Nejlepší výbava na dovolenou začíná chytrým telefonem | Hospodářské noviny (iHNed.cz)\nNejlepší výbava na dovolenou začíná chytrým telefonem\nSmartphone Huawei Mate 8 autor: Huawei\nsmartphone čtečka dovolená\nAni únik do přírody, daleko od práce a běžných starostí, už se neobejde bez moderních technologií, příliš jsme si na ně zvykli.\nDevadesát procent Čechů si nedovede představit dovolenou bez internetu.\nOsmdesát pět procent z nás mělo na poslední dovolené chytrý telefon nebo tablet.\nNejlepší na dovolené je zapomenout telefon, odhlásit se od firemního e-mailu a prostě vypnout, alespoň na 14 dní. Rady odborníků a vlastně osvědčený přístup potvrzený praxí však naráží na realitu. Devadesát procent Čechů si nedovede představit dovolenou bez internetu a 85 procent z nás mělo na poslední dovolené chytrý telefon nebo tablet.\nČísla, která vyplynula z výzkumu společností Eset a Seznam.cz, nejsou překvapivá. Potvrzují dlouhodobý trend modernizace dovolených a důvěry uživatelů, že si díky aktuálním informacím na webu či v mobilních aplikacích dovolenou užijí ve větším pohodlí a klidu. Technologie umějí dovolenou zpříjemnit a pomáhají si dovolenou užít naplno a posléze si ji připomenout. HN proto vybraly 6 zařízení, která má smysl vzít s sebou na cesty. Nečekejte ale chytré kufry, které se samy zabalí a které vysledujete s pomocí telefonu i v hromadě nevyzvednutých zavazadel na přepravním pásu. Opravdu praktické technologie jsou prozaičtější.


Na Prahu, Vávro, na Prahu… :: Ukradený vjecy\nÚvodní stránka > Na Prahu, Vávro, na Prahu…\nNa Prahu, Vávro, na Prahu…\nSnad na nic nezapomenu. Ano, chci vám vyprávět o našem výletu do pražských hudebnin, který byl rozhodně plný zajímavých zážitků. Franta s Luďkem bohužel nedostali v práci dovolenou, takže se do hlavního města vypravila kytarová sekce s osvětlovačem Jirkou. Aby byla zábavná i cesta, rozhodli jsme se cestovat vlakem. Nemýlili jsme se. Už ráno na nádraží došlo k vtipné situaci, když jsem si kupoval lahváče na cestu. „Vy jste Zdeněk, že? Já vás poznala podle trička,“ pousmála se paní v bufetu. Měl jsem ten den na sobě stejně jako Piko s Danem naše výroční triko. Z další věty už bylo jasné, že ona vedoucí bufetu je maminka mé drahé polovičky. Po chvíli dorazil Dan. „Nějaký pivo mám, ale nic k jídlu.“ Šli jsme znovu do bufetu. Kupujeme bagety na cestu, přitom Dana kontroluji: „Vzal sis ladičku?“ „Jo.“ „A trsátka?“ „Ty taky.“ Oranžové, že jo,“ dodala paní za pultem, což Dana, který nevěděl o mém předchozím nákupu, pobavilo vzhledem k historce z klatovských pivních slavností. Další veselost se odehrává u okénka při kupování hromadné jízdenky. „Ještě se platí ty rychlíkový příplatky?“ ptá se Dan paní pokladní. Žena s ironickým úsměvem na rtech kroutí hlavou. „Víte, já nejel vlakem třicet let. Ne, to je blbost, to je moc. Kolik mi to vlastně je?“ ptá se Dan sám sebe šibalským tónem, který pobaví i nějakou slečnu za námi.\nNasedáme do vlaku, z motoráčku od Nýrska přisedá Piko s Jirkou. „Nebyli jste náhodou v jiným kupé? My vás hledali na kraji vagonu,“ ptá se Jirka. „Jo, byli, ale tam to smrdí, jako když se odkope selka. Někdo tam zřejmě zapomněl epesní šavli,“ dodávám. Sotva se vlak rozjel, všichni jsme začali z chlebníků tahat lahváče, bagety a další svačiny. „Ty vole, začít chlastat už v šest ráno,“ zasmál se Dan. Po chvíli se otevřely dveře kupé a dovnitř vešla průvodčí, která spíš než pracovnice ČD vypadala jako silná konkurentka Angeliny Jolie. Snažíme se s ní navázat rozhovor. „Můžeme tady kouřit?“ napadla nás první pitomost. Rozhovor byl tímto u konce. „To snad není možný, že taková holka dělá průvodčí.“ Přijíždíme do Plzně, kde vlak chvíli stojí. Přemýšlíme, zda nejít na cigárko, ale na protějším nástupišti vidíme dvojici chlapů, kteří schovávají doutnající cigarety před blížícími se muži zákona. Za chvíli je vlak opět v pohybu a my začínáme plánovat trasu po Praze. Piko se projevil jako zkušený navigátor, ostatně jako jediný z nás si zjistil adresy jednotlivých hudebnin a vzal s sebou plán Prahy. „První budou Kytary.cz, pak akorát stihneme domluvenou návštěvu u Warwicka, potom máme kousek do Muzikeru a nakonec bych vlezl do Music city,“ vytyčil Piko naši trasu. A teď kudy kam. Začíná rušná debata mezi Pikem – navigátorem a Danem, který dříve jezdil do Prahy pro zboží. „Ne, je to tady,“ ukazuje Dan na jeden konec plánu Prahy. „Ne tady,“ míří Piko prstem přes Vltavu na druhou stranu. „Podle adresy je to tady. Tuhle čtvrť znám. Tam jsem jezdil pro umělé čuráky,“ oponoval Dan za hurónského smíchu ostatních členů hudební výpravy. Trasu jsme nakonec naplánovali, přičemž přišla další kontrola jízdenek. Bohužel v Plzni vyměnili průvodčí, takže místo původní manekýny přichází chlápek, který má na hlavě místo bujné kštice kouty jak stalingradské kleště a na temeni se mu kvůli řídnoucímu porostu objevuje cédéčko. Zklamaně mu podáváme lístek a radši se už na nic neptáme. Všichni dopíjíme své čtvrté pivo, přece se s těmi lahváči nebudeme tahat po Praze. Pivo dělá své, takže se jeden po druhém trousíme na záchod, což díky stejným tričkám s logem Ukradený vjecy upoutá pozornost cestujících v ostatních kupé.\nV osm ráno přijíždíme na Smíchov. Metrem pokračujeme do stanice, která je nejblíže prvním hudebninám. Venku se dohadujeme kudy dál. „Do prdele, kde jsou ty Kytary.cz?“ začínáme zvyšovat hlas. Pražáci na nás koukají jako na magory, protože stojíme pod obrovským červeným billboardem s logem zmíněného obchodu a šipkou. Pochopitelně si nikdo z nás poutače nevšiml. Přicházíme do krámu a nevíme kam dřív. Piko s Danem se hrnou ke kytarám, Jirka se po chvíli rozhlíží po nějaké té zvukařině a já mířím k basám. Dan s Petrem zkouší všechny možné modely, já sáhnu hned po mé vytoužené base Fender Jazz Bass. Bohužel nemají americký model, pouze Mexiko. Kluci sjíždí další kytary, já se hrnu pro basu Hohner, která svým tvarem připomíná spíš pádlo. V hudebninách, odkud si občas necháváme poslat do Klatov těžko dostupné zboží, opouštíme asi po hodině a půl. Dostáváme chuť na kafe a snažíme se najít nějakou restauraci. Všechny jsou ale zavřené. Nakonec vidíme ceduli Gambrinus u fotbalového stadionu. Otevřeno od 15 hodin. Ve vstupní hale však mají automat. Kupujeme si tradičně šizeného turka a usedáme na terasu. Za chvíli k nám míří jakýsi pán. „Je vy jste zlatej. Vy nám jdete odemknout hospodu,“ raduje se Dan. Po chvíli ho ale nálada opouští, protože pán je od telekomunikací a jde někam do areálu zapojovat telefon. Dopíjíme automatové kafe a vydáváme se k Warwicku. Tyhle hudebniny však fungují jen jako kancelář s vybranými modely kytar, kam normálně lidi nemohou. Návštěvu však domluvil náš kamarád a klatovský prodejce hudebnin Karel Kesman. Návštěva je však jen pro dva lidi. Já Warwickům moc nefandím, takže se s Jirkou vydávám do prodejny levných knih, kde se obtěžkáváme životopisy Iron Maiden, Black Sabbath a Metallicy. Asi za hodinu vychází Piko s Danem z kanceláře a vyrážíme opět na metro. Cestování metrem je skutečně zážitkem. Trička Ukradený vjecy opět slaví úspěch a Pražáci se za námi na eskalátorech otáčí. Jezdíme s přestupy a ani ve vlaku metra se nesnažíme chovat nenápadně. Máme sluneční brýle nasazené vzhůru nohama a zatímco obyvatelé hlavního města vytahují v metru knihy nebo přeložené noviny, Piko rozbaluje plán Prahy dlouhý přes půl vagonu.\nPřijíždíme k hudebninám Muziker, které jsou však od stanice metra poněkud vzdálenější. V horku míříme k obchodu, přitom i trochu bloudíme. Muziker nás uchvátil na první pohled – zkrátka hangár s hudebními nástroji. I tady trávíme značně dlouhou chvíli, Piko si zde navíc vyzvedává objednané dvanáctipalcové reproduktory, s nimiž se pak musíme táhnout do metra. „To chceš ty kysny vláčet až na vlak?“ děsíme se transportu těžkých amplionů. „Nebojte se, mám to vymyšlený. V Music city je dnes soutěž kapel a hraje tam i Mash. Dám ty repráky Želvovi do auta, ať mi je odveze do Nýrska.“ Piko zkrátka myslí na všechno. V Muzikeru vyzkoušíme všechno možné. Já beru do ruky basu Fender Marcus Miller signature, Dan si vyzkoušel Gibsona z osmdesátých let, jehož cena překračuje částku za ojeté auto.\nNa cestě do Music city jsme už docela hladoví. „Co zajít někam na oběd?“ ptá se jeden druhého, ale z toho nakonec sejde. „Koukneme na Mash, pak se najíme a potom prohlédneme Music city. To bude akorát, abychom pak stihli zpáteční vlak,“ rozhodl Dan. Do Music city hned vedle O2 arény přijíždíme právě ve chvíli kdy začíná hrát Mash. Vysedáváme na baru, osvěžujeme se dvanáctkou a mě je jasné, že takhle oběd (nebo spíš už večeři) a ještě prohlídku hudebnin nestihneme. Objednávám si nakládaný hermelín (nemají totiž klobásy), což samozřejmě zbytek kapely pobaví. V Music city se vedle Mashe setkáváme i s Danem Horynou z legendární kapely Merlin, který je zároveň zaměstnancem. Odcházme na prohlídku hudebnin. Piko si zkouší další sedmistrunnou kytaru, tentokrát Ibanez K7 (signovaný model skupiny Korn), Danovi se zase líbí Gibson, model Zakk Wilde. „Já to samozřejmě kupovat nebudu, ale chtěl bych si na to zahrát,“ prosí Dan prodavače. Kytara je kvůli případným nenechavcům až u stropu, takže si prodavač musí pro štafle. Kluci se zavírají s kytarami do zkušeben, já se opět hrnu k Fenderům. V jednom stojanu mi padnou do oka modely z rukou českých kytarářů. Ti se vyžívají ve výrobě poněkud atypických tvarů. „Zdendo, copak jsi to našel zase za hybrid,“ smějí se kluci, když vychází ze zkušebny. „Ty vole, ale hraje to epesně. A cena taky ještě ready. Necelých padesát tisíc,“ oponuji.\nV Music city už musíme hlídat čas, abychom stihli vlak. Cestou se ještě stavíme v hospodě, normální jídlo už ale nestíháme, takže se futrujeme tlačenkou, hermelíny a utopenci. Metrem přijíždíme zpátky na Smíchov, kde si ve stánku kupujeme na cestu ještě lahváče a bagety. Míříme do Klatov a někde za Plzní dopíjíme svá osmá piva. Vskutku podařený výlet. Co nejdřív musíme zase někam vyrazit.


