syn. zeď fénová.\nslov: föhnový val 1993-a1\nangl: breeze (2.), light air (1.) slov: vánok rus: бриз, тихий ветер 1993-a3\nangl: snowstorm slov: fujavica, chumelica, metelica rus: снежная метель 1993-a2\nangl: land or sea breeze slov: pobrežné vánky rus: береговые бризы 1993-a3\nangl: vardar slov: vardar 1993-a1\nangl: Universal Time variations 2016\nangl: variograph slov: variograf 1993-a1\nangl: variometer slov: variometer rus: вариометр 1993-a2\nangl: climate feedback, teleconnection slov: diaľková väzba 2014\nvazba zpětná klimatická\nřetězec navzájem podmíněných reakcí různých složek klimatického systému na narušení rovnováhy tohoto systému během vývoje klimatu. Záporné neboli negativní zpětné vazby vedou k tlumení účinku prvotního impulzu, čímž udržují stabilitu klimatického systému a jsou tak rozhodující pro genezi určitého klimatu. Kladné neboli pozitivní zpětné vazby původní impulz dále zesilují, takže mohou představovat vážnou hrozbu z hlediska prudkých změn klimatu.\nslov: klimatická spätná väzba angl: climate change feedback 2014\nangl: molecular viscosity slov: molekulárna viskozita rus: молекулярная вязкость 1993-a1\nangl: eddy viscosity, turbulent viscosity slov: turbulentná viskozita rus: турбулентная вязкость 1993-a1\nvedení tepla v půdě\nangl: heat conduction in soil slov: vedenie tepla v pôde rus: теплопроводность почвы 1993-a1\nstav vznikající v létě za suchého počasí při vysoké teplotě vzduchu za intenzivního přímého slunečního záření a slabého proudění vzduchu zpravidla v odpoledních hodinách. Vyvolává zvýšenou zátěž lidského organismu, vadnutí rostlin apod. Zvláště nepříznivě se projevuje ve městech v důsledku přehřátí umělého aktivního povrchu. Vedro nemá charakter odb. termínu. Viz též den tropický, noc tropická, dny psí, vlna horká.\nangl: heat slov: horúčava rus: жара 1993-a1\nangl: vectopluviometer slov: vektopluviometer 1993-a3\nslov: veľkopočasie 1993-a1\nangl: velopause slov: velopauza rus: велопауза 1993-a2\nangl: velum slov: velum rus: вуаль 1993-a2\nangl: ventilation slov: ventilácia rus: вентиляция 1993-a2\ntech. zařízení používaná v ochraně před mrazíky ve vegetačním období. Jejich úkolem je při teplotách těsně nad nulou rozrušovat inverzi teploty vzduchu, která se při radiačním ochlazování vytváří v nočních a ranních hodinách v blízkosti zemského povrchu. Použitím protimrazových ventilátorů se sníží riziko poklesu teploty v této vrstvě pod nulu, při němž dochází v některých fázích vývoje ovocných stromů, vinné révy, popř. dalších plodin k značným ztrátám na výnosech. Protimrazové ventilátory jsou zpravidla vybaveny rozměrnou vrtulí, jíž se promíchává v kritickém období okolní vzduch. Obdobnou funkci mohou plnit i nízko letící vrtulníky.\nangl: frost fans slov: protimrazové ventilátory rus: вентиляторы от заморозкoв, противоморозные вентиляторы 1993-a0\nangl: vergence slov: vergencia 1993-a1\nangl: vertebratus slov: vertebratus rus: хлебтовидные облака 1993-a2\nvěta termodynamická hlavní\nangl: law of thermodynamics slov: hlavná termodynamická veta rus: закон термодинамики 1993-a2\nvětev atmosférické fronty\nangl: sections of atmospheric front slov: vetva atmosférického frontu rus: ветвь атмосферного фронта 1993-a1\npás tvořený stromy a keři vysázený na ochranu zájmového území před škodlivými účinky větru. Větrolamy se zakládají v převážně rovinných a bezlesých oblastech se sušším klimatem ve snaze snížit rychlost výsušných větrů a omezit např. odnos půdních částic nebo sněhu z polí. Větrolamy mají komplexní účinky na vodní a tepelnou bilanci prostředí v mikroklimatickém měřítku. Viz též meliorace klimatu, suchověj.\nangl: windbreak slov: vetrolam rus: ветрозащитная полоса 1993-a1\nslov: vetromer rus: ветромер 1993-a1\nvětry Bersonovy západní\nangl: Berson's winds slov: Bersonove západné vetry rus: западные ветры в тропиках 1993-a3\nangl: Krakatoa winds slov: vetry Krakatoa rus: ветры Кракатау 1993-a3\nslov: pobrežné vetry 1993-a3\nvětry východní polární\nangl: polar easterlies slov: východné polárne vetry rus: полярные восточные ветры 1993-a2\nvětry východní tropické\nangl: tropical easterlies slov: východné tropické vetry rus: тропические восточные ветры 1993-a3\nvětry západní rovníkové\nzáp. větry ve spodní troposféře, které se mohou vyskytnout v úzké centrální části intertropické zóny konvergence.\nangl: equatorial westerlies slov: západné rovníkové vetry rus: экваториальные западные ветры 1993-a3\nvětry západní stálé\nangl: westerlies slov: stále západné vetry rus: западные ветры 1993-a3\nangl: entrance region slov: vchod frontálnej zóny rus: область входа 1993-a1\nangl: video distrometer slov: videodistrometer 2014\nangl: visibility slov: viditeľnosť rus: видимость 1993-a3\nangl: glory 2014\n1. vítr o prům. rychlosti 20,8 až 24,4 m.s–1 nebo 75 až 88 km.h–1. Odpovídá devátému stupni Beaufortovy stupnice větru. 2. hovorové označení pro větrnou bouři.\nangl: strong gale slov: víchrica rus: шторм 1993-a3\nangl: violent storm slov: mohutná víchrica rus: жестокий шторм 1993-a3\nvichřice prachová nebo písečná\njeden z litometeorů vyznačující se značným množstvím prachu nebo písku prudce zvedaným silným turbulentním prouděním až do velikých výšek. Přední strana postupující prachové nebo písečné vichřice může nabýt tvaru gigantické stěny, v tom případě se hovoří o prachové nebo písečné zdi. Viz též bouře prachová.\nangl: dust storm, sandstorm slov: prachová alebo piesočná víchrica rus: пыльная или песчаная буря 1993-a1\nvítr o prům. rychlosti 24,5 až 28,4 m.s–1 nebo 89 až 102 km.h–1. Odpovídá desátému stupni Beaufortovy stupnice větru.\nangl: storm slov: silná víchrica rus: сильный шторм 1993-a3\nsyn. vír polární – ve všeobecné cirkulaci atmosféry cyklonální záp. proudění kolem geogr. pólů ve vyšších hladinách troposféry a ve spodní stratosféře. Na výškových mapách mu odpovídají uzavřené cyklonální izohypsy absolutní barické topografie.\nangl: circumpolar vortex, circumpolar whirl , polar vortex slov: cirkumpolárny vír rus: околополярный вихрь, полярный вихрь 1993-a1\nangl: cloud vortex slov: oblačný vír rus: облачный вихрь 1993-a3\nsyn. vír cirkumpolární.\nslov: polárny vír 1993-a1\nvír prachový nebo písečný\nsyn. rarášek – vír s více méně vert. osou rotace vznikající odspodu konvekcí ve vrstvě vzduchu u silně přehřátého zemského povrchu s velmi vysokým stupněm vertikální instability atmosféry. Poloměr víru s výškou roste. Vír může rotovat v obou směrech kolem středu, který nemusí obsahovat prach nebo písek. Byly zdokumentovány víry tohoto typu, které dosáhly výšku kolem 1 000 m, převažují však výšky kolem 30 m. Víry od výšky 100 m bývají už využitelné i pro bezmotorové lety letadel. Rychlost rotace víru se může měnit od méně než 15 m/s do více než 85 m/s. Mohou se vyskytovat i za jasného počasí a mohou způsobovat škody v úzkém pásu o šířce několik m, jímž postupují. Viz též tromba, prach nebo písek zvířený.\nangl: whirlwinds slov: prachový alebo piesočný vír rus: песчаный вихрь, пыльный вихрь 1993-a3\nangl: eddy, turbulent vortex slov: turbulentný vír rus: турбулентный вихрь 1993-a1\nangl: virga slov: virga rus: полосы падения 1993-a2\nslov: vírnatosť 1993-a2\nvíry v atmosféře\npojmem vír obecně označujeme rotační pohyb hmotného elementu v plynu nebo v kapalině. V atmosféře se lze setkat s víry různých velikostí, které vznikají z rozmanitých příčin. Největším vírem, souvisejícím se všeobecnou cirkulací atmosféry, je cirkumpolární vír, patrný na výškových mapách horní troposféry a spodní stratosféry. K vírům synoptického měřítka patří cyklony a tropické cyklony. V subsynoptickém měřítku lze na družicových snímcích často identifikovat různé oblačné víry, k vírům malého měřítka o průměru řádově jednotek až stovek m patří prachové nebo písečné víry a tromby. Všechny zmíněné víry se vyznačují přibližně vert. orientací rotační osy. V atmosféře se však vytvářejí i stabilní víry s horiz. nebo kvazihorizontální osou, tzv. rotory. S turbulencí v atmosféře je spjat výskyt náhodně se pohybujících nestabilních vírů s různou orientací osy rotace, jejichž průměry dosahují od několika mm do stovek m. Viz též měřítko vírů v atmosféře, proudění vírové.