõte minuarust https://www.youtube.com/watch?v=AVExmIsoN8Q\nGT/ 17. detsember 2015 09:26\nLugege ja imestage; paar aastat vana lugu aga endiselt aktuaalne:\nnoh ja siis/ 17. detsember 2015 10:32\nsamas on palju teistpidi näiteid. meie inimene ei ole veel "tsiviliseeritud" kui rootslane ja tegutseb meelsasti oma maamehemõistuse ja parema enesetunde järgi, mitte seaduseväänajate nõudmiste. tean-nüüd öeldakse, et seadusetus on anarhia. samas on ka anarhias oma tõde. kui te oleksite absoluutsed tolerandid, siis miks materdate anarhiat?\nVõrdsus/ 17. detsember 2015 09:11\nto võrdsus/ 17. detsember 2015 10:25\nSelline ongi meie Eestimaa naisõiguslaste ning feministide arusaamist mööda õiglane jaotus - igaühele midagi!\nVõrdsustele/ 17. detsember 2015 12:08\nVaadates kommentaari plusse, siis ilmeselgelt on neid lahkelt jaganud mehed. Siit järeldus, meestel on kole palju aega arvutis passida. Mida naised samal ajal teevad? Ehk tegelevad lastega? Teil, meestel, paistab, et aega ei ole nendega tegeleda\n!/ 17. detsember 2015 14:50\nVahest tõesti. Aga siin näib ka mõni naiste õiguste eest võitlev emake olevat. Ja temalgi näib üsna palju aega olevat.\nJah/ 17. detsember 2015 17:05\nLaps juba suur\nto Jah/ 17. detsember 2015 18:13\nMinul juba samuti. Ja pensionärina aega laialt.\nTeeline/ 17. detsember 2015 22:03\nMina istun arvutis, naine vaatab telekat. Lapsed on piisavalt vanad, et ise endi eest hoolitseda.\nNuh/ 18. detsember 2015 12:56\nKell juba niipalju, et lapsed juba võiksid suisa tudida ja tõesti vanemadki hinge tõmmata. Aga plussidest rääkides - nii palju meespenskareid v? :D\nAndo/ 17. detsember 2015 15:47\nJumal autta,mis te olete tropid või-mees peabki olema ju tugevam pool kellele naine loota ja toetuda saab.Kuradi memmekad.Pooled siin halajatest pole vist isegi eesti lasteaed-sõjaväes käinud,tervis ei lubanud.\njurist/ 17. detsember 2015 08:46\nLastekaitsel tuleks ära keelata arvamuse andmine kohtumenetluses. Nende roll peaks piirduma vaid olukorra objektiivse kirjeldamisega, sest ainult kohus on see, kes lõpuks asja otsustab. Praktikas leiab igast lastekaitse poolt kohtule esitatud arvamuse lõpust kahjuks seda, kas avaldust peetakse põhjendatuks või mitte. See on juba juriidiline hinnang, milles lastekaitse on võhik.\nirw/ 17. detsember 2015 09:04\nmina olen ka võhik - nii juuras kui lastekaitses, aga see ei takista mul arvamast kuidas asjad reaalselt on mõistlik lahendada.\nJa arvan sedagi, et kohus on veel vähem objektiivsem kui kõik muu. Oma lollustega panete kohtu olukorda ,kus see peab sodihunnikus tegema mingi valiku.\nsamas saate ise oma sodihunniku ära klaarida palju odavamalt - olgu seal siis taust nii kuri ja halb kui see ka näib. see pole üldse imelik kui räägitakse asjad selgeks ja lahendatakse probleemid ise ära .....\niconoclast/ 17. detsember 2015 09:26\nMa ei saagi aru miks laste hooldusõigusega seoses üldse keegi avaldab arvamust, kui asi on juba kohtus siis kohtu pädevus ongi otsustada ainult ja veelkord ainult faktidele põhinedes ja ükski arvamus ei tohigi olla mingi argument sellises menetluses.\nSisuliselt kohus vaagib ainult seda kas vanematel on piisavalt vahendeid et lapsi hooldada, kas vanemad on vaimselt stabiilsed (psühhiaatri hinnang) jne... nagu näete ainult faktid mitte lastekaitse arvamus, arvamus on juba subjektiivne ja kohtu pädevuses pole otsustada subjektiivse põhjal vaid ainult faktide põhjal.\nToomas/ 17. detsember 2015 12:10\nMuide kõik vestlused lastekaitsega on stiilis kus neil on käes ema poolne hagi ja arutavad selle põhjal asju- selline on reaalsus.\nirw/ 17. detsember 2015 08:34\nkuulge härrased ..... ,mees üldiselt peaks alati teadma kuhu ta oma ...... suskab. ja kui sel on tagajärjed siis tulebki seda nii võtta, et edaspidi on vaja kokku leppida, igas olukorras ...... mitte jaurata kohtutes ja kiruda mingeid lastekaitsjaid kas nad on kaldu jne.\nei mina usu, et lastekaitsja nüüd täiesti idioot on , eks ta ikka teab ka teemadest ... pigem peaks eeldama , et kohus pole see koht , kus sa klaarid oma suhteid. kui tegid siis ka vastuta ...\nTo Irw/ 17. detsember 2015 10:12\nSINA EI USU....\nKui tegid siis vastuta...\nTäpsustame (nii üldiselt, et mitte minna liiga isiklikuks) :\nmitu last Sul on ?\nmitu suhet on Sul olnud ja umbeski, kaua need kestnud on ?\noled Sa kunagi olnud seotud isiklikult kohtu istungiga ?\nEpp-Ksinäpp/ 17. detsember 2015 08:25\nKes kaitseb jeestis lapsi lastekaitse eest??? Vot lelles on küsimus!\nIgal pool/ 17. detsember 2015 08:23\nLastekaitseametnikud automaatselt teevad otsuse et lapsed emale sisusse syyvimata. Isal pole mingeid oigusi nende arvates. See on ka viljandis nii. Ebapadevad ametnikud otsustavad. Taiesti arusaamatu kuidas sellistel ametnikel lastakse selliste volitustega rikkuda paljude inimeste elu. Rikutakse laste elud, rikutakse isa elu. Ema voib syydimatult rikkuda laste elu, tervist, aga ametnikud ei vota midagi ette. Lastekaitseametnikud ei kaitse lapsi vaid kaitsevad oma automaatset arusaama, et peale ema lastel rohkem vanemaid pole ja pole ka vaja.