Y Gododdin – Wikipedie\nY Gododdin (vyslovováno ə ɡɔˈdɔðɪn) je středověká velšská báseň, skládající se ze série žalozpěvů na muže britonského království Gododdin a jejich spojence, kteří měli podle konvenčních výkladů básně zemřít v bitvě proti Anglům z království Deira a Bernicia, jež se uskutečnila kolem roku 600 n.l. u Catraethu. Autorství anonymní básně bývá připisováno bardu Aneirinovi; dílo se dochovalo pouze v jednom rukopise, známém jako Kniha Aneirinova.\nBáseň je zaznamenána v rukopise z druhé poloviny 13. století a její vznik je datován mezi 7. a rané 13. století. Text je psán částečně ve starovelštině a částečně středovelšským pravopisem. Vznik v 7. století by znamenal, že báseň byla - nejprve nejspíše v ústní formě - složena již krátce po bitvě, nejspíše v Hen Ogledd ("Starý Sever") v cumbrijském dialektu britonštiny. Další hypotéza považuje Y Gododdin za dílo středověkého velšského básníka, vytvořené v 9., 10. nebo 11. století. Ovšem i pokud by báseň vznikla v 9. století, stále by zůstávala jedním z nejstarších dochovaných děl velšské poezie.\nGododdin, známé za římské okupace Británie jako Votadini ovládalo oblast dnešního jihovýchodního Skotska, Northumberland a část Hen Ogleddu (Starého Severu). Báseň popisuje shromáždění družiny 300 (nebo 363) vybraných válečníků, původem nejen z Gododdinu, ale i Piktů a mužů z království Gwynedd. Po roce hodování v Din Eidyn, dnešním Edinburghu, zaútočili na Catraeth, obvykle identifikovaný jako Catterick v Severním Yorkshire. Po několika dnech boje proti několikanásobné přesile byli téměř všichni bojovníci pobiti. Étos básně připomíná hrdinskou epickou poezii, zdůrazňující boj pro slávu, báseň ale není výpravná.\nRukopis také obsahuje několik slok, které nemají žádnou zjevnou souvislost s království Gododdin a jsou tedy považovány za později vložené. Zde bývá především diskutována sloka zmiňující krále Artuše, která, pokud by byla původní, by mohla být nejstarším známým odkazem na tuto postavu - s výjimkou Y Gododdin je totiž velšská artušovská tradice doložena až od raného 12. století.\nV tomto článku byl použit překlad textu z článku Y Gododdin na anglické Wikipedii.\n↑ Elliot (2005), p. 583.\n↑ Jackson (1969)— The Gododdin: the oldest Scottish poem.\nDílo Y Gododdin ve Wikizdrojích (velšsky)\nBarevná faksimilie Knihy Aneirinovy v rámci projektu "Gathering the Jewels\nY Gododin, dostupné online v projektu Gutenberg.\nThe Book of Aneurin, originalní text a anglický překlad\nEdinburský hrad a komentář k "Y Gododdin"\nCitováno z „https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Y_Gododdin&oldid=18671341“