\nangl: whirls in atmosphere slov: víry v atmosfére rus: вихри в атмосфере 1993-a1\nvíry vyskytující se v závětří orografických překážek. Mezi závětrné víry patří víry s přibližné horiz. osou, tj. rotory, pozorované při vírovém proudění nebo při proudění ve tvaru vln, dále pak víry s přibližně vert. osou, vznikající při obtékání ostrovů nebo izolovaných horských vrcholů a vytvářející tzv. Kármánovu vírovou dráhu. Naposled zmíněné víry lze často sledovat na družicových snímcích v podobě oblačných vírů (např. za ostrovem Jan Mayen). Viz též proudění rotorové, perioda uvolňování vírů.\nangl: lee eddy, leeward eddy slov: záveterné víry rus: подветренный вихрь 1993-a1\nslov: molekulárna viskozita 1993-a1\nslov: turbulentná viskozita 1993-a1\nangl: wind slov: vietor rus: ветер 1993-a3\nangl: ageostrophic wind slov: ageostrofický vietor rus: агеострофический ветер 1993-a3\nangl: allobaric wind slov: alobarický vietor rus: аллобарический ветер 1993-a1\nangl: allohyptic wind slov: alohyptický vietor rus: аллогиптический ветер 1993-a1\nangl: anabatic wind slov: anabatický vietor rus: анабатический ветер, восходящий ветер 1993-a3\nangl: antibaric wind slov: antibarický vietor rus: антибарический ветер 1993-a1\nangl: antitriptic wind slov: antitriptický vietor rus: антитриптический ветер 1993-a1\nangl: baric wind slov: barický vietor rus: барический ветер 1993-a1\nangl: cross-wind slov: bočný vietor rus: боковой ветер 1993-a1\nangl: fresh gale, gale slov: búrlivý vietor rus: очень крепкий ветер 1993-a3\nsyn. proudění cyklostrofické –\n1. jedna ze složek ageostrofického větru. Vektor rychlosti cyklostrofického větru vc je pak:\nkde λ značí Coriolisův parametr, KH horiz. křivost proudnic, kterou lze aproximovat křivostí izobar nebo izohyps, vg rychlost geostrofického větru a t jednotkový horiz. vektor orientovaný ve směru geostrofického větru. Cyklostrofický vítr má při záporné křivosti KH (anticyklonálním zakřivení) stejný směr jako vítr geostrofický, zatímco v případě KH > 0 (cyklonálního zakřivení) směřuje přesně proti geostrofickému větru. Cyklostrofický vítr tedy působí při cyklonálních situacích zmenšení a při anticyklonálních situacích zvětšení rychlosti skutečného horiz. proudění vůči rychlosti geostrofického větru;\nangl: cyclostrophic wind slov: cyklostrofický vietor rus: циклострофический ветер 1993-a1\nvítr o prům. rychlosti 8,0 až 10,7 m.s–1 nebo 29 až 38 km.h–1. Odpovídá pátému stupni Beaufortovy stupnice větru.\nangl: fresh breeze slov: čerstvý vietor rus: свежий ветер 1993-a3\nvítr dosti čerstvý\nangl: moderate breeze slov: dosť čerstvý vietor rus: умеренный ветер 1993-a3\nvítr působený výlučně horiz. složkou síly tlakového gradientu. Vane kolmo na izobary nebo izohypsy z oblasti vyššího do oblasti nižšího tlaku vzduchu. Podmínky pro vznik Eulerova větru mohou být v reálné atmosféře přibližně splněny pouze ve volné atmosféře nad rovníkem nebo v jeho blízkosti, protože horiz. složka Coriolisovy síly klesá na rovníku k nule a ve volné atmosféře lze sílu tření zanedbat. Pojem zavedl H. Jeffreys (1922).\nangl: Eulerian wind slov: Eulerov vietor rus: эйлерианский ветер 1993-a1\nangl: geostrophic wind slov: geostrofický vietor rus: геострофический ветер 1993-a2\nsyn. vítr ledovcový.\nslov: glaciálny vietor 1993-a1\nangl: gradient wind slov: gradientový vietor rus: градиентный ветер 1993-a1\nangl: gravity wind slov: gravitačný vietor rus: стоковый ветер 1993-a3\nangl: mountain and valley breeze, mountain-valley windsystem slov: horský vietor rus: горный ветер 1993-b3\nangl: ionospheric wind slov: ionosférický vietor rus: ионосферный ветер 1993-a1\nangl: isallobaric wind slov: izalobarický vietor rus: изаллобарический ветер 1993-a2\nangl: isallohyptic wind slov: izalohyptický vietor rus: изаллогиптический ветер 1993-a1\nslov: jazerný vietor 1993-a2\nsyn. vítr sestupný – vítr se sestupnou složkou. Při zemském povrchu se jedná především o gravitační vítr; v uvedeném smyslu sem patří rovněž padavý vítr typu fénu i bóry. Katabatický charakter má také klesavý pohyb vzduchu na katafrontách a subsidence vzduchu v oblastech vyššího tlaku vzduchu. Opačného smyslu je anabatický vítr.\nangl: katabatic wind slov: katabatický vietor rus: катабатический ветер 1993-a3\njedna ze složek ageostrofického větru. Vektor rychlosti kinetického větru vki je dán vztahem:\nvki=1λ vg∂vg∂s .n,\nkde λ značí Coriolisův parametr, vg rychlost geostrofického větru, n jednotkový horiz. vektor kolmý ke směru geostrofického větru a směřující od něho vlevo, zatímco ∂/∂s reprezentuje prostorovou derivaci ve směru geostrofického větru. Z uvedeného vzorce vyplývá, že kinetický vítr směřuje kolmo ke směru geostrofického větru, a to vlevo (vpravo) od něho, jestliže rychlost geostrofického větru ve směru proudění roste (klesá).\nangl: kinetic wind slov: kinetický vietor rus: кинетический ветер 1993-a1\njedna ze složek ageostrofického větru. Vektor rychlosti konvekčního větru vko je v z-systému dán vztahem:\nkde g značí velikost tíhového zrychlení, vz vertikální rychlost, λ Coriolisův parametr, T teplotu vzduchu a ∇H horiz. gradient. Z uvedeného vzorce vyplývá, že konvekční vítr směřuje ve směru největšího horiz. vzrůstu (poklesu) teploty vzduchu, jestliže vert. rychlost v z-systému je záporná (kladná). V p-systému lze konvekční vítr vyjádřit ve tvaru\nangl: convection wind slov: konvekčný vietor 1993-a1\nangl: avalanche blast, avalanche wind slov: lavínový vietor rus: лавинный ветер 1993-a1\nangl: glacier breeze, glacier wind slov: ľadovcový vietor rus: ледниковый ветер 1993-a3\nangl: forest wind slov: lesný vietor rus: лесной ветер 1993-a3\nvítr maximální (MAX WIND)\nangl: maximum wind slov: maximálny vietor rus: максимальный ветер 1993-a3\nvítr měřený radiotechnickými prostředky\nslov: vietor meraný rádiotechnickými prostriedkami 1993-a1\nangl: gentle breeze slov: mierny vietor rus: слабый ветер, умеренный ветер 1993-a3\nangl: local wind slov: miestny vietor rus: местный ветер 1993-a3\nslov: morský vietor 1993-a2\nangl: gusty wind slov: nárazovitý vietor rus: порывистый ветер 1993-a3\nangl: orographic wind slov: orografický vietor rus: орографический ветер 1993-a3\nkatabatický vítr na závětrné straně hor, orograficky zesílený. Může se vyznačovat vysokými rychlostmi a značnou nárazovitostí. Jde o součást místní cirkulace, která na rozdíl od gravitačního větru vzniká modifikací proudění většího měřítka. Rychlost padavého větru je tak podmíněna vlastnostmi orografické překážky (tvarem, převýšením, strmostí svahů) a synoptickou situací (především velikostí horizontálního tlakového gradientu a jeho orientací vůči překážce, teplotou a vlhkostí vzduchu, vertikální stabilitou atmosféry apod.). V užším smyslu jde o vítr charakteru bóry, v širším smyslu tak označujeme i orografický fén. Jako typický příklad ve stř. Evropě se v oblasti Vysokých Tater uvádí přetékaní rychlého proudění přes Lomnické sedlo do doliny Skalnatého plesa.