\nmees/ 17. detsember 2015 08:09\nMustamäel on ka "tore" lastekaitse. Advokaat kuulis nime K.K. ja ütles et ma ei vaja advokaati seat olen juba pähe saanud ning olgu ma rahul mida team pakub.\nteine mees/ 17. detsember 2015 09:16\nVõin seda kinnitada oma kogemusest, õnneks hoolimata lastekaitsja arvamusest pähe ei saanud.\nAndo/ 17. detsember 2015 16:33\nSiis Sa oled ÕIGE MEES.Jõudu.\nvat nii/ 17. detsember 2015 08:05\nto vat nii/ 17. detsember 2015 10:02\nSoovitan endal psühhiaatri poole pöörduda oma luulude ja segase jutuga.\nvat nii/ 18. detsember 2015 08:25\nkas käis enda kohta või mis???kas tundsid ennast ära sellest kirjas, väga hea, siis ise tunnistadki praegu, et oled kas see tööataja või see ronga ema. sinu päev kukub ka kohe varsti, võid küll psühhiaatri poole minna, ükski ema ei kohtle oma last kui kaltsu, kodust välja visates, mõnitades FB-s ja teeselda ennast püha ja puhtana, selle eest maksad veel rängalt.\nvat nii/ 18. detsember 2015 08:27\nei imesta/ 17. detsember 2015 07:50\nVitali/ 17. detsember 2015 07:44\nvanaema/ 17. detsember 2015 07:39\nraivo/ 17. detsember 2015 07:27\nVäga vähe on ametnikke,kes jäävad profesionaalseks.ikka ollakse kellegi poole kallutatud.\nkt/ 17. detsember 2015 10:29\nLastekaitseametniku töö on äärmiselt pingeline, juhtumid on sageli rängad. Kahjuks ei ole kohalikel omavalitsustel piisavalt vahendeid normaalsetele inimestele palka maksta, seetõttu võivad tööle sattuda inimesed, kes ei pruugi alati olla kõige õigemad, kes on ise väga mõjutatavad (ja valivad siis poole). Usun, et hea lastekaitsja on akadeemilise kõrgharidusega sotsiaalteaduste alal - see VÕIB inimesele anda teatud kaalutlemisoskuse. Aga ei pea alati. Lisaks peab lastekaitsja olema empaatilisuse kõrval väga hea närvikavaga, ta peab sisemiselt olema kõrgete eetiliste normidega. Lastekaitsja vajab regulaarselt supervisiooni, et mitte läbi põleda.\nÕnneasi täiesti, kes leitakse.\nheh/ 17. detsember 2015 11:39\nSotsiaal- ja lastekaitsetöötajad on suures enamuses naised, sest mehed lihtsalt ei lähe nii väikse palgaga nii raskele tööle. Aga naised hoiavad ikka rohkem naiste poole. Mõnigi kord ekslikult.


Türi vald Eesti, Türi vald\nTüri linn, 4 km\nPaul Poopuu, +3725052240, tyrispordiklubi@gmail.com\nÜlemaailmse orienteerumispäeva orienteerumisseiklus Türi linnas toimub kolmapäeval, 20. mail.\nVõimalus kaardiga Türi linnas seigelda on avatud kella 10:00-st kuni 19.00-ni. Orienteerumisseiklus algab ja lõpeb Türi kesklinna pargis. Raja ligikaudne pikkus on 4 km ja rajal on 12 KP-d. Osaleja läbib raja KP-d etteantud järjekorras ja teeb igas KP-s kompostriga kaardile märke. Rada on võimalik läbida ka jalgratta või lapsevankriga. Soovi korral fikseeritakse ka raja läbimise aeg.\nÜlemaailmsest orienteerumispäevast osasaamiseks prindi või lae alla kaart rajaga orienteerumisklubi JOKA kodulehelt www.joka.ee või Türi Spordiklubide Liiu kodulehelt www. tskl.ee . Kellel printimise võimalus puudub, siis neil on võimalik kaart saada ka stardipaigast.\nRahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni eestvedamisel toimub igal aastal maikuus ülemaailmne orienteerumispäev, kus tutvustatakse orienteerumisspordi põnevust ja võlu võimalikult paljudele tavainimestele ja eelkõige noortele. Tänavusel aastal otsustati koroonaviiruse tõttu ülemaailmse orienteerumispäeva aktsioon peatada. Kuna aga Eestis piirengud taoliste spordisündmuste korraldamiseks välitingimustes leevendusi, siis orienteerumisklubi JOKA siiski tähistab ülemaailmset orienteerumispäeva Järvamaal erinevate orienteerumistegevustega.


Kuidas aktsiad töötavad? (Krüptoraha analoogia) - Mis juhtub minu aktsiaoptsioonide puhul, kui ettevote muuakse\nKui praegu on summad väikesed, siis mõtle veidi pikemas perspektiivis — milline on sinu portfell 3 või 5 aasta pärast? Kiirendatud aktsiate tagasiost on meetod, mille ettevõtted on kasutanud oma käibel olevate aktsiate ostmiseks suurte plokkidena investeerimispangalt ja seejärel omandab investeerimispank aktsiaid ettevõtte klientidelt.\nOptsioonidega seotud riskid Käesolevas osas käsitletakse optsiooni ostjate ja müüjate peamisi riske. Puudutatakse eeskätt riske, mis on ainuomased optsiooni ostjatele ja müüjatele. Paljud riskid on kõigi Mis juhtub minu aktsiaoptsioonide puhul liikidega optsioonide puhul samad, kuid teatud alusvara liikide puhul esineb spetsiifilisi riske. Käesolevas peatükis alusvara liigist tulenevaid spetsiifilisi riske ei käsitleta.\nKasumi teenimiseks ei pea optsiooni ostja õigesti aimama mitte üksnes alusvara prognoositava hinnamuutuse suunda, vaid ka seda, millal hinnamuutus aset leiab. Kui alusvara hind ei muutu enne optsiooni tähtaega prognoositud suunas ja Best Binary Options Broker Foorum, millest piisaks optsiooni maksumuse katmiseks, siis võib investor kaotada kogu optsiooni tehtud investeeringu või olulise osa sellest.