Dámský batůžek Dapi Bordo 47785-01 : Dapi.cz\nÚvodní stránka > Kabelky > Batůžky > Dámský batůžek Dapi Bordo 47785-01\nPopis produktu Dámský batůžek Dapi Bordo 47785-01\nDapi bordó batůžek je naší novinkou. Tento originální batůžek kombinovatelný s croosbody kabelkou bude výborným společníkem nejen do práce, ale také na výlet. Jeho dominantou jsou leaserem vypálené decentní ornamenty, díky této přední kapsičce, působí batůžek/kabelka lehce orientálně. Iformace: batůžek/crossbody (přepínatelné popruhy), vzadu zip.kapsička, vpředu kapsa na zip, zapínání na zip. Parametry: šíře 31 cm, výška 32 cm, hloubka 5 cm, 1/2 délka ucha 88 cm.\n250 MK 242 Bordo synt.batůžek\nKód produktu: 47785-01


Krize 2.0 | 10. 5. 2010 | Karel Dolejší | Britské listy\nNebudu čtenáře unavovat podrobnostmi toho, co je s největší pravděpodobností nástupem druhé fáze krize, neboť takových podrobností budou teď konečně média opět plna. Kdo má dost morbidních sklonů či masochismu na to, aby krok za krokem sledoval realizaci ekonomické noční můry, před níž nevyslyšené hlasy varovaly přinejmenším před rokem, může tak sám učinit docela snadno. Snad tedy jen několik jednotlivých bodů, které je dobré nepřehlédnout:\nV této fázi jde mj. i o to, že se mnohým státům "vrací" jejich velkorysá záchrana realitních a finančních institucí, které se vlastní vinou dostaly do problémů. Bylo by bývalo lepší omezit se na ochranu klientů a problémové korporace nechat buď normálně zbankrotovat, nebo je (přechodně, ale opravdu a se vším všudy) znárodnit. Pravicoví kritici velkorysých záchranných balíků upozorňují na škodlivý dopad odměňování hazardérského chování finančníků. V tomto bodě s nimi nelze než souhlasit. Ale teprve budoucí historici nám přesně řeknou, zda vysoká "vnímavost" tolika politiků vůči nárokům finančního sektoru (v kontrastu k požadavkům zdravého rozumu a veřejnosti) byla způsobena hlavně obavou z ohrožení statu quo, dlouho trvající pevnou symbiózou politické třídy s finačníky, špatně kalkulovanou spekulací (!!!) na zvýšení vlivu politiky nad ekonomikou, kombinací všeho zmíněného, nebo ještě něčím jiným. Každopádně v oknu příležitosti vzniklém po nástupu krize ke koordinované reformě systému hodné toho jména nedošlo - a je dost dobře možné, že další pokus už v současných kulisách nebude k dispozici.\nV neokeynesiánských kruzích byly po nástupu krize ve všech pádech skloňovány státní výdaje prostřednictvím deficitního financování, které mají přechodně nahradit výpadek výdajů soukromých. Pomineme-li skutečnost, že to, co bylo kupř. v USA schváleno, má velice daleko ke skutečně klasickému keynesiánskému opatření (možná ale právě to signalizuje, co lze dnes na Západě ještě vůbec politicky prosadit...), je též třeba říci, že John Maynard Keynes prostě ještě nežil ve světě, kde některé státy ve svých ekonomikách produkují zejména dluhy a na nich založené sekundární finanční "produkty"; jeho formulace některých otázek nese pečeť toho, že polemizoval s tradiční velice střídmou a spořivou liberální ekonomickou politikou, jaká dnes již na "vyspělém" Západě vlastně neexistuje. Logický zkrat obsažený v tvrzení, že problémy způsobené žitím na dluh mohou být prý odstraněny dalším a mnohem masívnějším zadlužováním, by ve skutečnosti měl být snad každému pozorovateli, jehož hladina krve v alkoholu nedosáhla kriticky nízkých parametrů, naprosto zřejmý. Tak jako ve vojenství existují vynikající a zaručeně krátkodobě úspěšné taktiky spolehlivě vylučující sledování vítězných strategií, totéž platí i zde. Jediné, co lze dlouhodobě "vyhrát" ve hře na záchranu nezodpovědných hazardérů se svěřenými prostředky, je vážná dlouhodobá krize vlastní země přecházející postupně v celkovou krizi globálního ekonomického systému.\n"Přestřelení" (overshoot) finačního sektoru vůči reálné ekonomice je v anglosaských zemích mnohem větší než kupř. v kontinentální Evropě, a z něj plyne také rozsah problémů, jimž je zde třeba čelit. Zároveň ovšem žijeme v době, kdy zpravodajství vznikající v anglosaských zemích všeobecně rozhodujícím způsobem ovlivňuje informování o světových událostech, včetně na něm závislých "tržních sentimentů". Pokud jde o ekonomii, naprostá většina komentátorů, včetně takových zvučných jmen jako Stiglitz nebo Krugman, má sklon hodnotit kontinentální země EU hůře než situaci tam, kde sami žijí (a přejí si žít v klidu i nadále), což zavání doslova odváděním pozornosti od vlastních problémů. Pokud nejde o pouhý vytoužený sebeklam, v němž je přání otcem myšlenky, pak to ovšem dost připomíná známý Churchillův výrok o hlasatelích appeasementu: Jsou to zkrátka ti, kdo krmí krokodýla s nadějí, že pak sami přijdou v pořadí chodů až na další pozici. To se ale ve skutečnosti vůbec nemusí podařit. Brzy uvidíme...\nŘíká se, že krize vlastně představují příležitost. Možná, že i krize posledních dvou let je příležitostí; ovšem nejspíše nikoliv pro stávající politické elity, které ji víceméně odmítly. V takovém případě se bude zřejmě další dění odvíjet podle závěru okřídleného latinského rčení, totiž nolentes trahunt; vlády budou chodem událostí vlečeny za vlasy, zatímco se situace pokusí využít politické síly považované dosud za okrajové - ať už to je třeba chápat v dobrém, nebo (a to mnohem spíše) v tom špatném.


Čínské úřady cenzurují zprávy posílané prostřednictvím bezplatné internetové telefonní a textové služby Skype. Oznámila to kanadská vývojová firma Citizen Lab, jejíž zaměstnanci odhalili databázi tisíce zpráv s politicky choulostivými výrazy, které čínské úřady blokovaly.\nOmluva je na houby\nKdyž se je třeba ten falungong jednosměrnou jízdenkou do vězení, z kterého ven vycházejí jen orgány:(\nOsobne zacinam omezovat Skype a doporucuju\nkazdemu G-Talk, zadnej trafik, pac diletanti, magori a lameri posilaji velke objemy dat prave pres Skype, misto volani, na co je primarne urceno..\njá řikám pořád že skype je nezabezpečenej šmejd:) bych mohl ty rejžožrouty trochu vytočit třeba milionem zpráv o tom ják tyranujou tibet:D\njak to kontrolují?\nmyslel jsem, že komunikace přes skype je šifrovaná tuším pomocí AES. nechápu tak, jak by mohla třetí strana něco kontrolovat. z textu jsem ale nepochopil, jestli to dělal samotný skype...\nRe: jak to kontrolují?\nSpoluúčast na monitorování uživatelů programu přiznal i prezident\nspolečnosti Skype Josh Silverman, který prohlásil, že jde o "známou\nvěc" a že Skype musel "vytvořit procedury, aby splnil místní zákony a\nregulace". viz. http://tinyurl.com/4qbm8z\na zde ?\ntady v Cesku jsme pod dohledem mnohem více: archivace všech SMS zpráv, sledování tel. hovorů - i neuskutečněných (jen zazvonění), ......\nKazdy dela, co umi\nNekdo dodaval nackum loziska, nekdo platil Saddamovi zbrojeni nakupem tezebnich povoleni, nekdo stavi velky cinsky firewall nebo spehuje IM.