\nangl: fall wind slov: padavý vietor rus: падающий ветер 1993-a3\nangl: offshore wind slov: pevninský vietor rus: береговой ветер 1993-a2\nslov: pobrežný vietor 1993-a3\nvítr vanoucí z pouště. Je velmi suchý a obvykle prašný, velmi horký v létě, chladnější v zimě, s velkými denními amplitudami teploty. Příkladem pouštního větru je harmatan, chamsin, samum. Viz též bouře prachová.\nangl: desert wind slov: púšťový vietor rus: пустынный ветер 1993-a1\nangl: true wind slov: pravý vietor rus: истинный ветер 1993-a3\nvítr krátkodobě měnící směr o více než 45° (není normováno). Nejčastějším zdrojem těchto odchylek je buď mechanická turbulence v proudění za blízkými překážkami nebo termická turbulence při uvolňování přehřátého stoupajícího vzduchu.\nangl: variable wind slov: premenlivý vietor rus: переменный ветер 1993-a3\nangl: near gale slov: prudký vietor rus: крепкий ветер 1993-a3\nangl: prevailing wind slov: prevládajúci vietor rus: преобладающий ветер 1993-a3\nv meteorologii vítr měřený na met. stanici v dohodnuté výšce nad zemským povrchem, obvykle ve výšce 10 m (v letectví v souladu s předpisem L3–Meteorologie standardně ve výšce 10±1 m), v níž je rušivý vliv místních překážek a terénu na proudění již výrazně menší než v těsné blízkosti povrchu. Měření přízemního větru by mělo být prováděno na otevřeném prostranství v místě bez vlivu okolních překážek. Za minimální vzdálenost od překážek se považuje desetinásobek jejich výšky, doporučuje se však větší vzdálenost, zejména od překážek z převládajících směrů větru.\nangl: surface wind slov: prízemný vietor rus: ветер у земли, приземный ветер 1993-a3\nslov: zostupný vietor rus: нисходящий ветер 1993-a1\nvítr o prům. rychlosti 10,8 až 13,8 m.s–1 nebo 39 až 49 km.h–1. Odpovídá šestému stupni Beaufortovy stupnice větru. Ve výkazech met. pozorování je jako silný vítr uváděn vítr o prům. rychlosti větru 10,8 až 17,1 m.s–1. V době, kdy stanice nebyly vybaveny větroměrnými přístroji, byl jako silný vítr uváděn vítr odpovídající 6. až 7. stupni Beaufortovy stupnice.\nangl: strong breeze slov: silný vietor rus: сильный ветер 1993-a3\nangl: light breeze slov: slabý vietor rus: легкий ветер 1993-a3\nspojitý výron plazmy ze sluneční koróny do okolního prostoru. Typická rychlost slunečního větru dosahuje hodnot přibližně od 300 do 750 km.s–1, přičemž sluneční plazma proniká do vzdáleností převyšujících padesátinásobek vzdálenosti Země od Slunce. Sluneční vítr je jednou z forem korpuskulárních toků. Ovlivňuje fyz. procesy v zemské magnetosféře a v horní atmosféře (polární záře, magnetické pole Země atd.). Viz též činnost sluneční.\nangl: solar wind slov: slnečný vietor rus: солнечный ветер 1993-a3\nvítr, jehož rychlost je menší než rychlost geostrofického větru odpovídající danému horiz. tlakovému gradientu.\nangl: subgeostrophic wind slov: subgeostrofický vietor rus: субгеострофический ветер 1993-a1\nvítr, jehož rychlost je menší než rychlost gradientového větru odpovídající danému horiz. tlakovému gradientu a zakřivení izobar nebo izohyps.\nangl: subgradient wind slov: subgradientový vietor rus: субградиентный ветер 1993-a1\nangl: hypergeostrophic wind, supergeostrophic wind slov: supergeostrofický vietor rus: сверхгеострофический ветер 1993-a1\nangl: hypergradient wind, supergradient wind slov: supergradientový vietor rus: сверхградиентный ветер 1993-a1\nvítr místní cirkulace s denní periodicitou na svazích horských hřebenů, kopců apod. Ve dne se vzduch nad osluněnými svahy ohřívá a stoupá ve formě anabatického větru, dále od svahu pak zpravidla existují kompenzující sestupy vzduchu. Pokud stoupající vzduch dosáhne konvektivní kondenzační hladiny, začnou se tvořit orografické oblaky. Naopak v noci při intenzívním radiačním ochlazování svahů stéká vzduch do nižších poloh jako vítr katabatický. V údolích se kromě svahového větru uplatňuje i horský a údolní vítr. Viz též klima svahové.\nangl: slope wind slov: svahový vietor rus: ветер склонов 1993-a3\nangl: thermal wind slov: termálny vietor rus: термический ветер 1993-a1\nangl: valley breeze slov: údolný vietor rus: долинный бриз, долинный ветер 1993-a2\nangl: resultant wind slov: výsledný vietor rus: результирующий ветер 1993-a3\nslov: výstupný vietor 1993-a1\nangl: upper wind slov: výškový vietor rus: ветер на высотах, высотный ветер 1993-a3\nangl: tail wind slov: chrbtový vietor rus: попутный ветер 1993-a1\nangl: apparent wind slov: zdanlivý vietor rus: относительный ветер 1993-a3\nangl: dampness, moisture slov: vlaha rus: влага, влажность 1993-a3\nangl: tendrils 2016\nvlastnosti vzduchových hmot konzervativní\nvlastnosti, které se v průběhu času nemění, resp. mění se tak pomalu, že po jistý časový interval jejich číselná hodnota charakterizuje danou vzduchovou hmotu. Za konzervativní pokládáme v praxi takové vlastnosti, které min. podléhají vnějším vlivům a změnám při adiabatických dějích. Ve volné atmosféře k nim počítáme např. izobarickou ekvivalentní poenciální teplotu, méně už potenciální teplotu a dále měrnou vlhkost vzduchu, u zemského povrchu např. teplotu rosného bodu.\nangl: conservative air masses feature slov: konzervatívne vlastnosti vzduchových hmôt rus: консервативные свойства воздушной массы 1993-a2\nangl: smoke plume slov: dymová vlečka rus: дымовой факел 1993-a3\nangl: hygrometer slov: vlhkomer rus: гигрометр 1993-a3\nangl: absolute hygrometer slov: absolútny vlhkomer rus: абсолютный гигрометр 1993-a1\nangl: absorption hygrometer slov: absorpčný vlhkomer rus: абсорбционный гигрометр, химичеcкий гигрометр 1993-a3\nangl: goldbeater's-skin hygrometer slov: blanový vlhkomer rus: пленочный гигрометр 1993-a3\nzpravidla absorpční vlhkoměr, jehož čidlo mění el. vodivost nebo kapacitu při změnách vlhkosti vzduchu. Proti vlasovým a blánovým vlhkoměrům má vyšší citlivost a přesnost. Dříve uváděný nedostatek spočívající v závislosti měření na teplotě byl již u nových el. vlhkoměrů odstraněn.\nangl: electrical hygrometer slov: elektrický vlhkomer rus: электрический гигрометр 1993-a3\nangl: chemical hygrometer slov: chemický vlhkomer rus: абсорбционный гигрометр, химический гигрометр 1993-a1\nvlhkoměr sloužící k určení teploty rosného bodu nebo teploty bodu ojínění stanovením teploty uměle ochlazovaného, zpravidla leštěného, kovového povrchu v okamžiku, kdy se na něm objeví kapalná nebo pevná fáze vody.\nangl: dewpoint hygrometer slov: kondenzačný vlhkomer rus: конденсационный гигрометр 1993-a3\nangl: hair hygrometer slov: vlasový vlhkomer rus: волосной гигрометр 1993-a3\npojem vyjadřující využitelnost srážek ve vztahu k jiným met. procesům a charakterizující vlhkostní ráz krajiny. Malá efektivní vlhkost způsobuje ariditu klimatu, velká humiditu klimatu. Lze ji hodnotit různými indexy humidity.\nangl: effective humidity slov: efektívna vlhkosť 1993-a3\nslov: vlhkosť klímy 1993-b1\nangl: soil moisture slov: vlhkosť pôdy rus: влажность почвы 1993-a3\nzákladní meteorologický prvek popisující množství vodní páry ve vzduchu. V meteorologii lze vlhkost vzduchu vyjádřit pomocí řady vlhkostních charakteristik, jako jsou např. tlak vodní páry, hustota vodní páry, měrná vlhkost, relativní vlhkost, směšovací poměr, deficit teploty rosného bodu, sytostní doplněk, popř. další. Viz též měření vlhkosti vzduchu, vertikální profil vlhkosti vzduchu, inverze vlhkosti vzduchu, pole vlhkosti.\nangl: air humidity, air moisture slov: vlhkosť vzduchu rus: влажность воздуха 1993-a3\nvlhkost vzduchu absolutní\nangl: absolute humidity slov: absolútna vlhkosť vzduchu rus: абсолютная влажность 1993-a3\nvlhkost vzduchu měrná\nangl: specific humidity slov: merná vlhkosť vzduchu (špecifická) rus: удельная влажность 1993-b3\nvlhkost vzduchu poměrná\nangl: relative humidity slov: pomerná vlhkosť vzduchu rus: относительная влажность 1993-b3\ncharakteristika vlhkosti vzduchu měřená na met. stanicích, která vyjadřuje stupeň nasycení vzduchu vodní párou. Je definována jako poměr skutečné hustoty vodní páry ρv a hustoty vodní páry ρvs ve vzduchu nasyceném vodní párou při dané teplotě. Vyjadřuje se obvykle v %, tzn.