\nEnne perioodi, mil Euroopa-tüüpi optsioon on kasutatav, on ainsaks vahendiks, mille kaudu optsiooni ostja saab optsiooni väärtust realiseerida, optsiooni müümine hetke turuhinnaga järelturul. Kui sellisel optsioonil puudub järelturg, siis pole optsiooni Tuhistamise Bar Day kaubandusstrateegiad võimalik sellel ajal optsiooni väärtust realiseerida.\nOptsiooni kasutamistingimustes võivad peituda teatud riskid optsiooni ostja jaoks. Kui optsiooni ei saa automaatselt täita, siis Minu binaarsete valikute ajalugu kasutada sooviv optsiooni ostja peab tegutsema õigeaegselt.\nKui seda ei tehta, on maaklerfirma õigus likvideerida lühikese etteteatamisajaga või etteteatamiseta müüja kontol olevad optsioonipositsioonid ja muud väärtpaberipositsioonid. Kuna optsioonis sisalduv võimendus võib kaasa tuua alusvara hinnamuutuste mõju suurenemise optsiooni hinna suhtes, võib katmata ja maandamata riskiga optsiooni müüja risk osutuda palju suuremaks kui alusvara lühikeseks müüja risk. Asjaolu, et optsiooni müüjat ei pruugita optsiooni kasutamisest kohe teavitada, kujutab endast spetsiifilist riski müüjatele, kes kirjutavad katmata physical delivery ostuoptsioone, mida saab kasutada siis, kui alusvara on ülevõtmispakkumise, pakkumise või muu sarnase sündmuse objektiks.\nMUUD RISKID Tehingud, mis hõlmavad mitme optsiooni ostmist ja müümist või ostu ja müüki või mis on kombineeritud alusvara ostmise või lühikeseks müümisega, kujutavad endast investorite jaoks lisariske. Kui ettevote muuakse tehingud on keerukamad kui ühe optsiooni ost või müük. Kombineeritud tehingute sooritamisel tuleb muuhulgas arvesse võtta järgmisi riske: mõnikord võib osutuda võimatuks sooritada samaaegselt tehinguid kõigi kombineeritud optsioonidega; kahe või enama ostu- või müügiorderi Mis juhtub minu aktsiaoptsioonide puhul täitmine soovitud hinnaga võib osutuda keeruliseks; kombineeritud tehingu mõlemad pooled võivad saavad kahjumit; tehingu üheks pooleks olevat Mis juhtub minu aktsiaoptsioonide puhul võidakse kasutada või see positsioon suletakse, samas kui tehingu teiseks pooleks olev optsioon jääb avatuks, mistõttu võib muutuda oluliselt investori riskipositsiooni.\nKombineeritud tehingute kulud võivad osutuda üsna suureks, sest kombinatsiooni iga komponendiga seoses tuleb eraldi kulutusi teha. Kui teatud optsioonide kauplemisturg ei ole kättesaadav, ei saa nendesse optsioonidesse investeerinud investorid oma FX FADER voimalused sulgeda.\nRho Rho on tihtipeale Mis juhtub minu aktsiaoptsioonide puhul, millele pööratakse vähem tähelepanu seoses sellega, et see mõjutab optsiooni hinda kõige vähem. Tegemist on siis parameetriga, mis näitab optsiooni hinna muutust vastavalt sellele, kuidas muutub intressimäär.


Suvehooaeg ei tähenda veel nakatumiste lõppu - Maaleht\nMäletatavasti oli eelmine suvi sisuliselt koroonaprii. Päevade kaupa tuvastati vaid üksikuid nakatumisi, suure osa suvest oli uusi nakkusjuhte aga ümmarguse nulli jagu. Kuidas siis on, kas soojade ilmadega levib viirus kehvemini?\nViroloog Andres Meritsa hinnangul on tõenäoline, et suvi küll võib vähendada nakatumisi, kuid mitte ilmtingimata. “See pole ainult temperatuur, see on kombinatsioon paljudest faktoritest ja väljendub eri kliimavööndites erinevalt,” selgitab ta.\nKui meie vööndis kestab koroonaviirustele ebasoodne periood üldjoontes mai keskelt augusti lõpuni, siis troopilises kliimas on see viroloogi sõnul seotud vihmaperioodiga, näiteks on praegu seda tüüpi viiruste madalhooaeg Indias.\n“Väga palju sõltub suvehooaeg sellest, kuidas me sinna siseneme,” nendib Merits. “Kui mai alguseks on nakatumine madal, on tõenäoline, et hooaja ja vaktsiinidega saadakse viirus kontrolli alla ning suvi tuleb nagu eelmine või parem – viiruse leviku osas.”\nKui siseneme suvesse aga nakatumise kõrgpunktis, nagu eelmisel aastal Rootsi, on suur tõenäosus, et viiruse levik jätkub hilissuveni ja sealt võib alata uus hooaeg, vaatab viroloog tulevikku.\n“Viiruse leviku mahasurumiseks on vaktsiinid parim variant, sest kui palju on Eestis inimesi, keda piirangud pole tõsiselt ära tüüdanud? Ma kardan, et vaktsiini tuleb võtta kui paratamatust või siis eeltingimust normaalse olukorra saavutamiseks,” rõhutab Merits.\nTänase seisuga on Eestis vaktsiini manustatud 103 521 doosi 72 363 inimesele. Sealhulgas on kaks doosi saanud 31 158 inimest, mis on 2,345% rahvastikust. Et riik saaks toimida taas avatud kujul, oleks vaja, et vaktsineeritud saaks 70-80% rahvastikust.\nKoroonaviiruse nakatumisel ei ole aga olnud praegusest halvemaid päevi. Eile tuvastati 1204 uut nakkusjuhtu. Tänase korraldusega tõstis terviseamet haiglakohtade arvu koroonaviirusega patsientidele 926ni.