Vylepšené filtrování výsledků podle jazyka – Blog Seznam.cz Vyhledávání\n30. 1. 2013 |\nVčera jsme nasadili vylepšené filtrování výsledků podle jazyka. Nově je výchozí volbou fulltextového vyhledavače Seznam.cz hledání českých a cizojazyčných výsledků současně. Volitelně lze vyhledávat jen v českých nebo jen v cizojazyčných výsledcích. Nahradili jsme tak původní filtrování „Česky / Ve světě“, které přestávalo stačit.\nvýchozí hledání českých a zahraničních výsledků současně – ukázka,\nvolitelné hledání jen českých výsledků – ukázka,\nvolitelné hledání jen zahraničních výsledků – ukázka.\nToto vylepšení navazuje na vyhledávání v cizojazyčných dokumentech, o kterém jsme vás informovali v dubnu 2012 (více v tomto článku).\nNedávalo by mnohem větší smysl – jak pro uživatele, tak pro Seznam.cz – aby jako defaultní nastavení bylo na češtinu a pak až uživatelské možností „Všechny“ a „Cizojazyčně“? Takhel mě to nedává moc smysl, protože si sami podřezáváte větev v jediné výhodě, kterou opravdu Seznam má a to je dobré vyhledávání v češtině.\nOsobně si myslím, že zapojení cizojazyčných výsledků je ta nejhorší změna, kterou za poslední roky Seznam udělal.\nDomnívám se, že pro naprostou většinu běžných uživatelů Seznamu by bylo přínosnější, kdyby jako výchozí volba bylo nastaveno vyhledávání pouze českých stránek.\nNemyslím si, že to je správný krok. Pokud člověk chce vyhledávat zahraniční stránky, pouije google. Takhle musí kvůli českým stránkám zbytečně klikat.\nNavíc být váma, tak se spíš soustředím na optimalizaci indexování českých stránek, protože tychlost té indexace je třeba u nových webů doslova katastrofická. To co bingu trvá dva dny a googlu týden, trvá seznamu třeba i dva měsíce. :/\nTady to asi maličko smrdí Googlem.\nKoukám že ty změny ve fulltextu jsou celkem masivní…. nicméně pořád musím upozornit na nesmyslné výsledky některých spojení, třeba „grafik ostrava“, kde vyskakují samé katalogy, udělejte s tím už něco 🙂\nTaké si myslím že filtrování výsledků podle jazyka moc lidí nezajímá, pokud chci zahraniční výsleky, jdu na google. Soustřeďte se spíše na CZ weby, tam je vaše budoucnost.\nVysvětlí mi někdo smysl ??? Jsem na Seznamu, jehož jedinou předností před Googlem je právě rychlé vyhledání českých webů. A oni tam zase naperou „všechny“ ?? Přemýšlete při své práci, probůh !!!\nU jednoho u našich firemních webů se slovenská pobočka dostala před českou, což je trochu divné, ale mohou mít vliv i jiné faktory. Ve výsledcích na naše důležitá klíčová slova je najednou i hromada webů v čínštině. Je to nepochybně jeden u nejdůležitějších světových jazyků, ale pro české uživatele asi většinou nesrozumitelný. Pokud bude pokračovat tato filozofie, měly by asi mít české weby vyšší váhu.\nTaké používám Seznam, pokud chci najít weby v češtině a Google, pokud chci i zahraniční. Pokud bude indexování zahraničních webů dobré, ušetří některým uživatelům cestu na stránku Google.\n.nl, .si, .it, .es, .ro – na prvnich stranach vysledku – jako jedinou „vyhodu“ vidim, ze se mozna klika vice na sklik… ale dle meho, jedna z nejhorsich zmen, za dobu, po kterou to bezi. Mate od nekoho pozitivni ohlasy? Ja jsem je asi bohuzel nezaznamenal…\nopravdu myslíte, že druhý výsledek je opravdu druhý nejlepší ? http://search.seznam.cz/?q=olympijsk%C3%A9+hry\nTak to je cesta do pekel … Inovace pro inovaci a přínos nikde! Sami děláte všechno pro to, aby vás Google převálcoval dřív než by se tak normálně stalo.\nNa prvním a druhém místě tentýž web ( či spíše jeho část) KW v doméně opravdu dovede divy …


Mitannia Regency Hotel - NEJLEPŠÍ CENY ubytování ve městě Diyarbakir\nProf.Dr.Selahattin Yazıcıoğlu Cad. No:2/1, Yenisehir, Diyarbakir, Turecko, 21100 - Zobrazit na mapě\n"Perfect fitness, breakfast very good."\nMitannia Regency Hotel – podrobnější informace\nV průběhu návštěvy města Diyarbakir se budete cítit jako doma v hotelu Mitannia Regency Hotel, nabízejícím kvalitní ubytování i obsluhu. Odtud mohou hosté užívat snadný přístup ke všemu, co může toto živé město nabídnout. Díky své výhodné poloze, nabízí hotel snadný přístup k místům, která musíte vidět.\nV Mitannia Regency Hotel výborné služby a vynikající zařízení vytvářejí nezapomenutelný zážitek z pobytu. Jmenujme alespoň část hotelového vybavení, jsou zde Wi-Fi zdarma ve všech pokojích, nonstop recepce, zařízení pro tělesně postižené, úschovna zavazadel, parkování vozidel zaměstnancem.\nKromě toho jsou všechny pokoje vybaveny celou řadou vymožeností. Mnoho z nich má k dispozici i klimatizace, topení, budicí služba, stůl, minibar, které potěší i toho nejnáročnějšího hosta. Hotel nabízí obrovskou škálu rekreačního vybavení, včetně sauna, krytý bazén, lázně, masáž, pára. Mitannia Regency Hotel je ideálním místem k pobytu pro cestovatele hledající kouzlo, komfort a pohodlí ve městě Diyarbakir.\nVšichni cestovatelé (74) Páry (17) Jednotlivci (29) Rodiny s malými dětmi (6) Skupiny (22)


27. den | Trable bláznovy duše\nBlog.cz\t- Trable bláznovy duše\t- Archiv\t- Listopad 2013\t- 27. den\n4. listopadu 2013 v 20:06\t| Ravicu\t| Deníček z léčebny\nPlno pocitů, plno zklamání, pěknej zmatek v hlavě, jako by se mi na chvíli setmělo...\nDnes mě čekal pohovor s psychologem. Pro jistotu na mě byly dva, paní doktorka a pan doktor. Probírali jsme výsledky mých psychotestů, které se mi oc nelíbily a nedávno jsem je tu (můžeme říct) zpochybňovala. Nicméně jsem se dozvěděla, že stačí splnit pouze tři kritéria k dané diagnoze. Já měla k poruše první tři a na ní nasedající dva. Takže opravdu, jsem psychopat....\nPřesně věděl, co se mi honí hlavou a stejně tak za mě vyslovil myšlenku, že slyšet slovo bipolární porucha je lepší než porucha osobnosti. No aby ne. Já si tak stejně přijdu. Řekl mi taktéž, že záleží i na psychiatrovi, podle toho, jak mě zná. A ten přece říkal, že se spíš přiklání k oné poruše osobnosti. Miochodem na naučení, abych se mohla ovládat je ona porucha osobnosti daleko lepší, páč s ní se dá pracovat narozdíl od bipolárky....\nNo nedělá mi to dobře, komu by dělalo. Celý den nad tím přemýšlím. Musím ale uznat, že práce psychologa mě překvapila. Vyslechl mě, pak jsme to vzali bod po bodě, pak mě přesně odhalil a nakonec mi všechno vysvětlil. Musím uznat, klobouk dolů!!!\nTeď trochu z jiného soudku. Dnešní den bude zřejmě tak na tři "áčtyrky". Ráno na komunitě jsem jako vždycky pěkně pozorovala všechny přítomné. Zjistila jsem, že se těším, až uvidím svého ošetřujícího lékaře a v tu chvíli jsem ani nevěděla proč. Pak přišel, dokonce hladce oholen a ve mě jako by se dítě hnulo. Jen to nebylo dítě, ale srdce....\nProblematický vztah lékař - pacient. Já jako pacient na dně, on jako zkušený lékař, který je kromě jiného nesmírně inteligentní a chytrý a i fyzicky takovej správnej chlap. V první chvíli, mě jako pacientovi je šuma fuk, jestli vypadá třeba jako Brad Pitt, nebo jako bezdomovec. Pacientovy naděje směřují k lékaři jako k poslední šanci, aby se bolavé duši ulevilo. A hle, ono se to najednou začně posunovat a pacient cítí zlepšení a je jaksi vděčen za ten lékařův úžasný čin. Čili vzhlíží k němu.....\nOvšem, když je někdo střevo a slepice jako já, pak začne mít pocit jako by se do svého lékaře "zamiloval". Čert ví, jestli to tak je, nebo jestli je to jakýsi "vedlejší" účinek oné problematiky vztahu v konkrétním problému. Snažím se to vidět logicky. Ale dneska mi to nešlo. Když jsem ho viděla stát mezi dveřmi na sesterně, málem se mi podlomily nohy. Potom přišel na vizitu, nemohla jsem z něho oči spustit, i když to bych pravděpodobně nemohla, i kdyby to byl jiný lékař, ovšem z jiného důvodu. A konečný úsměv při odchodu mi nepřidal nic do logického myšlení....\nKrása, že? Mě asi nikdy nepřestane hrabat. opravdu si myslím, že je to tím, co pro mě dělá v terapeutickém smyslu. Takovou pomoc, kdy se mi alespoň takto ulevilo jsem totiž ještě nezažila. Dnešní den pro mě byl celkově náročný. A navíc! Začala jsem přemýšlet, co s mojí diagnózou a jak se s ní obratně vyrovnat. Moc mi to nejde....Myšlenky mě opět zradily.. a zrazují dál. Jednoduše se mi prostě setmělo v hlavě. Ani jsem na relaxaci nebyla schopná vypnout. Všechno se ve mě zase mele. Tak nevím, co bude dál...