\nangl: relative humidity slov: relatívna vlhkosť vzduchu 1993-a3\nvlhkost vzduchu specifická\nsyn. vlhkost vzduchu měrná.\nslov: špecifická vlhkosť vzduchu 1993-a3\nvliv směsi znečišťujících látek na živé organismy\nangl: influence of pollutant mixture on living organisms slov: vplyv zmesi znečisťujúcich látok na živé organizmy rus: воздействие смеси вредных примесей на живые организмы 1993-b3\ndnes nepoužívané označení klimatických faktorů působících na klima daného místa z velké vzdálenosti. Termín navrhl B. Hrudička (1935). Viz též vlivy stenoklimagenní.\nslov: euryklimagénne vplyvy 1993-a3\nangl: local effects, local influence slov: miestne vplyvy rus: местные влияния 1993-a1\ndnes nepoužívané označení klimatických faktorů regionální nebo místní povahy. Termín navrhl B. Hrudička (1935). Viz též vlivy euryklimagenní.\nslov: stenoklimagénne vplyvy 1993-a3\nangl: wave slov: vlna rus: волна 1993-a1\nméně vhodné označení pro frontální vlnu.\nangl: cyclonic wave slov: cyklonálna vlna rus: циклоническая волна 1993-a1\nangl: long wave slov: dlhá vlna rus: длинная волна 1993-a1\nangl: foehn wave, mountain wave slov: föhnová vlna rus: фёновая волна 1993-a1\nangl: frontal wave slov: frontálna vlna rus: фронтальная волна 1993-a2\nteplá vlna anebo vícedenní období letních veder na větším území, během něhož dosahují max. denní teploty výrazně nadnormálních hodnot. Stanovení dolní meze teploty je relativní a závisí obvykle na místě. Často se udává odchylkou nad průměrným maximem eventuálně nad příslušným percentilem rozložení maximální teploty. U nás se za praktickou mez považuje 30 °C. Ve stř. Evropě bývá horká vlna podmíněna advekcí tropického vzduchu do nitra pevniny nebo intenzívním radiačním ohříváním vzduchu mírných šířek, který setrvává nad přehřátou pevninou v oblastech anticyklon. Výskyt horkých vln patří mezi významné sledované faktory s ohledem na změnu klimatu a její důsledky především kvůli výraznému nárůstu mortality v těchto obdobích. Viz též oteplování advekční, dny psí.\nangl: heat wave slov: vlna horúčav rus: волна тепла 1993-a3\nangl: mountain wave slov: horská vlna rus: волна препятствия, горная волна 1993-a2\nangl: overlapping wave 2017\nprudká porucha v poli tlaku, hustoty a teploty vzduchu, jejíž postup je doprovázen výraznými akustickými projevy. Vznik rázové vlny lze např. vysvětlit tak, že oblast zhuštění vzduchu, tvořící součást zvukových vln, postupuje rychleji než oblast zředění a dohání ji. K tomuto jevu dochází, pohybuje-li se zdroj zvukových vln (např. letadlo, raketa, dělostřelecký granát) nadzvukovou rychlostí vzhledem k okolnímu vzduchu. Doprovodné akustické projevy se pak označují jako sonický třesk Rázové vlny vznikají také v důsledku adiabatického oteplování v oblasti zhuštění zvukové vlny a adiabatického ochlazování v oblasti jejího zředění, neboť rychlost zvuku ve vzduchu roste s rostoucí teplotou. K uplatnění tohoto mechanizmu vzniku rázových vln však může docházet pouze tehdy, je-li velikost přetlaku v oblasti zhuštění, resp. velikost podtlaku v oblasti zředění řádově alespoň srovnatelná s okolním tlakem vzduchu. K transformaci běžné zvukové vlny na vlnu rázovou tak může dojít při jejím šíření do vysokých řídkých vrstev atmosféry, neboť velikost zmíněného přetlaku, resp. podtlaku klesá s výškou podstatně pomaleji než velikost atm. tlaku stanovená podle barometrické formule. Ve fyzice a v technické praxi se pojem rázové vlny používá i v dalších souvislostech, např. u silných výbuchů, kdy hodnoty zmíněného přetlaku mohou převyšovat hodnoty tlaku vzduchu až o několik řádů. Viz též šíření zvuku v atmosféře.\nangl: shock wave slov: rázová vlna rus: ударная волна 1993-a3\nvýrazný pokles teploty vzduchu na rozsáhlém území, který je podmíněn vpádem studené vzduchové hmoty, zpravidla z vyšších zeměp. šířek do teplejších oblastí. Může trvat od několika dní do několika týdnů, kdy se v dané oblasti vyskytují podnormální teploty. Ve stř. Evropě má počasí studené vlny v létě vlhký a v zimě suchý ráz. V teplém pololetí nastupují studené vlny nejčastěji od severozápadu až severu, v chladném pololetí od severu až jihovýchodu. Viz též vpád studeného vzduchu, ochlazování advekční.\nangl: cold wave slov: studená vlna rus: волна холода 1993-a1\nvýrazný vzestup teploty vzduchu na rozsáhlém území v důsledku přílivu teplých vzduchových hmot. Trvá několik dní až několik týdnů, přičemž max. denní a prům. denní teploty vzduchu jsou nadnormálně vysoké. Pokud v letním období ve stř. zeměp. šířkách denní maxima teploty vzduchu vystupují na 30 °C a více, hovoří se většinou o horké vlně nebo období veder. Ve stř. Evropě v teplém pololetí převládá za teplou vlnou suché počasí, v chladném pololetí vlhké počasí. V létě teplé vlny nastupují obyčejně od východu, jihu a jihozápadu, v zimě nejčastěji z již. a záp. kvadrantu. Viz též vpád teplého vzduchu, oteplení advekční.\nangl: heat wave slov: teplá vlna rus: волна тепла 1993-a1\nv klimatologickém rozboru časové teplotní řady období poklesu a za ním následujícího vzestupu teploty vzduchu. Prům. počet a prům. trvání (délka) teplotní vlny patří ke klimatologickým charakteristikám teplotní proměnlivosti daného místa. Tyto charakteristiky se většinou počítají z řad průměrných denních teplot vzduchu. Prům. délku teplotní vlny lze zjistit např. průměrováním délek jednotlivých vln, nebo jako součet prům. délky ochlazení a prům. délky oteplení v řadě interdiurních změn teploty vzduchu.\nangl: temperature wave slov: teplotná vlna 1993-a1\nangl: tropopause wave slov: vlna tropopauzy rus: волна тропопаузы 1993-a1\nčasto používané syn. pro termín vlna horká.\nvlnění kouřové vlečky\nangl: coning slov: vlnenie dymovej vlečky rus: конусообразный факел, конусообразный шлейф загрязнений 1993-a1\nangl: wind waves slov: vlnenie vodnej hladiny rus: ветровое волнение, ветровые волны 1993-a1\nhoriz. vrstva atmosféry, poměrně malého vert. rozsahu, ve které vlivem silné inverze teploty a/nebo vlhkosti vzduchu je šíření elektromagnetického vlnění v atmosféře ovlivněno superrefrakcí. Vlny se uvnitř této vrstvy mohou šířit na velké vzdálenosti, neboť dochází k jejich úplnému vnitřnímu odrazu, podobně jako v kovových nebo dielektrických radiotechnických vlnovodech. V důsledku toho lze pomocí radiolokátoru zjišťovat cíle ležící pod radiohorizontem nebo přijímat televizní signál velmi vzdálených vysílačů apod. Atmosferický vlnovod se může vyskytovat v přízemních i vyšších vrstvách atmosféry. Jeho horiz. délka závisí na rozloze oblasti a teplotním zvrstvení. Viz též index lomu elektromagnetického vlnění ve vzduchu.\nangl: atmospheric wave guide slov: atmosférický vlnovod rus: атмосферный волновод 1993-a3\nsyn. vlny zvukové.