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 2-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta I kvartalis kokku käivet 8 666 €.\nTARTU LINN, TIIGI TN 61A KÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nTARTU LINN, TIIGI TN 61A KÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi TARTU LINN, TIIGI TN 61A KÜ valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). Samas valdkonnas (EMTAK 68321) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 7303 tükki, kes annavad tööd kokku 15205-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 174.72 miljonit...\nVERGILIUS OÜ: Tegevuslugu 27.06.2021\nVERGILIUS OÜ alustas peaaegu 18 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. P. ja P. P. , seda juhtima hakkasid. T. P.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 4 aastat ja Piret Palu alles alustas ettevõtlusega. VERGILIUS OÜ valdkond on teatri- ja tantsuetenduste lavastamine ja esitamine. Samas valdkonnas (EMTAK 90011) on tegutsevaid...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 1 586 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 8 666 €.\nKäibed kokku (2021) 34 665 €\nBilansimaht (2021) 97 829 €\nVERGILIUS OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nTARTU LINN, TIIGI TN 61A KÜ Juhatuse liige Logi sisse\nVERGILIUS OÜ Logi sisse\n22.06.2020 - .... TARTU LINN, TIIGI TN 61A KÜ juhatuse liige\n19.02.2004 - .... VERGILIUS OÜ juhatuse liige


Täna lõppeb Saunumi aktsiate märkimine - Ärileht\nTäna lõppeb Saunumi aktsiate märkimine\nTäna pärastlõunal lõppeb saunakeriste tootja Saunumi kolmas rahakaasamine, kui investoritelt küsitakse 2,24 miljonit eurot.\nSaunum pakub avalikult kuni 70 000 aktsiat võimalusega suurendada pakutavate aktsiate arvu kuni 140 000 aktsiani. Ühe aktsia hinnaks on märkimisel 16 eurot. Saunumi aktsia kaupleb täna 17,7 euro juures, aasta algusest on see langenud 28,5%.\nPakkumisest saadavat tulu, suurusjärgus 1,12 kuni 2,24 miljonit eurot, plaanib ettevõte kasutada tootearenduse finantseerimiseks, turundustegevuseks eksportturgudel ning komponentide ja valmistoodete laovaru suurendamiseks. Märkimisperiood lõppeb täna kell 16, tulemused avalikustatakse homme.\nNädal ees: fikseeritakse dividendisaajad ja kogunevad aktsionärid\nSel nädalal on lõppemas ka teinegi aktsiate pakkumine: täpsemalt kestab Eesti sporditehnoloogia idufirma Robus Groupi märkimine kuni 14. aprillini ehk neljapäevani. Raha küsitakse 584 000-751 500 eurot. Kaasatava raha toel soovib Robus viia ellu oma kasvuplaani ning rahastada rahvusvahelist laienemist ja tehnoloogia ning toodete edasiarendamist.\nVeel on sel nädalal oodata PRFoodsi, Enefit Greeni, TextMagicu, Ekspress Grupi, Novaturase ning Hagen Bikesi müügitulemusi. Põhjalikumaid näitajaid tutvustab Tallinna Kaubamaja Grupp, kes teavitab homme esimese kvartali tulemustest. Samuti fikseeritakse järjepanu dividendisaajaid: täna on viimane päev, et osa saada Šiauliu Bankase dividendist, homme, et saada LHV Groupilt eelmise aasta eest omanikutulu.\nLisaks toimub sel nädalal kaks aktsionäride koosolekut: Coop Panga omanikud kohtuvad kolmapäeval Tallinna Ülikooli saalis „Maximum“, EfTEN Real Estate Fund III aktsionärid neljapäeval Radisson Collection Hotel II korruse konverentsikeskuse saalis nimetusega „Tallinn“.


Biography and Memoirs - E-books - Apollo ENG\nPublishing company: Kirjastus Sperare\nKonrad Mägi (1878-1925) elulooline raamat antakse välja paralleelselt eesti, inglise ja itaalia keeles, tähistamaks Konrad Mägi suure isiknäituse toimumist Roomas Galleria Nazionale d´Arte Modernas (avamine 9. oktoobril 2017). ...\nE-raamat: Viimane rüütel. Arnold Rüütli jäljed Eesti pinnal ja ajas\nPublishing company: Kirjastus Kunst OÜ\nRüütel olla ei ole Eestis kerge olnud, ei aastasadu ega -kümneid tagasi. Mõnigi tahtnuks Rüütli kõrvaldada – vähemasti võimult. Selle õnnestumisel oli aga pettunuid kordades rohkem. Eesti rahvas hindas Arnold Rüütlit teistest p...\nKui kuninganna Victoria 1901. aastal suri, oli ta olnud Inglismaa troonil kuuskümmend neli aastat. Tal oli üheksa last, nelikümmend kaks lapselast ja oma järeltulijate abielude kaudu oli temast saanud kogu kuningliku Euroopa ma...\nR.J.B. Bosworthi kapitaalne teos käsitleb Benito Mussolini (1883-1945) elu ja tegevust nii Itaalia peaministri kui ka diktaatorina. Tähelepanu pälvib aga samuti Mussolini elu enne 1922. aastat, mil temast sai peaminister, erald...\nE-raamat: Võimatu edu. Kasvulava Nokias\n"Kuidas leiti ja kaotati Soome Nokia? Kuidas saavutati hiilgav edu, mida kadestas kogu maailm, ja miks sellest ilma jäädi? Jorma Ollila oli 1992–2006 Nokia tegevjuht. 1990-ndate algul pani ta kõik mängu, et Nokia päästa. Firmas...\nPublishing company: OÜ Küppar & Ko\nELON MUSK ON MEIE AJA KÕIGE HULLJULGEM ETTEVÕTJA Ajaloos leidub vähe ettevõtjaid, kellel oleks sama geniaalne visioon ja tegutsemistung. Musk, kes on kui tänapäevane kombinatsioon Thomas Edisonist, Henry Fordist, Howard Hughesi...\nDelivery time: Allalaetav