Pálení čarodějnic na Medlově: 3denní pobyt pro děti i dospělé - Amplion.cz\nOslavte jaro na Medlově. 3denní pobyt s polopenzí, grilovačkou a čarodějným programem na Vysočině.\n1 370 Kč 2 660 Kč\nRodinná dovolená v krásné přírodě na Vysočině\nSobotní kreativní dílna pro děti (malování, tvoření, malování na obličej)\nPálení čarodějnic s grilováním - akce pro děti i dospělé\nTermín: 24. – 26.4.2015\nUžijte si krásnou dovolenou na břehu rybníka Medlov, kde na vás dýchne skutečná pohoda a klid. Uprostřed hlubokých lesů a čisté přírody na Vysočině načerpáte novou energii a sílu. Hotel svým návštěvníkům poskytuje perfektní zázemí pro trávení relaxační i aktivní dovolené.\nSobotní pálení čarodějnice\nDiskotéka pro děti a dospěláky\nPři zakoupení dvou balíčků dítě do 8 let zdarma včetně polopenze.\nPlatnost poukazu od 26.3.2015 do 26.4.2015\nNutná rezervace předem na tel.: 566 619 201 nebo na emailu:recepce@hotelmedlov.cz


Bučkovci - SLNKO, SENO, DEDINA - Zkouknout film online - cele-filmy.cz\nEmail: info@cele-filmy.cz https://cele-filmy.cz/sledovat?zanr=realityshow&film=Bu%C4%8Dkovci%20-%20SLNKO%2C%20SENO%2C%20DEDINA sledovat celý film online zdarma. Nejlepší novinky ze světa filmů a seriálů, filmové premiéry\nRealityshow Realityshow, Koukat na, film, Bučkovci - SLNKO, SENO, DEDINA, celý film on-line Realityshow\nZkouknout film Bučkovci - SLNKO, SENO, DEDINA, online ke zhlédnutí česky v hd, nyní k dispozici. Přehrát celý online film zdarma a bez omezení. Zkouknout online s možností stáhnout film. Bučkovci - SLNKO, SENO, DEDINA je zřejmě nejdiskutovanější…\nPřehrát film Bučkovci - SLNKO, SENO, DEDINA z alternativního zdroje 1\nPřehrát video Bučkovci - SLNKO, SENO, DEDINA z alternativního zdroje 2\nStáhnout film Bučkovci - SLNKO, SENO, DEDINA v HD kvalitě\nfilm Bučkovci - SLNKO, SENO, DEDINA se odehrává …


3 varianty kurzu Anglickyfantasticky - Slevovykupon.net\nHlavní strana > Magazín > 3 varianty kurzu Anglickyfantasticky\n3 varianty kurzu Anglickyfantasticky\nAnglickyfantasticky.cz přichází ve třech variantách - Mini, Fantasticky 1 a Fantasticky 1+2 se speciálním bonusem.\nAnglicky fantasticky mini je 3 týdenní trénink, který je dostupný kdekoliv na světě po dobu 21 dnů. nabídne Světově nejmodernější prostředí, každodenní dávku lekcí, unikátní paměťová videa pro učení nejen anglických svíček, 15 minut denně hravých postupů, trvalý přístup k výukovému programu, ze kterého se můžete učit kdykoliv. Program funguje na všech zařízeních. Můžete jej také sdílet a sledovat s rodinou. Máte garantovaný vstup do komentářů a můžete se také ptát.\nAnglickyfantasticky 1 je 56 denní trénink nabízející trvalý přístup k výukovému programu. Navíc nabídne podporu autora a jako bonus také hypnotickou nahrávku, která je zaměřena na nejefektivnější ovládnutí jazyka. K tomu navíc získáte systematicky odkrývané gramatické jevy.\nNa serveru Slevovykupon.net naleznete tyto aktuální slevové kupóny do Anglickyfantasticky.cz:


Voda na Jihlavsku podraží - Jihlavský deník\nVoda na Jihlavsku podraží\nJihlavsko -Hlouběji do peněženky budou muset lidé sáhnout od příštího roku za provoz domácností i v podnikání.Odúterý je jisté, že v okrese Jihlava podraží vodné a stočné o 10,2 procenta.\n„Za vodu platím těžké peníze a teď cena znovu vyjede nahoru. Neobejdu se bez zalévání, zvířata musí pít a bude to čím dál horší. Musím se nějak omezit a najít zdroje mimo vodárny,“ tak zareaguje asi na chystané zdražení zemědělec Jaroslav Kreuz.\n„Přijedou děti, vnoučata a voda v kuchyni a koupelně teče proudem. V létě kropíme zahrádku a vodoměr se nezastaví. Všechno je dražší, tak asi zrušíme zahradu,“ řekla zase Jana Hájková z Jihlavy.\nCenu vodného a stočného pro rok 2009 včera vyhlásil na valné hromadě Svaz vodovodů a kanalizací Jihlavsko (SVAK). Bude ve výši 63,21 koruny za kubík.