\nangl: atmospheric waves rus: атмосферныe волны 2015\nvertikálně příčné vlnové pohyby na volném povrchu tekutiny nebo vnitřní vlny na horiz. rozhraní dvou nemísících se tekutin, popř. v samotné vrstvě tekutiny, vznikající působením síly zemské tíže a vztlakové síly v interakci s různými mechanickými rozruchy (např. při obtékání překážek proudem tekutiny). Povrchové gravitační vlny mohou být podle tloušťky vrstvy tekutiny, na níž vznikají, buď Stokesova typu (velká tloušťka vrstvy), nebo Lagrangeova typu (malá tloušťka vrstvy). Toto rozlišení se např. uplatňuje podle hloubky vody u povrchových vln na vodním povrchu. V atmosféře se spíše setkáváme s vnitřními gravitačními vlnami. Velmi známým případem jsou např. gravitační vlny na rozhraních vytvářených dolními hranicemi výškových teplotních inverzí, tzv. vlny na inverzní hladině. Za situací se zanedbatelnou rychlostí horiz. proudění vzduchu se na těchto rozhraních vytvářejí gravitační vlny v podobě dvou vlnových sledů se shodnými parametry, ale postupující proti sobě. Za vhodných podmínek se skládáním těchto dvou sledů mohou vytvořit stojaté vlny, které se obvykle projevují vznikem charakteristické oblačnosti v podobě rovnoběžných oblačných pásů odpovídajících vrchům stojatých vln. Jedná-li se v jiných případech o gravitační vlny na rozhraních vytvářených pouze prudkým vert. střihem větru, vytvářejí se Helmholtzovy vlny, uplatňuje-li se horiz. rozhraní v podobě diskontinuity jak z hlediska vektoru rychlosti větru, tak hustoty vzduchu, mohou vznikat Kelvinovy–Helmholtzovy vlny. Ke gravitačním vlnám v atmosféře patří též závětrné vlny. V těch případech vzniku gravitačních vln, kdy se významně uplatňuje vertikální střih větru, se též mluví o střižných vlnách. Gravitační vlny rovněž doprovázejí aktivitu výraznějších přestřelujících vrcholů, které tyto vlny generují. Projevují se rozvlněním horní oblačné hranice kovadliny bouře zpravidla formou koncentrických vln, šířících se od jádra bouře do jeho okolí, a jsou dále zdrojem výrazné turbulence jak nad jádrem bouře, tak v jeho širším okolí. Jsou také zodpovědné za vznik celé řady různých dalších jevů, které se vyskytují na úrovni horní hranice oblačností konvektivních bouří, nebo bezprostředně nad ní a jsou zpravidla pozorované na snímcích z meteorologických družic.\nangl: gravity waves slov: gravitačné vlny rus: гравитационные волны 1993-a3\nvlny gravitační Rossbyho\nangl: Rossby gravity waves 2015\ngravitační vlny typu střižných vln vznikající v oblastech velmi vysokých hodnot vert. střihu větru, teoreticky na rozhraní dvou vzduchových vrstev s rozdílným vektorem rychlosti větru. Ve své čisté podobě, tj. není-li záležitost komplikována i diskontinuitou v poli hustoty vzduchu na tomto rozhraní, mají vždy charakter instabilního vlnění, a v souvislosti s tím se v odb. literatuře používá pojem Helmholtzova instabilita. Vlivem této instability mohou Helmholtzovy vlny ztrácet charakter uspořádaného vlnění a projevují se pak i vytvářením vzduchových vrstev s velmi silnou turbulencí. Viz též vlny Kelvinovy–Helmholtzovy.\nangl: Helmholtz waves slov: Helmholtzove vlny rus: волны по Гельмгольцу 1993-a3\nsyn. vlny setrvačné – kmity v horizontálně příčném směru vznikající v atmosféře působením setrvačnosti proudění vzduchu a Coriolisovy síly. Jde o teor. pojem používaný v dynamické meteorologii. Viz též kružnice inerční.\nangl: inertia waves slov: inerciálne vlny rus: инерционные волны 1993-a3\nangl: unstable waves slov: instabilné vlny rus: неустойчивые волны 2014\nzápadní rovníkové vlny šířící se na východ se zanedbatelnou meridionální složkou. Jedná se o nízkofrekvenční gravitační vlny. Jejich projev je symetrický vůči rovníku pro zonální rychlosti, pole geopotenciálu a teplotu. Hrají důležitou roli při vzniku kvazidvouletého cyklu, protože přenášejí do vyšších atmosférických hladin západní hybnost.\nangl: Kelvin waves 2015\ngravitační vlny vytvářející se na horiz. rozhraních v atmosféře, kde se vedle diskontinuity v poli vektoru rychlosti větru uplatňuje i diskontinuita v poli hustoty vzduchu. Za daných hydrodynamických podmínek lze pro ně určit kritickou vlnovou délku, jež hraje roli kritéria pro jejich stabilitu. Pro vlnové délky menší než tato kritická vlnová délka jsou Kelvinovy–Helmholtzovy vlny instabilními vlnami, přičemž převládá destabilizující působení vert. střihu větru, v opačném případě jsou stabilními vlnami, neboť se více uplatňuje stabilizující vliv zemské tíže. Instabilita Kelvinových–Helmholtzových vln se projevuje skláněním jejich vrchů do směru střihu větru, a zejména pak uvnitř nich vznikem vírových cirkulací s horizont. osou. Při dostatečné vlhkosti vzduchu se tímto způsobem vytvářejí působivé oblačné útvary, tzv. Kelvinovy–Helmholtzovy oblaky morfologicky klasifikované jako zvláštnost fluctus. V odb. literatuře se též používá pojem Kelvinova–Helmholtzova instabilita.\nangl: Kelvin–Helmholtz waves slov: Kelvinove-Helmholtzove vlny rus: волны Кельвина-Гельмгольца 2014\nvlny na inverzní hladině\nslov: vlny na inverznej hladine 1993-a1\nslov: pasátové vlny rus: пассатные волны 1993-a1\nangl: planetary waves slov: planetárne vlny rus: планетарные волны 1993-a1\nkde v je rychlost záp. zonálního proudění, β Rossbyho parametr a l délka vlny. Je-li c < 0, pohybují se Rossbyho vlny od východu na západ, čili retrográdně. V praxi však takový pohyb nebývá pozorován, jedná se spíše o důsledeku činěných zjednodušujících předpokladů. Teorie Rossbyho vln sehrála v historickém vývoji meteorologie velkou roli při rozvíjení znalostí o cirkulaci atmosféry a ve vztahu k rozvoji numerických modelů předpovědi počasí.\nangl: Rossby waves slov: Rossbyho vlny rus: волны Россби 1993-a3\nsyn. vlny inerční.\nslov: zotrvačné vlny 1993-a1\n1. obecně vlny, jejichž amplituda se s časem nebo s postupem při prostorovém šíření vlnového rozruchu nemění. 2. v synoptické meteorologii pojem stabilní vlna obvykle označuje frontální vlnu, jejíž amplituda s časem neroste.\nangl: stable waves slov: stabilné vlny 2014\n1. obecně vlny, jež se zdánlivě nepohybují vůči svému prostředí a projevují se jako stacionární sled stabilních uzlů a kmiten. Běžným mechanizmem vzniku stojatých vln je skládání dvou sledů příčných vln, které mají shodnou vlnovou délku, ale postupují vzájemně proti sobě. Dochází k tomu např. tehdy, jedná-li se o skládání původního a odraženého vlnění. Tímto způsobem mohou někdy vznikat stojaté vlny na vodní hladině při odrazu povrchových vnějších gravitačních vln od břehů. Výskyt tohoto jevu je však poměrně vzácný, neboť předpokládá náročné podmínky pro vzájemnou geometrickou konfiguraci nabíhající vlny a břehu. Jiným případem stojatých vln jsou velmi dobře známé vnitřní gravitační vlny na dolních hranicích výškových teplotních inverzí při zanedbatelné rychlosti horiz. proudění vzduchu. Za této podmínky se vlnové rozruchy projevují vznikem dvou sledů stejných gravitačních vln, které postupují vzájemně proti sobě, a mohou tak vytvořit stojaté vlnění. Jiným případem stojatých vln v atmosféře mohou být závětrné vlny.\n2. v hydrologii kolísavé rytmické pohyby celé vodní hladiny na stojatých vodách (jezerech, uzavřených částech moří apod.), jejichž příčinou bývá rozdílný tlak vzduchu v různých částech hladiny, náhlé změny atm. tlaku, nárazy větru z hor, prudké deště aj. Názvem stojaté vlny se označuje střídavé nakláněni vodní hladiny na jednu či druhou stranu kolem více méně stálých os, zvaných uzly. Perioda stojatých vln trvá od několika minut do několika hodin, amplituda činí v závislosti na velikosti nádrže mm až m. Stojaté vlny mají mnoho místních názvů, často používaný název „seiche“ pochází od Ženevského jezera, kde je studoval a pojmenoval F. A. Forel. Na jezerech stojaté vlny zcela převyšují dmutí.