Mitmekesises metsas on inimest ohustavaid puuke vähem - Zooloogid 2.0\n06juuni 2022 by Marko Mägi Kommentaare pole\nPuuk on meie metsade ohtlikuim loom, sest kannab mitmeid ohtlikke haigusi, näiteks entsefaliiti või borrellioosi. Entsefaliidi vastu saab end vaktsineerida, borrellioosi vastu mitte. Puugiliike on erinevaid, neist üks arvukaim on võsapuuk Ixodes ricinus. Prantsusmaal tehtud esimene eksperimentaalne uuring sedastab, et mitmekesisem mets pidurdab puugihaiguste levikut.\nPuugi kaudu jõuavad haigused inimeseni, kuid et haigused metsas saaks ringelda, on neil lisaks puukidele vaja vaheperemehi, kelleks sobivad selgroogsed (ka inimene), kelle organismis mõnusalt aega veeta, enne kui taas ringiga puugini jõuavad. Enamasti on puugi „ohvriks“ väiksemad selgroogsed, näiteks närilised, siilid, linnud.\nVõsapuuk (Ixodes ricinus), Foto: Philippe Garcelon (Flickr.com, CC BY 2.0)\nTõenäosus puugilt haigus saada sõltub nakatunud puukide rohkusest, kuid metsa puugirohkus võib sõltuda metsa mitmekesisusest: võrade struktuur ja tihedus loovad alusmetsas varju, mis mõjutab niiskust ja metsa mikrokliimat. Eriti oluline on metsa alustaimestiku roll, sest seal varitsevad puugid ohvrit taimede kõrgematel osadel; alustaimestiku mikrokliimast sõltub puukide ellujäämus.\nUuringutest on teada, et puukide kantavate haiguste esinemine sõltub teiste peremeesorganismide mitmekesisusest – mida mitmekesisem see on, seda vähem on piirkonnas haigust kandvaid loomi. Kuna selgroogsete mitmekesisus sõltub elupaiga mitmekesisusest, uuriti Prantsusmaal, kui palju on nakatunud puuke mitmekesises ja liigivaeses monokultuurses metsas: ühes oli muudetud puistu tihedust ja niiskustaset, teises mitte.\nBorrellioosi kandvate võsapuugi nümfide hulk sõltus metsa liigirikkusest – mida rohkem erinevaid puuliike, seda vähem leiti nakatunud puuke. Puugi larve (kõige esimene ja väiksem arengujärk) oli rohkem männimetsas kui tammikus, nümfe (teine arengujärk) aga rohkem võrastikurohkes metsas.\nKõige rohkem oli puuke aladel, kus kasvasid männid (nii monokultuurses männikus kui ka männi-kase segametsas), keskmisel hulgal kaasikutes ja kõige vähem tammikutes. Niiskemast puistust leiti puuke sagedamini kui kuivast, seda sõltumata puuliikidest. Borrelioosi kandvate nümfide esinemine sõltus samuti puude liigirohkusest: oluliselt harvem oli neid niiskemas ja mitmekesisema puistuga aladel. Kõige sagedamini leiti nakatunud puuke kuivast monokultuursest puistust ja harvemini niiskest kolmeliigilisest puistust.\nVõsapuugi (Ixodes ricinus) borrellioosi kanvate nümfideosakaal eriliigilistes ja niiskusastmega puistutes. Joonise originaal Bourdin et al. (2022), CC BY 4.0, https://doi.org/10.3389/fevo.2022.891908\nAutorid järeldavad, et puistu võrastik, struktuur ja mitmekesisus mõjutab puugiohtrust ja nende kantud haiguste levikut. Andmed viitavad, et metsa elupaiga omadused „lahjendavad“ või „võimendavad“ inimesele ohtlike puugihaiguste esinemist. See tulemus langeb kokku paljude uuringutega, mis sedastavad, et mitmekese metsa ökosüsteemihüved on inimesele suuremad ja parandavad inimese heaolu.\nOhtlike haiguste levikul on oluline silmas pidada, et metsaelupaikade kiire muutumine, eelkõige raie tõttu, on kokkupuuteid inimeste ja võimalike patogeenide vahel suurendanud. Mitmekesised metsad näivad aga kokkupuuteriski vähendavat. Seda eelkõige seetõttu, et mitmekesise struktuuri, alustaimestiku ja ohtra surnud puiduga puistu soodustab ka selgroogsete liigirikkust. Kõigis organismides ei pruugi aga haigused elus püsida ega paljuneda – nii on pärsitud ka haiguse levik.\nAllikas: Bourdin A, Bord S, Durand J, Galon C, Moutailler S, Scherer-Lorenzen M and Jactel H (2022) Forest Diversity Reduces the Prevalence of Pathogens Transmitted by the Tick Ixodes ricinus. Frontiers in Ecology and Evolution 10:891908. https://doi.org/10.3389/fevo.2022.891908


Kirjastus Lugemik avab kunstikirjastuse telgitagused - Uudised - Apollo Raamatuportaal\nKirjastus Lugemik avab kunstikirjastuse telgitagused\nNäituse «Väljaandja Lugemik. Trükised aastatest 2010-2019» viimasel päeval, 1. septembril kell 13.00-14.30 toimub vestlus selle ühe asutaja Indrek Sirkli ja liikme Ott Kagoverega, et rääkida kirjastusest, kirjastamisest, näitusest ja perspektiividest. Vestlust juhib Sandra Nuut.\nKirjastuse Lugemik asutajad graafiline disainer Indrek Sirkel ja kunstnik Anu Vahtra käivitasid kümme aastat tagasi kirjastamise kohalikul kunsti- ja disainiväljal ning on esitlenud eesti kunstnike, disainerite ja teoreetikute töid järjepidevalt rahvusvaheliselt. Näitus «Väljaandja Lugemik. Trükised aastatest 2010–2019» tähistabki kunstikirjastuse kümnendat aastapäeva esitledes kõiki kirjastatud trükiseid. Täna jätkab Lugemik nii kirjastuse kui raamatupoena ning on samal ajal ka oma tegevust laiendamas. Eelmisel aastal ühines Lugemikuga graafiline disainer Ott Kagovere, keda huvitavad alternatiivsed kirjastamise praktikad, nagu perfomance’id ja loengud.\nPaari nädala pärast on Lugemik juba seitsmendat korda oma uute trükistega New Yorgi raamatumessil «NY Art Book Fair» ning mõne kuu pärast avamas uut ruumi Vabaduse väljakul, kus lisaks raamatute müügile toimuvad esitlused, loengud ja muud üritused koostöös EKKMi kohvikuga. Avalikus vestluses pühapäeval, 1. septembril Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis arutletakse kirjastuse näituse, tegevuse ja tulevikuplaanide teemadel.\nLugemik on Tallinnas 2010. aastast tegutsev kunstikirjastus ja raamatupood, mille asutajad on graafiline disainer Indrek Sirkel ja kunstnik Anu Vahtra. Koostöös kunstnike, disainerite ja teoreetikutega on Lugemik tänaseks välja andnud 81 trükist. 2013. aastal avas Lugemik oma esimese raamatupoe Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi (EKKM) hoovil ning 2017. aastal koostöös Tallinna Kunstihoonega poe teise asukoha kunstihoone fuajees. 2018. aastal ühines Lugemikuga graafiline disainer Ott Kagovere.\nSandra Nuut on Tallinnas tegutsev disainikriitik ja õppejõud Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini osakonnas. Ta õpetab, kirjutab ning tegeleb kuraatoriprojektidega disainivaldkonnas. 2016. aastal asutas Nuut kollektiivi Jane Jacobs, mis tegeleb keskkonna ja kogukonna kriitiliste küsimustega. Varasemalt on ta töötanud galeriis Chamber New Yorgis.