Všední den v české fotografii je k vidění v Chebu. Město, které tepe, září a pohlcuje | Kultura | Lidovky.cz\n6. června 2018 14:00 Lidovky.cz > Zprávy > Kultura\nPrůhled, 1959. | foto: Jan Beran\nCHEB Výstava Všední den v české fotografii 50. a 60. let je netradičním průvodcem po městech, která známe tak dobře, že už je ani nevnímáme. Kurátor Lukáš Bártl vybral zástupce meziválečné generace, ale také jejich následovníky jako Pavla Diase nebo Miloše Budíka. Výstava je otevřena do 17. června v Galerii výtvarných umění v Chebu.\nLukáš Bártl o fotografech všedního dne psal ve své disertační práci (2012) a věnoval se tomuto tématu také vloni, když byl v kurátorském týmu, který se probíral tisícovkami snímků Karla Otty Hrubého a připravoval velkou retrospektivu v Domě umění v Brně. Nyní Bártl pokračuje v prezentaci autorů, kteří viděli krásu v každodenním životě městské krajiny. Úvodní část výstavy patří dvojici autorů z Prahy (Václav Jírů a Jiří Janíček) a brněnskému fotoreportérovi Janu Beranovi. Začínali v meziválečném období a od druhé poloviny 50. let inspirovali další generaci autorů (Pavel Dias, Miloš Budík). Jírův citát v úvodu výstavy přesně vystihuje pocit, který si uvědomíte při prohlížení snímků: „Člověk je velký nevděčník. Na pohled všední a samozřejmé věci mu nestojí za zájem, přehlíží je a zapomíná na ně. K vlastní škodě. Oč bohatší život mají lidé všímaví a vděční za každou maličkost.“\nPokud se díváte na snímky těchto autorů, automaticky se vám vybaví témata, která byla blízká členům Skupiny 42. V jejich obrazech je město originální kulisou, město, které tepe, září a pohlcuje. Město, kde však člověk nehraje hlavní roli. Přesný opak hledají fotografové všedního dne, pro ně je totiž člověk středobodem dění. Zachycují jeho vnitřní a vnější svět uprostřed města. Vnější jsou obyčejné scény z každodenního života: dvojice jede na kolech a drží se za ruce (Láska na kolech, Miloš Budík), procházka v ulicích Prahy (Jiří Jeníček) nebo montér na žebříku a pod ním „kmitající“ lidé (Pavel Dias). Vnímáme ten neustálý pohyb, kdy se lidé přemisťují z místa na místo, kdy si užívají život v centru dění a kdy opouštějí město. Je tu ale také jiný svět, mnohem klidnější a semknutější. Mezi velmi zajímavé příklady patří inscenované snímky K. O. Hrubého z rodinného prostředí, například Nedělní odpoledne nebo Úkoly.\nNa výstavě jsou k vidění nejen fotografie, ale také ukázky dobových časopisů. Po změně režimu v roce 1948 se museli fotografové podvolit novým pravidlům. Měli představovat rozesmáté dělnice, zdatné dělníky a vzorné pionýry. Od poloviny 50. let se situace postupně mění a fotografové mají víc příležitostí, jak se vymanit z ideologických šablon. Mnohem víc je zajímá okamžik, který v městském prostředí zaznamenají. Je to jen pár vteřin, ale ten obraz zůstane ještě na dlouho. Takto funguje například snímek Jana Berana Průhled, na němž vidíme chlapce, který se dívá skrz rozbitou skleněnou výplň dveří. Je v něm zvídavost, ale i zlomyslnost dětských her. Nebo snímek Milady Einhornové nazvaný Není lehké býti otcem. Tohle není obyčejná momentka z poloviny 50. let. Vysoký štíhlý muž stojí s kočárkem uprostřed prázdné ulice. I když je to na první pohled statický záběr, přesto je vše v pohybu. On se změnil, jeho role v rodině, ve společnosti a mění se i svět kolem něj.\nRozhodně by bylo zajímavé představit tuto kolekci také v místě, kde snímky vznikly, tedy v Praze nebo v Brně. Návštěvník by si tak ještě víc uvědomil kontrast mezi původním centrem velkých měst a tím současným. Kde už jen málokdy potkáte něco tak obyčejného jako květinářku s košíkem nebo pekaře na kole.


Miskolc Tapolca se vstupem do jeskynních lázní a wellness v Hungária Panzió – WELLNESS POBYTY\nMiskolc Tapolca se vstupem do jeskynních lázní a wellness v Hungária Panzió je přesně ten typ pobytu v Maďarsku se slevou, který si můžete náramně užít. Pobyt v Maďarsku levně za cenu 2899 Kč, zlevněno z původních 4832 Kč o 40 % zajišťuje provozovatel Hungária Panzió. Tento pobyt je časově omezený, takže jestli máte o pobyt v Maďarsku zájem, tento slevový portál ho pro vás má připravený. V našem pobytovém a cestovním katalogu, slevy na pobyty v Maďarsku pouze zařazujeme, aby pro vás byly snadno dostupné online z jednoho místa. Na konkrétním slevovém portálu se dozvíte více informací o pobytu v akci, poskytovateli a platbě.\nPobyty Maďarsko jsou zajímavou příležitostí jak zregenerovat své tělo, relaxovat a odpočinout si levně, bez nutnosti vyrážet na drahé a dlouhé dovolené. Kromě zmíněného pobytu by vás mohly zajímat také termální lázně maďarsko, lázně gyor, wellness budapešť, lázně buk nebo pobyty balaton. Nemůžeme bohužel zaručit, že daný slevový server zmíněné pobyty poskytuje. Ať už vyrazíte kamkoliv, Miskolc Tapolca se vstupem do jeskynních lázní a wellness v Hungária Panzió bude nepochybně dobrou volbou.