\nangl: seiche, standing waves, stationary waves slov: stojaté vlny rus: сейшa 1993-a3\nangl: shear waves 2014\nvlny ve východním proudění\nsyn. vlny pasátové – vlnové poruchy v poli východního pasátového proudění, které postupují od východu k západu rychlostí zpravidla menší, než je rychlost pozaďového proudění. Na synoptické mapě se tyto poruchy projevují vytvářením mělkých brázd nízkého tlaku vzduchu a nevýrazných hřebenů vysokého tlaku vzduchu. V přední (západní) části brázdy bývá jasno nebo jen malá oblačnost. V blízkosti osy brázdy a v jejím týlu se v důsledku konvergence horiz. proudění často vytváří rozsáhlá skupina konvektivních bouří, označovaná jako tropická porucha, z níž se za vhodných podmínek může dále vyvinout tropická cyklona. Zmíněná asymetrie v projevech počasí může být nad pevninou silně narušena vlivem orografie nebo denního chodu meteorologických prvků.\nangl: easterly waves, waves in the easterlies slov: vlny vo východnom prúdení rus: восточные волны 1993-a3\nangl: lee waves slov: záveterné vlny rus: подветренные волны 1993-a3\nangl: acoustic waves, sound waves slov: zvukové vlny rus: акустические волны, звуковые волны 1993-a3\nv meteorologii shluky ledových krystalků, které mají různé tvary a velikosti. Většina sněhových vloček vzniká agregací ledových dendritů a je významná zejména při teplotách nad –5 °C. Sněhové vločky se vyskytují za sněžení u zemského povrchu i v oblacích, zejména ve vrstevnatých oblacích druhu nimbostratus. Termín sněhová vločka se někdy nesprávně používá i pro jednotlivé hvězdicovité či dendritické krystaly. Viz též tvary ledových krystalků.\nangl: snowflakes slov: snehové vločky rus: снежные хлопья 1993-a3\nUvedené vymezení VOC je dáno Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/42/ES ze dne 21. dubna 2004 o omezování emisí těkavých organických sloučenin, vznikajících při používání organických rozpouštědel v některých barvách a lacích a výrobcích pro opravy nátěru vozidel, a o změně směrnice1999/13/ES. Dle této Směrnice se do VOC, na rozdíl od dříve obvyklé praxe, zařazuje i methan. Pro těkavé organické látky jiné než methan se běžně používá termín nemethanické VOC (NMVOC, non-methane volatile organic compounds). Používání a emise VOC antropogenního původu, které mají široké využití např. jako rozpouštědla, jsou regulovány legislativou. Podstatnou součástí VOC jsou též biogenní těkavé organické látky (BVOC) přírodní povahy. Patří sem především izoprén C5H8, monoterpeny C10H16 a další látky. Jejich zdroji jsou zejména lesní a křovinné porosty, plantáže citrusových plodů apod. Produktem rozpadových reakcí VOC v přírodě je především formaldehyd, procesem nukleace z nich však též vznikají sekundární organické aerosoly.\nangl: VOC, Volatile Organic Compound slov: VOC 2014\nangl: cloud water slov: oblačná voda 2014\nkapalná fáze vody přítomná v atmosféře při teplotách vzduchu nižších než 0 °C. Většina oblačných a mlžných kapek zůstává v kapalném stavu i za teploty hluboko pod bodem mrznutí; existence přechlazených kapek v oblacích je prokázána až do teploty cca –42 °C. Přechlazené kapky jsou při teplotě pod 0 °C nestabilní a dostanou-li se do kontaktu s ledovou částicí, rychle mrznou. Proces mrznutí přechlazených kapiček vody v atmosféře usnadňují i ledová jádra. Běžná existence přechlazených vodních kapek v oblacích souvisí s tlakovými poměry v blanách povrchového napětí vody při jejich vysokém zakřivení. Viz též mlha přechlazená, oblak přechlazený, teorie vzniku srážek Bergeronova–Findeisenova.\nangl: supercooled water slov: prechladená voda rus: переохлажденная вода 1993-a2\nčást podpovrchové vody, včetně vodní páry, obsažená v půdě nebo v přilehlých horninách nad souvislou hladinou podzemní vody. Viz též hydrosféra, bilance půdní vody, vlhkost půdy.\nangl: soil water slov: pôdna voda rus: почвенная вода 1993-a3\nvoda srážková potenciální\nangl: precipitable water slov: potenciálna zrážková voda rus: запас воды в атмосфере 1993-a3\nnejvíce zastoupená chemická sloučenina v atmosféře Země. Její podíl na objemu hydrosféry je necelých 0,001 %, což by v kapalném skupenství představovalo 1,3.1013 m3 vody, tedy vrstvu na zemském povrchu o výšce cca 25 mm. Voda se v atmosféře vyskytuje ve všech třech skupenstvích, tzn. ve formě vodní páry i částic kapalné vody a ledu. Mezi skupenstvími dochází k fázovým přechodům, viz výpar a mrznutí kapalné vody, kondenzace vodní páry a její depozice, tání sněhu nebo ledu a jeho sublimace. Voda v atmosféře se tak významně podílí na hydrologickém cyklu. Viz též voda přechlazená, mikrofyzika oblaků a srážek.\nangl: water in atmosphere slov: voda v atmosfére rus: вода в атмосфере 1993-a3\nslov: vyzrážateľná voda rus: осажденная вода 2014\nangl: eddy conductivity, turbulent conductivity slov: turbulentná vodivosť rus: турбулентная проводимость 1993-a1\nvodivost vzduchu elektrická\nel. parametr atm. vzduchu ovlivněný počtem a pohyblivostí ve vzduchu existujících nosičů nábojů, tj. iontů. Elektrickou vodivost vzduchu poprvé zjistil Ch. A. Coulomb (1795), vysvětlena byla koncem 19. století J. P. L. J. Elsterem a H. F. Geitelem.\nElektrická vodivost vzduchu roste s výškou, což svědčí o rozhodující roli kosmického záření při ionizaci vzduchu. Určitý doplňující vliv však má i radioakt. záření zemského povrchu, popř. příměsí rozptýlených přímo v atmosféře. Ve výškách přibližně nad 60 km lze už vzduch považovat za takřka dokonale vodivé prostředí, zatímco v blízkosti zemského povrchu je elektrická vodivost vzduchu velmi malá. Na elektrické vodivosti vzduchu se podílejí především malé ionty, představované ionizovanými molekulami nebo shluky několika molekul nesoucími nejčastěji jeden elementární náboj. Větší elektricky nabité aerosolové částice přispívají k elektrické vodivosti vzduchu jen málo, neboť jsou v el. poli relativně málo pohyblivé. Nejrůznější aerosolové částice naopak ve vzduchu zachycují malé ionty, a tím tyto nejdůležitější nositele proudu vyřazují. Elektrická vodivost vzduchu je proto silně snížena např. ve znečištěném vzduchu pod zadržujícími teplotními vrstvami a v oblacích nebo mlhách, kde jsou malé ionty zachycovány vodními kapičkami a ledovými částicemi. Obecně je elektrická vodivost vzduchu nad oceány větší než ve více znečištěném kontinentálním vzduchu. Viz též elektřina atmosférická, ionizace atmosférická.\nangl: electrical conductivity of air slov: elektrická vodivosť vzduchu 1993-a2\nslov: vodnatosť oblaku 1993-a2\nangl: volutus slov: volutus 2018\nPři popisu proudění a analýze jeho dynamiky v subsynoptickém měřítku je třeba uvažovat všechny tři složky vektoru vorticity. Vertikální složku vektoru vorticity spojenou s rotací v horiz. rovině pak často zkráceně označujeme jako vert. vorticitu; pod označením horiz. vorticita rozumíme výslednici obou horiz. složek vektoru vorticity spojenou s rotací ve vert. rovině. Například produkce horiz. rel. vorticity v důsledku horiz. gradientu vztlaku po obou stranách osy oblasti se sestupným pohybem vzduchu v konvektivním oblaku je podstatná pro vznik velmi nebezpečné rotorové cirkulace na čele výtoku chladného vzduchu z konvektivní bouře. Pro samotný vývoj konv. oblaku má velký význam transformace horiz. rel. vorticity v okolí oblaku na vert. rel. vorticitu uvnitř oblaku. V okolí oblaku je horiz. rel. vorticita důsledkem vzájemného působení vert. střihu větru a nehomogenního rozložení vztlaku. K transformaci na vert. rel. vorticitu pak dochází prostřednictvím kvazihorizontálního vtoku do oblasti se silným výstupným pohybem. Tento proces je podstatný pro vznik rotace s vert. osou v supercele. Viz též rovnice vorticity.\nangl: vorticity slov: vorticita rus: вихрь скорости 1993-a3\nangl: absolute vorticity slov: absolútna vorticita rus: абсолютная завихренность, абсолютный вихрь cкopocти 1993-a1\nvert. složka vorticity rychlosti ageostrofického větru. Pole ageostrofické rel. vorticity je úzce spjato s vývojovými tendencemi v tlakovém poli.