Etsi blogi: October 2011\nJõudemonstratsioon Leevil ehk KOKU jooks 2011\nKOKU jooksust on saanud suur üritus. Ja on ka põhjust, sest tegemist on hooaja viimase pikema orienteerumisvõistlusega, kus märksõnadeks on vanad kaardid ja tiimidevaheline võiduajamine.\nPUTA ehk tõlkes prostituut (hispaania k) oli jälle rivis, seekord pikal rajal.\nÜllatav oli võistkondade suur arv A-rajal (37), keegi ei kartnud eelmise aasta ülipika soorituse kordumist. Või lausa oodati seda ja oldi paremini ette valmistatud.\nPildistas: Martti Mikk\nOma jooksust jäi kahetine tunne. Ühelt poolt olin täiesti normaalses seisundis ja valmis ühtlaselt hästi jooksma, kuid teisalt oli Tiidu poolt pakutav tempo siiski hetkeseisundi jaoks natuke kiire. Igal nädalavahetusel tehtud 1 pikem treening ja mõni lühem jooks nädala sees olid siiski ebapiisavad Tiit Tali võimsa sportliku vormi kõrval.\nTraditsiooniliselt võtsin stardis SI-pulga endale ja jooksin sellega esimese kaardilehe, kuid kohe alguses oli selge, et mina pole täna pulgamees - oleksin tahtnud kogu aeg 5% aeglasemalt liikuda. Mitte, et raske oleks olnud, vaid kogemus ennustas, et sellise tõmbamisega võivad hiljem tekkida krambid. Hämmastas jällegi paljude tiimide stardikiirendus. Eleri Hirv ja Karmen Alnek panid sellise hooga minema nagu oleksid vanalinna sprindi lõpusirgel. Hoiatasin, et nii nad küll normaalselt lõpuni ei jõua. Aga eksisin. Hoiatasin samuti Paavo Rõigas't ja Taivo Tali, kuid kõik lõpetasid kenasti.\nKas tõesti olin ise nii vilets ja ei osanud tempot õigesti hinnata? Samas jälle tolknesid jalus Raido Mitt ja Rene Post, samuti kohtusime Kenny Kivikase ja Tauno Tiiratsiga. Tiit vedas pikalt suurt kampa, kus olid esindatud SKM!, Aarain ja Kuperjanovi pataljon 1. Kui kohati saimegi natuke ette, siis pisikeste haakide järel olime jälle koos.\nEsimese vea tegime 3. KP-ga, kui suunasin Tiitu vasakule teiste tiimide poole, mille tulemuseks oli ühine 1,5min viga.\nÜleminek teisele kaardile ehk etapp S2-S3 oli selline, kus vaid jooksin Tiidu järel, sest minul kaarti polnud. Jõudes lõpuks mingile teede ristumisele, küsis Tiit suurelt kambalt, et kas keegi teab, kus siin punkt on? Keegi kätt ei tõstnud ning vastata ei tahtnud. S3 punkt oli siiski üsna lähedal.\nTeisel kaardil oli rohkem teevalikuid (alternatiivid on rohelise joonega). Etapp 6-7 oli meil OK, ehkki vasakult minek oli vist sama kiire. Etapil 7-8 saime pikal teejooksul konkurentide ees väikese edumaa, kuid oskasime selle maha mängida ringijooksuga. Ise oleksin eelistanud otsemat minekut sihilt, kuid Tiit oli sellel hetkel liiga palju ees ja tagasi polnud teda mõtet kutsuda. Jorisesin natuke küll. Kaotust ca 45sek. Trikietapp oli 12-13, kus tempo oli nii kiire, et ma ei suutnud kaarti eriti lugeda. Tiit kihutas Kivikas-Tiiratsile järele ja kõik samamoodi tema järel. Lage kaardil oli kadunud ja teine lage oli palju rohkem lõunas. Hetkel, kui oli vaja lageda servast paremale pöörata, paistis suur autotee. WTF! Midagi sarnast mõtles vist ka Mati Tiit.\nJoostud 2.25h, kui sääremarjades hakkasid krambitõmbed. Võtsin soolakapsli ja Magneslife'i, kuid abi sellest oli üürike. 4. kaardi soodes tuli tempot alla võtta ja loota, et seisund paraneb. Konkurendid SKM! ja Aarain hakkasid eest ära minema. Midagi polnud teha.\nSeis eriti paremaks ei läinud ja 5.kaardi turbavälja teel pidin natuke kõndima.\nEdaspidist liikumiskiirust kontrollisidki krambid, mis leebusid alles võistluse lõpus, kui Tiit läks võtma kõrge nõlva all asuvat jõesaare punkti KP19. Ma ei saanud aru, miks ta vette ei tahtnud minna ja hurjutasin ise üleval olles teda tagant. Tegelikkuses oli seal sügav kiirevooluline jõgi ja mitte igaüks ei soovinud 2-3 ujumistõmbega külmas vees jõge ületada nagu tegi seda näiteks Uku-Laur Tali. Tiit läks saarele suure ringiga ning sai vaid nendesamusteni märjaks. Aga aega läks ja 3 tunni piir jäi alistamata (unustame viimase poole tunni krambid).\nKokkuvõttes saadud 6.koht polnud paha. Tiit üksi oleks kindlasti suutnud joosta 4.kohale. KOKU-ga tuli ootamatult kõva tirimine, ma polnud selleks valmis. Kuid füüsiline seisund on endiselt hea ja ainuke jama on nüüd selles, et mida sellega peale hakata. Võistlusi enam pole. Hea füüsiline enesetunne on nagu peatäis, peab pidevalt juurde võtma, et meeleolu säiliks. Oht on seal ka - võib ülearu võtta...\nPildil esikolmiku mehed\nPosted by eduardp at 11:00 PM 8 comments:\nGeoinformaatika ja orienteerumine\nGeoinformaatikud kogunesid reedel-laupäeval Sagadisse, ESTGISi ehk Eesti Geoinformaatika Seltsi aastakonverentsile ja -koosolekule. Positiivne ja väga esinduslik seltskond, huvitav programm ja aktiivne osalemine aruteludes - mida enamat võiks veel tahta. Esimene tegevusaasta sai kenasti kokku võetud.\nOrienteerujate ja o-kaardistajatena oleme geoinformaatikaga kas otse või kaudselt igal juhul seotud, sest oma huvitegevuses kasutame kaarte. Kaartide koostamiseks vajame alusmaterjale - kaarte või kaardiandmeid, viimaseid toodetakse tänapäeval üpris keeruliste vahenditega. Põhikaardi asemel räägitakse rohkem ETAK'ist ehk Eesti Topograafilisest Andmekogust. Põhikaart on vaid üks produkt 1:10 000-sest ruumiandmekogust. Usinalt kasutame LIDARi andmeid, mille tooted tahavad veel väljatöötamist ja levitamistingimuste määramist.