Rozhovor s fanouškem Janova\nrozhovory pondělí, 10.02.2014 - přejít do komentářů\nKrátký rozhovor nejen o Janově, ale i o dalších věcech\nPoté, co se odehrálo letošní Derby della Lanterna, ze kterého je report zde, vám přinášíme krátký rozhovor s fanouškem Genoa CFC, tedy Janova.\nFanoušek je členem skupiny Via armenia 5, zde však mluví za sebe, protože není oficiální mluvčí skupiny. Tato skupina se podílela na hlavním choreu v posledním derby.\n1) Ahoj, můžeš se nám představit?\nAhoj, jmenuju se Michele, je mi 26 let a pocházím z Janova.\n2) Kterému týmu fandíš a od kdy?\nOd narození fandím Janovu.\n3) Ke které skupině patříš?\nMoje skupina se jmenuje Via armenia 5r.\nDoplnění: Název skupiny nemá nic společného s Arménií, je to adresa našeho klubu!\n4) Navštěvuješ i venkovní zápasy?\nJezdím na každý zápas už hodně let (pokud není zákaz výjedzu). Můj první výjezd byl v roce 2001.\n5) Můžeš nám říct něco o přípravě chorea na poslední derby?\nPracovali jsme opravdu hodně, asi tak měsíc. Všechno jsme dělali ručně. Celé choreo bylo financováno pouze fanoušky.\n6) Jaký nejlepší zápas jsi navštívil?\nVšechna derby, která jsme vyhráli. Nejlepší bylo derby v květnu 2011, když Boselli dával vítězný gól v 92. minutě a tím poslal Sampdorii do druhé ligy.\nTaké rád vzpomínám, když jsme porazili Juve 3:2 nebo AS Řím 4:3.\n7) Můžeme najít v Janově nějaké graffiti?\nCelé město je toho plné. Je tu hodně povedených obrázků na zdech, ale nejsou respektovány a jsou za pár dní přemalované barvami nepřátel.\n8) Které ultras skupiny jsou podle tebe v Itálii nejlepší?\nPodle mě patří mezi špičku tábory jako je Neapol, Atlanta a Řím.\n9) Které hooligas skupiny jsou v tvojí zemi nejlepší?\nV Itálii není žádný rozdíl mezi ultras a hooligans.\n10) Kde jsou podle tebe nejlepší ultras a hooligans z celosvětového pohledu?\nMezi světovou špičku patří tábory z bývalé Jugoslávie, Polska, Řecka a Argeniny.\n11) Jak se u vás za poslední roky změnila ultras scéna?\nJe tu příliš velké utlačování fanoušků. V Itálii je hnutí ultras témeř zničené, není však mrtvé.\n12) Jaký máš názor na používání zbraní?\nJsem proti zbraním. Dávám přednost bitkám bez zbraní, ale ne všichni to respektují.\n13) Slyšel jsi někdy o českém fotbalu nebo o českých ultras a hooligans?\nAno, sleduju veškerou ultras scénu po celém světě, znám hodně skupin a týmu z Česka. Byl jsem v Praze, když jsme hráli Evropskou ligu proti Slávii, domácí na mě udělali dobrý dojem.\nMám také kamaráda ze Sparty, byl mým hostem v posledním derby. Můj oblíbený tým je Baník Ostrava.\nDiváků však chodí málo, stadiony často vypadají dost prázdné.\nCo se týče Slovenska, tak si vzpomínám na velmi dobrou show Slovanu Bratislava před lety v Římě.\nDoplnění: Jsem si vědom velkého nepřátelství mezi Spartou a Baníkem, ale co se týče chorea, výjezdů atd., myslím si, že je Baník lepší.\n14) Máš nějaký vzkaz pro ultras z České republiky a Slovenska , a pro fanoušky webové stránky supporters.cz?\nAno, chtěl bych říct: Podporujte svůj místní klub, pokračujte v boji, ultras nikdy neumírá - naše stadiony, naše pravidla!\neRw!n 15.02.2014, sobota, 18:04 + 0 - 0\nbtw osobne jsem se presvedcil ze napr. Neapol ma taky dva kotle za brankami. Ale oba fandi nezavisle na tom druhem a je to pak docela bordel.. Je to asi kvuli politice.\neRw!n 15.02.2014, sobota, 17:22 + 0 - 0\nza_sigmu 12.02.2014, středa, 19:05 + 0 - 0\njá vím chtěl jsem jen poukázat na to aby se to tady neřešilo a už vůbec ne lidi co do toho nevidí a taky možná jde jen o shodu jmen, no nic nemění na tom že tady to prostě neřešit a uzavírám tohle téma ohledně sigmy když je tady rozhovor s Janovem!\nSigma1919 12.02.2014, středa, 18:55 + 0 - 0\nZa_sigmu: Jmeno Rocco uz jsem v minulosti slysel a bylo to prave toto jmeno ktere delalo sigme a nejen ji ostudu...\nza_sigmu 12.02.2014, středa, 17:54 + 0 - 0\nPiča: nedělej tady ostudu Sigmě a nekomentuj tady vůbec nic\nRocco 12.02.2014, středa, 17:51 + 0 - 0\nPiča si Ty! 11.02.2014, úterý, 22:04 + 2 - 0\nRocco: Já nikde neříkám, že máš něco společného s Chomutovem ty pičo bonzácká! Však ty svou minulost sám moc dobře znáš, kde jsi koho naprášil a pak ses pachtoval raději s jinýma, ale ti tě taky prokoukli.\nRocco 11.02.2014, úterý, 20:50 + 0 - 1\nPiča si Ty! ty jsi fakt piča pokud mě soudiš podle obrazka "chomutov" ;) s chomutovem nema nič společné tak se nad sebou zamysli ty piča ;)\nPedro Baník 11.02.2014, úterý, 10:13 + 0 - 0\npiotr:omlouvám se,to doplnění jsem přehlídl a myslel jsem,že to píšeš za sebe a že jsi jeden z těch co fandí čekému klubu,ale pak u zahraničního klubu napíše ,,my" ,,k nám" ,,náš" a podobně.\npiotr 10.02.2014, pondělí, 19:14 + 0 - 0\nPedro: to je odpověď pro flintu, doplnění článku ohledně názvu skupiny, ale to jistě víš :)\nPedro Baník 10.02.2014, pondělí, 18:00 + 0 - 0\nTak rýpnu si dvakrát :-) flinta:buď velká hloupost nebo chabý pokus o vtip,piotr:Já myslel,že FK Baumit Jablonec sídlí na adrese:U Stadionu 4904/5, 466 01 Jablonec nad Nisou?Ale tak Pelta je ,,velký" muž,takže možná tam má kvartýr :-)\nwinter 10.02.2014, pondělí, 17:43 + 0 - 0\nJanov na mě udělal při výjezdu v EL dojem. Italskou scénu moc nesleduju a Janov mě tak hodně mile překvapil jak úrovní supportu, tak tím že měli 2 kotle - každý za jednou z branek ..\nPiča si Ty! 10.02.2014, pondělí, 17:37 + 2 - 0\nRocco: U tebe je lepší když nevíš nic! Ještě bys to nabonzoval fízlům, jak svého času kamarády! Ať žije Sigma!\npiotr 10.02.2014, pondělí, 17:26 + 0 - 0\nDoplnění: Název skupiny nemá nic společného s Arménií, je to adresa našeho klubu! Jsem si vědom velkého nepřátelství mezi Spartou a Baníkem, ale co se týče chorea, výjezdů atd., myslím si, že je Baník lepší.\nflvv 10.02.2014, pondělí, 16:04 + 0 - 0\nRocco mluví o sobě\nRocco 10.02.2014, pondělí, 11:44 + 0 - 0\nmyslím že právě vám to muže byt jedno jestli ma kámoše ze sparty a libi se mu baník a ohromila ho slavie ;) no a? v čr se najde tolik buranu co fandí barceloně maji radi bvb jezdí na banik ale fandí spartě :D neděla v Janove přece žádnou družbu :) takže si myslím že je to uplna normalka že ma kamoše ze sparty a libi se mi banik ;) jinak rozhovor celkem nuda nic nove jsem se ani tak nedozvěděl 14 kratkych otazek něco jako jak se maš a co ty ja fajn jak si se měl včera co si dělal pozdrav fanoušky ahoj ://\nflinta 09.02.2014, neděle, 23:04 + 0 - 0\nzrejme armenec kdyz "via armenia"\nGieksa Baník 09.02.2014, neděle, 21:22 + 0 - 0\nJanov s Atalantou mají moje sympatie. Řím a Neapol teda rozhodně ne...\nRadolf Trencan 09.02.2014, neděle, 21:01 + 0 - 0\nHolt sa nevie rozhodnúť chalan jeden taliansky... :-)\nacs1893 09.02.2014, neděle, 20:05 + 0 - 0\nto je vůl, má kamaráda ze sparty, rok založení maj taky 1893 a oblíbenej má baník....


Vysokoškoláci na Filipínách ostrouhají. Duterte zrušil školné | Týden.cz\nFilipínský prezident Rodrigo Duterte ve čtvrtek schválil zákon, kterým ruší školné na státních univerzitách a na vysokých školách. Učinil tak i přes námitky svých ekonomických poradců. Opatření by mohlo vládu stát 100 miliard filipínských pesos ročně (43,5 miliard korun).\nSchválení zákona oznámil tajemník prezidentské kanceláře Menardo Guevarra. "Bezplatné vyšší vzdělání na státních školách je základním pilířem prezidentovy politiky sociálního rozvoje," řekl Guevarra s tím, že dlouhodobý přínos opatření převáží "těžké dopady na rozpočet".\nRozpočtový tajemník Ben Diokno však řekl, že nový zákon chudým obyvatelům nepomůže, neboť z horšího finančního zázemí pochází pouze 12 procent studentů na státních vysokých školách. Vláda navíc sociální stipendia již nabízí na 114 státních školách. Cenu opatření odhadli prezidentovi poradci na 100 miliard filipínských pesos ročně, jeden ze senátorů však přišel pouze s přibližně čtvrtinovým odhadem.\nGuevarra uvedl, že vláda nyní zkoumá několik způsobů, jak vzniklé výdaje pokrýt. Mezi možnostmi jsou prý oficiální zdroje rozvojové pomoci či finanční dary.\nEkonomický program vlády Rodriga Duterteho počítá s mamutími výdaji na sociální politiku či budování infrastruktury s cílem zvednout ekonomický růst k osmi procentům do roku 2022. Kvůli výdajům na infrastrukturu dosahujícím v přepočtu téměř čtyř bilionů korun již prezident požádal filipínské zákonodárce o schválení legislativních úprav.\nDuterte také tento týden jednal se senátory o zvýšení rozpočtu na bezpečnostní složky poté, co ohlásil navýšení početního stavu vojska a policie nejméně o 20 tisíc osob. Server Bloomberg s odkazem na filipínské ministerstvo financí uvádí, že odhad rozpočtového deficitu za červenec činí 147,7 miliard pesos (64 miliard korun), tedy trojnásobek oproti minulému roku.