\nangl: ageostrophic vorticity slov: ageostrofická vorticita 2014\nangl: anticyclonic vorticity slov: anticyklonálna vorticita rus: антициклоническая завихренность, антициклонический вихрь скорости 1993-a3\nna sev. polokouli kladná, na již. polokouli záporná vert. složka vorticity. Cyklonální rel. vorticita se vyskytuje v oblastech nízkého tlaku vzduchu, tj. především v cyklonách a brázdách nízkého tlaku vzduchu.\nangl: cyclonic vorticity slov: cyklonálna vorticita 1993-a3\nangl: geostrophic vorticity slov: geostrofická vorticita rus: геострофический вихрь скорости 1993-a3\nsložka relativní vorticity určená zakřivením proudnic. V přirozené souřadnicové soustavě lze křivostní vorticitu ξR určit podle vztahu:\nkde V představuje rychlost větru, n je směr orientovaný kolmo a vlevo vůči směru proudění. Čím větší je zakřivení proudnic, tím vyšší hodnoty nabývá křivostní vorticita. Je-li zakřivení cyklonální, má křivostní vorticita na sev. (již.) polokouli kladnou (zápornou) hodnotu, pro anticyklonální zakřivení je hodnota křivostní vorticity záporná (kladná). Tato složka relativní vorticity působí neomezené stáčení proudění a má za následek např. spirálovitý tvar oblačného pásu v centru cyklony. Termín se používá hlavně pro pohyby synoptického měřítka. Viz též vorticita střihová, rovnice vorticity.\nangl: curvature vorticity 2015\nangl: potential vorticity slov: potenciálna vorticita rus: потенциальный вихрь скорости 1993-a3\nangl: relative vorticity slov: relatívna vorticita rus: относительный вихрь скорости 1993-a3\nsložka rel. vorticity určená horiz. střihem větru. V přirozené souřadnicové soustavě lze střihovou vorticitu ξS jednoduše určit podle vztahu:\nξS=−∂V∂RHs, kde V představuje rychlost větru, RHs horiz. poloměr křivosti proudnic. Je-li střih cyklonální, je na sev. (již.) polokouli střihová vorticita kladná (záporná), je-li anticyklonální, střihová vorticita je záporná (kladná). Tato složka rel. vorticity popisuje tendenci k omezenému stáčení proudění s výrazným horiz. střihem větru, např. na cyklonální straně tryskového proudění. Termín se používá hlavně pro pohyby synoptického měřítka. Viz též vorticita křivostní, rovnice vorticity.\nangl: shear vorticity 2015\nangl: thermal vorticity slov: termálna vorticita rus: термическая завихренность, термический вихрь скорости 1993-a3\nangl: advance of the monsoon slov: vpád monzúnu rus: вторжение муссона 1993-a3\nangl: polar invasion, polar outbreak slov: polárny vpád rus: полярное вторжение 1993-a1\nangl: invasion of cold air, outbreak of cold air slov: vpád studeného vzduchu rus: вторжение холодного воздуха 1993-a1\nangl: invasion of warm air, outbreak of warm air slov: vpád teplého vzduchu rus: вторжение теплого воздуха 1993-a1\nangl: invasion of air, outbreak of air slov: vpád vzduchu rus: вторжение воздушной массы 1993-a1\nslov: vratkosť ovzdušia 1993-a2\nangl: cloud top slov: vrchol oblaku rus: вершина облака 1993-a2\n(ang. overshooting top) – část horní hranice oblačnosti konvektivních bouří vyskytující se nad aktivní částí (jádrem) Cumulonimbu, kde je projevem vrcholících vzestupných konvektivních proudů bouře. Přestřelující vrcholy mají podobu vertikálního vzedmutí horní hranice oblačnosti, zpravidla připomínají „bubliny“, které prorůstají kovadlinou bouře. Lze je pozorovat jak díky stínům vrženým na okolní nižší oblačnost bouře, tak zpravidla díky výrazně nižší teplotě, než jaká se vyskytuje v jejich bezprostředním okolí. Přestřelující vrcholy prorůstají horní rovnovážnou hladinou oblačnosti Cb až o 2 až 3 km, horizontální rozměr je od několika km do cca 15 až 20 km. Jejich teplota může dosáhnout hodnot o 20 až 30 K nižších, než činí teplota tropopauzy, doba života se pohybuje od několika minut do několika desítek minut. V družicové meteorologii se využívají k detekci aktivních jader konv. bouří.\nangl: overshooting top slov: prestreľujúci vrchol rus: выбрасываемые вершины 2014\nslov: vrstevnica 1993-a3\nsvrchní část litosféry, většinou s půdním a rostlinným krytem, v níž se projevuje alespoň roční chod teploty; obdobně na moři svrchní vrstvy vody. Tepelný stav aktivní vrstvy je podmíněn radiačními procesy na zemském povrchu, dalšími procesy výměny tepla s atmosférou a podmínkami pro vedení tepla v aktivní vrstvě. Dolní hranicí aktivní vrstvy je hladina stálé roč. teploty, horní hranicí je aktivní povrch.\nangl: active layer slov: aktívna vrstva rus: деятельнй слой 1993-a2\nsyn. vrstva F2.\nangl: Appleton layer slov: Appletonova vrstva rus: система Эплтона 1993-a1\nvrstva atmosféry mezní\nangl: atmospheric boundary layer, boundary layer of atmosphere slov: hraničná vrstva atmosféry rus: атмосферный пограничный слой, пограничный слой атмосферы 1993-a3\nvrstva atmosféry mezní planetární\nangl: planetary boundary layer of atmosphere slov: planetárna hraničná vrstva atmosféry rus: планетарный пограничный слой атмосферы 1993-a1\nvrstva atmosféry přízemní\nsyn. podvrstva atmosféry přízemní, vrstva konstantního toku – nejspodnější část mezní vrstvy atmosféry o tloušťce zpravidla několika desítek m, v níž se dyn. a termodyn. vlivy zemského povrchu projevují zvláště výrazně a závislost vert. toků hybnosti, tepla a vodní páry na výšce lze obvykle zanedbat. Vert. gradienty složek větru, teploty a dalších meteorologických prvků dosahují v této vrstvě zpravidla max. hodnot. Ve starším pojetí se jako přízemní vrstva atmosféry označovala vrstva 1 až 2 km nad zemským povrchem. Viz též modely přízemní vrstvy atmosféry, hranice přízemní vrstvy atmosféry.\nangl: surface layer of atmosphere, surface sublayer of atmosphere, constant flux layer of atmosphere slov: prízemná vrstva atmosféry rus: приземный слой атмосферы, слой постоянного потока 1993-a3\nangl: D-layer slov: D-vrstva rus: слой D 1993-a3\nsyn. vrstva Kennelyho a Heavisidova – ionosférická vrstva s lokálním maximem, někdy jen s malou hodnotou vert. gradientu koncentrace el. nabitých částic, ležící zhruba ve výšce 90 až 120 km. Vytváří se ve dne. Koncentrace elektronů ve vrstvě E závisí na zeměp. š. (největší je v blízkosti rovníku), na denní i roč. době, (největší je kolem poledne a v létě) a mění se v závislosti na sluneční činnosti (největší v době jejího maxima). Molekuly O2 jsou ionizovány měkkým rentgenovým zářením (vlnová délka 1–10 nm) a ultrafialovým zářením o kratších vlnových délkách (EUV). Dalšími ionty jsou zde NO+ a O2+. Tato vrstva obvykle odráží rádiové vlny do frekvence 10 MHz. Vrstva E byla objevena jako první ionosférická vrstva.\nangl: E-layer slov: E-vrstva rus: слой Е 1993-a3\nvrstva E sporadická\nsyn. vrstva Es – vrstva v ionosféře vznikající občas v oblasti výskytu vrstvy E. Na rozdíl od normální vrstvy E se vyskytuje také v noci. Má obláčkovitou, nesouvislou strukturu. Tato velmi tenká vrstva (jednotky km) vzniká zejména ve stř. zeměp. šířkách. Nejčastěji se objevuje ve formě malých oblaků v letních měsících. Její vznik je zapříčiněn dynamickými procesy v atmosféře, zejména střihem větru, které způsobí místní zvýšení hustoty volných elektronů. Tvoří se náhle a její délka trvání se pohybuje v řádu minut až hodin. Vznik Es vrstvy nezávisí jednoznačně na sluneční aktivitě. Malá oblaka intenzivní ionizace významně podporují odrazivost rádiových signálů o frekvencích až desítek či stovek MHz. Údaje o výšce se liší, udává se hodnota výšky v rozmezí 100–160 km. Maximální koncentrace iontů v Es vrstvě může být vyšší než ve vrstvách, které leží výše, a částečně nebo úplně tak znemožňuje pozemní ionosférické sondování.