\nO-kaardistajatele on kindlasti kõige olulisemaks tingimuseks kaardi- ja LIDARi-andmete hind. Konverentsil oli elav diskussioon teemal "Tasuta vs tasulised andmed", mida juhtis Teet Jagomägi REGIOst, eestväitlejateks olid Kristian Teiter Maa-ametist, Jaak Laineste Nutiteq-ist ja ma ka.\nOrienteerujaid, keda võiks üles lugeda kui geoinformaatikuid või kartograafe, saaks kokku hästi palju. Märkimisväärne hulk neid inimesi on õppinud või õppimas geograafiat, õppejõududest kargavad pähe professorid Tõnu Oja ja Jaak Jaagus, Heino Mardiste, Jüri Roosaare, Kalle Remm, Antti Roose. Tudengitest, sh ka geoinformaatika tudengitest saaks kokku parajalt pika nimekirja (kommentaarides võiks ehk üles lugeda). Tartu Linnavalitsuse geoinformaatik on Jaan Ainelo. Omaaegne kaardi- ja geoinfo firma EOMap koosneski suures osas orienteerujatest, kellest geoinformaatika äss oli Heiti Hallikma. REGIO geoandmebaaside valdkonnajuht on praegu Külli Pirksaar (Kaljus).\nLeia pildilt orienteerujaid (ise leidsin 3)\nPosted by eduardp at 10:31 PM 8 comments:\nLabels: geoinfo, GIS, kysimus, orienteerumine\nVaikselt, töiselt, sügiseselt. Saiaisu on suurem kui tavaliselt. Selge see, sügis, organism valmistub talveks.\nOrienteerumiselus oli täna sündmuseks Tallinna neljapäevakute 48.hooaja lõpetamine. Silmapaistvamad tegelased olid TONi eestvedaja Rein Unt, samuti 5-korra rajameister Margus Klementsov ja 5 päevaku peakorraldaja Maimu Tornberg.\nKehv sõnum oli see, et Mustla-Nõmme o-kaardil anti Karude IV maardlale roheline tuli, st kiideti heaks keskkonnamõjude hindamine. Seda oli ka oodata. Eesmärgiks on nüüd hoida Nõmmeküla ehk maanteest ida poole jäävat mõhnastikku nii kaua terviklikuna kui võimalik.\nPosted by eduardp at 10:22 PM 1 comment:\nNädalavahetusel tahaks teha midagi looduses, võimalikult pikalt ja soovitavalt kaardiga.\nTundus, et seekord ei õnnestu ja seda hetkeni, kui helistas Meelis ja küsis, et kas SI-pulka pühapäevaks saaks.\n- "Ei noh, ikka saab, aga kuhu lähed?"\n- "Üks ratta-o maraton on Kuusalus"\nMeelis SI-pulka ei saanud, hoopis sai veel ühe rattaga kaaslase auto peale.\nMetsaratturite o-maraton tundus hirmuäratavalt pikana - 45km linnulennult. Lühemale rajale ei sobinud minna, sest üldfüüsiline seis oli suhteliselt hea. Sellel aastal olen väga vähe rattaga sõitnud, ometi on kõik sõidud tulnud kergelt ja ajadki mullusest kiiremad (!?).\nTäna kartsin eelkõige võimalikke krampe ning raskest vajutamisest tekkivat põlvevalu.\nEtterutates võib öelda, et polnud ei krampe, väsimust ega mingit valu, kõik tuli mõnusalt ja lõppes ootamatult kiiresti.\nSportlased panid ühisstardist hooga minema. KP6-s (kaart 2) sain kätte kaarti uuriva-keerava Peep Eomõisa (+2 meest) ja kuna olin kaarti ette lugenud, möödusin neist ja sain paraja edumaa. KP7-sse lähenesime juba koos, kus mina sõitsin nö teerajast natuke mööda (rada polnud lageda järgi päris õiges kohas, kui üldse oli). Üritasin viga parandada kavala haagiga paremalt, kuid ebaõnnestunult. Jäin veel rohkem maha.\nSuurimad jamad olid 2.kaardi lõpus. Kõigepealt ei tulnud enne KP17-ndat vastu kattega teed. Panin punktist mööda, segadus röövis aega ja tuli lisakaar. Siis kaotasin rajamärgistuse silmist ja keerasin paremale suure maantee poole. Seal üritasin kahe kaardi abil Eesti geograafiat meelde tuletada. Kangesti oleks tahtnud Tõrrepõhja kaarti teisele poole maanteed sättida, aga kuidagi ei sobinud. Läksin tagasi ja peagi leidsin ka rajamärgistuse.\nTõrrepõhja kaardil sõitsin ühte teed edasi-tagasi 5 korda. Rajameister Mart Pais kavaldas end vist liblikaga üle. Või olin ise arg ja konservatiivne.\nKokku tuli 3 tundi rasvapõletust värskes õhus. Väga positiivne elamus. Ratast võiks rohkemgi sõita, aga see on nii ajakulukas.\nSporti tehti mujalgi, nii Lätis kui Saaremaal.\nSaaremaa 3-päeva jooksule tahaks küll väga minna, ehk järgmisel aastal õnnestub.\nKahju, et tuleval laupäeval ei saa Libahunti joosta, ESTGISi Sagadi üritus on samal ajal. Jalg sügeleb ka KOKU jooksu osas, mis toimub 29.oktoobril.\nPosted by eduardp at 6:48 PM No comments:\nLabels: orienteerumine, rattaorienteerumine\nKui kord juba ortofotodele asi läks, siis veel üks küsimus (kolleeg Hanno leid):\nKus see ufonaut Eestimaal asub?\nVastus on SIIN (lisatud hiljem)\nVene topo 80-ndatest (?) SIIN\nMälumängu viimane voor on nüüdseks kestnud 1,5 aastat (!), võitja selgub aasta lõpus.\nMälumängu seis enne seda küsimust on järgmine:\n2 J., Timo, Arne, RR\n1 hp, Siim, Tenno, TimmiT, Juta, Mart, VV, Laevuke, Ott, Tanza\nLisan siia viimasel ajal paljukuulatud loo, mille leidsin Simpsoni lehelt. Video sisu justkui ei sobi selle lauluga.\nPosted by eduardp at 10:34 PM 9 comments:\nOK Westi pikk rada Kolga-Veskil\nUus piirkond, uus maastik, uus kaart. Minu jaoks.\nPäikeseline sügisilm, mõnus jooksumets, hea korraldus. Kõigi jaoks.\nKiirust polnud, rogain oli veel kehas sees. Raske ka polnud ja 12km sai kiirelt otsa. Esimese poole kaotasin kõigile, teine pool oli kiireim. Ei midagi erilist, vaid ühtlane liikumine läbi kogu distantsi.\nVäikseid vigu tuli ka, puusani vees sai mitu korda olla. Ojad olid veerohked. Teejooksu oleks võinud vähem olla, ehkki teevalikuid oli parasjagu. Tehniliselt kerge rada ja lihtsad punktikohad.\nKolmas koht M50 klassis oli igati soorituse vääriline, päevast jäi mõnus rahulolu. Võistlushooaeg sai nädal tagasi rogainiga läbi.