Vlasák: Vždy jsem chtěl dělat trojrozměrná díla - Havlíčkobrodský deník\nVlasák: Vždy jsem chtěl dělat trojrozměrná díla\nJIHLAVA - Devětadvacetiletý Robert Vlasák z Ústí nad Labem je jedním z umělců, kteří se v okrajové části Jihlavy - Vysoké účastnili sochařského sympozia.\nRobert Vlasák | Foto: DENÍK/Libor Plíhal\nVystudoval střední školu v Turnově, obor umělecký kovář, a následně vysokou školu v Brně. „Sochařina mě lákala proto, že jsem vždycky chtěl dělat trojrozměrná díla,“ řekl Vlasák.\nJeho dílo, které pracovně nazývá Disk a ve Vysoké ho tvořil čtrnáct dní několik hodin denně, by mělo být jedno z pěti, které bude v tomto týdnu umístěno do jihlavských Smetanových sadů.\n„Tvar, který dílo má, evokuje kosmické těleso. Ve Smetanových sadech by mělo být umístěno našikmo, aby to vypadalo, že objekt odněkud přilétl a zabořil se tam do hlíny,“ dodal umělec.\nDvanáct tun těžký pískovcový kus získával svůj tvar jen pozvolna. „Nebylo v lidských silách, aby tvar, který jsem požadoval, vznikl klasickou kamenickou metodou. Disk má proto strukturu dělanou diamantovou pilou,“ připustil Vlasák.\n„Hlavní důraz jsem dával na geometrii. Z kamenického nářadí jsem používal jenom to, kterým se nedělá povrch,“ doplnil.


Gartner Score - KPC-Group\nOhodnoťte svou vlastní IT organizaci s ITSkóre\nNezůstávejte u pouhého hodnocení či porovnání své vyspělosti v klíčových funkčních oblastech. Diagnostika Gartner skóre (Gartner Score) vám umožní měřit, nastavit priority a následně zlepšovat funkčnost a výkonnost v klíčových oblastech – od strategie přes audit, finance, zákaznické služby, IT, marketing, nákup, řízení kvality i rizik až po obchod.\nPochopení, u kterých oblastí (aktivit) ve vašem podniku existuje největší mezera mezi jejich významem či dopadem a úrovní vyspělosti (efektivity, produktivity), je zásadní pro stanovení správných priorit řízení a rozvoje. S diagnostickou metodou Gartner skóre můžete tyto priority určit na základě zkušeností a výzkumu analytiků ohledně toho, co definuje nejvýkonnější organizace. Vyhodnotíte-li výkonnost svého podniku či organizace na základě frameworku vycházejícího z údajů od kolegů z vašeho odvětví, můžete postupně určit nejdůležitější mezery či nedostatky a sestavit nebo revidovat na míru šitý plán pro zlepšování vyspělosti v klíčových oblastech.\nNamísto prostého cílení na oblasti s nízkou úrovní vyspělosti se Gartner skóre zaměřuje na oblasti a aktivity, které je třeba rozvíjet s ohledem na vaše priority. A díky tomu, že pokrývá kompletní škálu funkcí organizace, nabízí důležitý kontext – neboť řada aktivit v podniku souvisí či navazuje. Vizualizace diagnostické metody Gartner skóre umožňuje snadno vyzdvihnout mezery a nedostatky ve vyspělosti u oblastí, které jsou klíčové konkrétně pro vaši organizaci, další náhledy pak zobrazují rozdíl mezi pohledem lídrů a týmů – můžete je sdílet s kolegy, a snáze tak identifikovat, v jakých oblastech je třeba pracovat na zlepšení.\nKoho do práce s Gartner skóre zapojit?\nPro výběr účastníků existují tři rovnocenné strategie, které umějí odhalit odlišné nuance.\nPohled na konkrétní funkci/oblast – v tomto případě prostě jen uděláte sami vyhodnocení podle diagnostiky Gartner skóre. Je to nejrychlejší a nejsnazší volba, jejíž výsledky máte k dispozici okamžitě po dokončení. Nicméně připravíte se tak o širší perspektivu vašeho týmu.\nNezávislý týmový pohled – chcete-li znát souhrnný pohled svého týmu a zejména odlišnosti od vašeho vlastního pohledu, přizvěte jeho členy k účasti na vyhodnocení. Doporučujeme funkční lídry, kteří jsou schopní posoudit, jak váš tým uskutečňuje jednotlivé aktivity, a také relativní důležitost aktivit ve vztahu k cílům vaší organizace. Typicky to znamená ne více než deset až dvanáct vedoucích pracovníků či partnerů. Každá otázka zahrnuje volbu „neschopný zhodnotit“, takže můžete přizvat i lídry, kteří se vyznají jen v některých funkcích či oblastech.\nKonsenzuální týmový pohled – třetí přístup je sezvat celý tým do jediné místnosti či na konferenční hovor a projít s ním dotazník, diskutovat o hodnocení a dosáhnout konsenzu u každé odpovědi. Tento přístup zaručuje, že všichni členové týmu konfrontují svůj pohled s otevřenou diskuzí a může vést k výsledkům, které lze snáze a rychleji uvést do praxe – když se všichni shodli na vstupech, je snazší realizovat výstupy. Nicméně je tu riziko, že tento přístup potlačí cenné „oponentní“ hlasy a názory.\nV rámci Gartner skóre se můžete zaměřit jen na některé aktivity či oblasti, nebo zhodnotit vše. Hodnotit můžete také různé části podniku či organizace a porovnávat navzájem jejich vyspělost a priority. Stejně tak je možné spojit několik funkčních oblastí pro tvorbu rozličných diagnostik. Například je možné hodnotit vyspělost napříč tuctem IT funkcí, jako jsou vůdčí schopnosti CIO, infrastruktura a provoz, řízení programů a portfolií a zahrnout také IT a finance pomocí jednotné metodologie a reportingu. Gartner skóre pokrývá více než tucet oblastí (viz obrázek 1) – v každé z nich pak je jedna či více diagnostik. Gartner skóre bylo vytvořeno jako nástupce (redesign) předchozích hodnoticích metodik ITScore.\nJak chápat hodnoticí rámec\nGartner skóre umožňuje organizacím zlepšit svou výkonnost na základě hodnocení vyspělosti napříč širokou škálou souvisejících aktivit. Každé Gartner skóre obvykle začíná sadou čtyř až deseti cílů. Cíl je kategorií vyšší úrovně zahrnující sadu odlišných, ale souvisejících funkčních aktivit (viz obrázek 2). Cíle tvoří rámec a definici rozsahu dané funkční oblasti a její diagnostiky. Ke každému cíli je typicky přiřazeno tři až sedm aktivit nezbytných pro jeho plnění i pro celou funkční oblast (functional aktivity). U každé aktivity pak diagnostika na základě odpovědí účastníků měří dvě hlavní dimenze: vyspělost a důležitost.\nVyspělost je hodnocená na stupnici od 1 (nízká) do 5 (vysoká) na základě porovnání s výzkumy Gartneru. Skóre 5 lze chápat jako špičkovou best practice, která v reálném světě existuje a je dosažitelná. Pamatujte přitom, že co je dnes nejlepší možnou best practice, se během dvou let může stát běžným.\nDůležitost měří význam každé funkční aktivity pro celkovou efektivitu dané funkční oblasti při plnění obchodních (byznysových) cílů. Pro každou aktivitu vyznačí účastníci důležitost na stupnici od 1 (nedůležitá) do 4 (velmi důležitá) – poté, co jsou takto označené všechny aktivity, je hodnocení těch nejvýznamnějších revidované a omezené na nanejvýš tři velmi důležité.