\nKaardivahetus oli 14.KP-s\nPosted by eduardp at 6:18 PM 1 comment:\nLuitest ülevalt ja alt, küsimus ülevalt\nKolga rannikuluidet, mille asukoht on SIIN, peab homme OK Westi pikal rajal tõenäoliselt palju kordi ületama. Sattusin sinna 4 aastat tagasi ja üllatus oli esialgu suur - tasasel maal selline kõrge pinnavorm. Eks homme näeb, kas sealkandis on veel midagi põnevat.\nVanamehed viiendalt ehk kolleegid Maa-ameti "lennusalgast" avastasid LIDARi andmeid ja ortofotot uurides huvitava moodustise, mis jääb ka ühele 1983.aasta orienteerumiskaardile. Põneva info edastas Inger.\nKüsimused on sellised:\n1. Nimeta rahvused, kellega saab pilti seostada\n2. Kus see moodustis asub?\nPosted by eduardp at 5:57 PM 6 comments:\nLabels: kysimus, orienteerumine\nMari Kalkuni viimases Fantaasia saates oli mitmeid toredaid lugusid, üks jäi kuidagi eriti meelde. Ei tea, miks.\nLõikasin selle saatest välja ja panin süütundega siia üles.\nEneli Siirman "Rasked sõnad": "See on üks vana lugu ja võib-olla ta polegi veel valmis..."\nPosted by eduardp at 8:23 PM 1 comment:\nTAOK rogain Karepal - hea sooritus kahtlasevõitu taktikaga\nJärjekordne TAOK suurüritus on läbi. Ootused-lootused ilusa ilmaga ilusal maastikul võistelda täies ulatuses ei realiseerunud. Kogenud orienteeruja ja rogainijana on nähtud igasugu kloaake, mille hulka Karepa maastik kindlasti ei kuulu. Kuid vana maanteejooksja Matti Viisimaa sõnad peale esmakordset kogemust: "Ma ei kujutanud varem ette, et Eesti mets võib nii kohutav olla", pani natuke mõtlema. Mõtlema just seda, et mida kuradit need keskkonnaametnikud selles (pool)kinnikasvanud raiesmike, mahalangenud puudega võsades, kobraste poolt üleujutatud kraavides ja sügavate metsaveotraktorite jälgedes kaitsevad???\nEelmise sissekande arutelu taustal tundus kogu see keskkonnakaitse täieliku jaburusena ja 900 inimest sellel maastikul oli nagu tilk ookeanis. Nagu eelmistes kommides juba öeldud oli, polnud lindudest mõtet sügisel rääkida.\nVõistlus ise oli huvitav. TAOK rogainile omaselt oli taktika võtmeküsimuseks valik, kas minna esialgu vasakule või paremale. Oandul läksime alguses paremale, tegime valesti. Taevaskojas läksime paremale, tegime õigesti. Nüüd läksime vasakule (st läände), tegime vist valesti.\nToolsest ida poole oli pandud kena punktiparv, mille tahtsime igal juhul ära võtta ja see oleks sobinud alustamiseks. Kuid lõpu jätmine läände oli jälle väike risk - ebaõnne korral poleks tagasiteeks jäänud erilisi valikuid. Seega läksime kõigepealt läände.\nPlaneerimiseks kasutasime Oandu rogaini andmeid, kus läbisime 59km koefitsiendiga 1,22. Selliste parameetritega sai tehtud planeerimisniit, kus olid kontrollsõlmed iga tunni järel. Füüsiline seisund oli meil Marjega mõlemal väga hea ja oli isegi lootust, et suudame enamat.\nTegelikkus osutus aga teistsuguseks. Läbitavus oli oluliselt kehvem, mistõttu rammusasse idanurga punktipesasse ei jõudnudki. Hädatapuna võtsime päeva lõpus 3-seid punkte (36, 37), joostes selleks edasi-tagasi etappe. Tavaliselt selliseid asju ei tee. Võistluse alguses läksime ahneks ja lisasime juba planeeritud 59km-le ka KP30. Loodetud ilusa männimetsa asemel saime parasjagu mahalangenud puid ja võsa. Sellega jäime planeeringust 10min maha, mis lääneosa 5-ste etappide vahel suurenes 40min-le. Natukenegi oleks saanud planeeringut päästa lõikega 35-55 läbi Selja jõe, kuid kõrgelt nõlvalt allavaadates tundus jõgi olema lai ja sügav ning ületamisele ei kutsunud.\nFüüsiliselt tundsime end paremini kui kunagi varem, vaid 2 tundi enne lõppu hakkas lihasväsimus ja kurnatus mõjuma. Kuid 1,5h enne lõppu võetud Shlehad pühkisid ka selle nõrkusehoo hoobilt minema. Tehniliselt tuli samuti välja suurepärane sooritus - mitte ühtegi olulist viga ja PT ehk persetunne töötas perfektselt. Eriliselt hea meel oli KP53 kättesaamine, mis põhja poolt tulles oli paras pähkel.\nKokkuvõttes läbisime 53.1km (linnulennult 43,0km), mis tegi koefitsiendiks 1,24.\nÜks asi jäi hinge kripeldama ka. Olen varem öelnud, et ma ei hakka kunagi kellegi kohta proteste esitama. Kuid see, mida J&T lõpus tegid, oli ikka üle igasuguse mõistuse. Samal ajal, kui üks mees võttis punkti (KP29), oli teine nö koduteel ja meeste vahe komposteerimise hetkel oli üle 500m. Ma oleksin selle teema unustanud, aga kui mehed väitsid korraldajatele, et nad pettust ei teinud ja võtsid välja esikoha auhinna, siis ...\n... siis tekib küll kahtlus, et mida veel enne seda tehti.\nSiit saab teha ainult ühe järelduse - kõigile medalipretendentidele SI-pulgad randme külge. Kes pulka kätte ei pane, see auhinnalisele kohale tulla ei saa.\nMeil siis segade 3. koht ja segaveteranide 2.koht. Polnud paha, oleks ka kehvemini võinud minna, paremini pjedestaalikohtade osas ilmselt mitte. Kaks võistkonda olid tublisti üle, Kaminskis-Liepina said eelmise aasta eest korraliku revanši.\nPaar üllatust oli ka. Kõigepealt Suprema hea esitus (Vahter-Sulg). Teadagi kõvad jooksjad ja Marianne ka hea orienteeruja, kuid arvasin, et taktikalises osas võivad Neeme puudumisel alt minna. Nii see polnud ja suuremaid vigu ilmselt ka sisse ei tulnud.\nSiis Tiku, Taku & Tõruke, kus mulle kahe naisterahva nimed palju ei öelnud. Napilt kaotasid kindlatele favoriitidele.\nMuljetavaldav oli Salomoni töö, kus vaid üks kahene jäi võtmata! Paistab, et Tasmaania MM-iks on vähemalt kolm meest end väga võimsasse vormi ajamas.\nFotod: Heiki Pajuste (SIIT)\nMännikumägi Team (Asso)\nPosted by eduardp at 6:02 AM 16 comments:\nTAOK rogain Karepal - hea sooritus kahtlasevõitu t...