\nangl: sporadic E-layer slov: sporadická E-vrstva rus: спорадический слой Е 1993-a3\nionosférická vrstva s lokálním maximem, někdy jen s malou hodnotou vert. gradientu el. nabitých částic, vyskytující se ve výšce 140 až 220 km, nejčastěji kolem 160 km. Vlastnosti této vrstvy jsou závislé na zeměp. š., nejvýraznější je v blízkosti rovníku, má roč. i denní chod a je lépe vyjádřena v období maxima sluneční činnosti. Vzniká obvykle v létě, avšak je pozorována i v jiných ročních obdobích za podmínek výrazného zvýšení geomagnetické aktivity. Převažujícími ionty jsou O2+, NO+ a O+. Maximum elektronové koncentrace se pohybuje ve výšce okolo 170 km. Tato výška odpovídá hladině fotonů o vlnových délkách 17–91 nm. Se západem slunce vrstva F1 mizí. Byla objevena E. Appletonem v roce 1927.\nangl: F1-layer slov: F1-vrstva rus: слой F1 1993-a3\nsyn. vrstva Appletonova – nachází se nad vrstvou F1 a obvykle vykazuje maximální hodnoty ionizace. Na rozdíl od ostatních ionosférických vrstev je stále přítomna. Její výška se pohybuje zhruba v mezích 240 až 400 km, nejčastěji kolem 300 km. Výška vrstvy F2, stejně jako koncentrace a rozložení el. nabitých částic v ní, se během času rychle mění v souvislosti s denní dobou (koncentrace elektronů prudce narůstá po východu slunce a klesá po západu slunce), krátkoperiodickými změnami sluneční činnosti a zemského magnetického pole. Koncentrace volných elektronů dosahuje hodnot 105–106 eV/cm3. Vzhledem k maximální koncentraci volných elektronů je vrstva F2 velmi důležitá pro rádiový přenos. Nad maximem vrstvy F2 se nachází tzv. topside ionosféra. Vrstva F2 byla objevena E. Appletonem v roce 1927.\nangl: F2-layer slov: F2-vrstva rus: слой F2 1993-a3\nangl: inversion layer slov: inverzná vrstva rus: инверсионный слой 1993-a2\nangl: isothermal layer slov: izotermická vrstva rus: изотермический слой 1993-a2\nvrstva Kennelyho a Heavisidova\nsyn. vrstva E.\nangl: Kennely-Heaviside layer slov: Kennelyho a Heavisidova vrstva 1993-a1\nvrstva konstantního toku\nangl: constant flux layer of atmosphere\nangl: mist layer slov: vrstva dymna 1993-a2\nvrstva mezní laminární\nangl: laminar boundary layer slov: laminárna hraničná vrstva rus: ламинарный пограничный слой 1993-a1\nvrstva mezní turbulentní\nangl: turbulent boundary layer slov: turbulentná hraničná vrstva rus: турбулентный пограничный слой 1993-a1\nangl: mixing layer slov: vrstva miešania 1993-a1\nangl: cloud layer slov: oblačná vrstva rus: облачный слой 1993-a2\nangl: ozone layer slov: ozónová vrstva rus: озонный слой 1993-a3\nsyn. vrstva mísení – vrstva ovzduší mezi zemským povrchem a spodní hranicí nejnižší zadržující teplotní vrstvy; vertikální teplotní gradient ve směšovací vrstvě odpovídá instabilnímu nebo indiferentnímu nebo mírně stabilnímu teplotnímu zvrstvení ovzduší. Příměsi emitované do směšovací vrstvy se rozptylují v celém jejím rozsahu. Tloušťka směšovací vrstvy se nazývá směšovací výška. Součin směšovací výšky a prům. rychlosti větru ve směšovací vrstvě nad daným místem zemského povrchu se v tematické oblasti ochrany čistoty ovzduší obvykle označuje jako ventilační index (faktor).\nangl: mixing layer slov: zmiešavacia vrstva 1993-a3\nvrstva teplotní zadržující\nangl: intercepting layer slov: zadržujúca teplotná vrstva rus: задерживающий слой 1993-a3\nangl: friction layer slov: vrstva trenia 1993-a1\nvrstva, v níž se vyskytuje zákal. Sahá obvykle od zemského povrchu k první zadržující teplotní vrstvě. Pozorovateli na vyvýšeném stanovišti se někdy jeví jako tmavý horizontální pruh, na jehož horním okraji existuje výrazná diskontinuita v zabarvení oblohy. Ta bývá označována jako hranice zákalu.\nangl: haze layer slov: zákalová vrstva rus: слой мглы 1993-a2\nangl: ionospheric layers slov: ionosférické vrstvy rus: ионосферные слои 1993-a3\nslov: vsakovanie 1993-a1\nslov: vstok rus: вcток 1993-a1\nangl: entrainment slov: vťahovanie rus: вовлечениe 2014\nvýběžek vysokého tlaku vzduchu\nslov: výbežok vysokého tlaku vzduchu rus: отрог высокого давления 1993-a1\nvýboj blesku celkový\nodb. označení pro blesk, používané při jeho fyz. výkladu. Celkový výboj blesku je tvořen jedním nebo více dílčími výboji blesku s vysokými amplitudami několika kA a souvislými proudy nízké amplitudy mezi dílčími výboji. Celkový výboj blesku zpravidla trvá od 10–4 s do 1 s.\nangl: lightning discharge slov: celkový výboj blesku rus: грозовой разряд, разряд молнии 1993-a1\nvýboj blesku dílčí\nproudový impulz bleskového proudu. Zhruba polovina blesků směřujících do země obsahuje jeden dílčí výboj, zatímco druhá polovina dva a více dílčích výbojů. Viz též výboj blesku celkový, výboj blesku jednoduchý, výboj blesku mezi oblakem a zemí.\nangl: minor lightning discharge, particular lightning stroke slov: čiastkový výboj blesku 1993-a1\nvýboj blesku hlavní\nvýboj o vysoké proudové intenzitě a vysoké svítivosti, způsobený neutralizací kladných a záporných nábojů při el. spojení vůdčího výboje blesku se zemí nebo s oblakem. Podle parametrů hlavního výboje blesku se řeší problémy ochrany před bleskem. Viz též výboj blesku zpětný, zařízení hromosvodné.\nangl: main stroke slov: hlavný výboj blesku rus: главный разряд молнии 1993-a1\nvýboj blesku hybridní\nangl: hybrid discharge slov: hybridný výboj blesku rus: гибридный разряд молнии 1993-a1\nvýboj blesku jednoduchý\nbližší označení pro blesk, který je tvořen jen jedním dílčím výbojem blesku. Tento charakter má asi polovina všech blesků mezi oblakem a zemí. Viz též výboj blesku vícenásobný.\nangl: single-stroke lightning slov: jednoduchý výboj blesku rus: единичный удар молнии 1993-a1\nvýboj blesku mezi oblakem a okolním vzduchem\nvýboj směřující z oblaku vzhůru, který bývá vzácně pozorován z vysokých míst, ležících nad horní základnou oblaku, nebo z letadel.\nangl: air discharge slov: výboj blesku medzi oblakom a okolitým vzduchom rus: разряд в атмосфере 1993-a1\nvýboj blesku mezi oblakem a zemí\nvýboj blesku, jímž se neutralizují náboje opačné polarity mezi oblakem a zemí. Rozlišují se čtyři zákl. typy tohoto výboje;\nangl: cloud-to-ground discharge, ground discharge slov: výboj blesku medzi oblakom a zemou rus: разряд к землe, разряд молнии между облаком и землей 1993-a3\nvýboj blesku mezi oblaky\nvýboj blesku, jímž se neutralizují náboje opačné polarity téhož oblaku nebo různých oblaků. Je nejčastějším výbojem blesku. Poměr mezi počtem výbojů blesku mezi oblaky a výbojů blesku mezi oblakem a zemí je v tropech až 10:1, zatímco u nás 5:1 až 2:1. Počáteční stadium výboje blesku mezi oblaky začíná stupňovitým vůdčím výbojem blesku, stejně jako u výboje mezi oblakem a zemí. Změna elektrického gradientu je podstatně pomalejší než při výboji blesku do země. Celkové trvání výboje je asi 0,2 s. Délka výboje může dosáhnout několika km, v extrémním případě až 50 km. Výboj blesku mezi oblaky způsobuje škody na letadlech, vyvolává nebezpečné indukované napětí ve venkovních i kabelových sdělovacích vedeních a el. sítích nízkého napětí. Viz též intenzita výbojů blesku mezi oblaky. Výboje blesku mezi oblaky se v soudobé odb. literatuře značí zkratkou CC (z angl. Cloud to Cloud).\nangl: cloud-to-cloud discharge slov: výboj blesku medzi oblakmi rus: разряд молнии между облаками 1993-a3\nvýboj blesku s vůdčím výbojem směřujícím dolů\nvýboj blesku mezi oblakem a zemí. Je to jediný typ blesku, který bije do země nebo nízkých objektů. Je převážně záporné polarity, může však být i polarity kladné nebo bipolární. Se vzrůstající výškou objektů se začínají objevovat výboje blesku s vůdčím výbojem směřujícím nahoru. Výboje blesku směřující z oblaku do země se v odborné literatuře označují zkratkou CG+ nebo CG– (Cloud to Ground) podle své polarity, tj. podle toho, zda přenášejí na zemský povrch kladný nebo záporný el. náboj. Viz též výboj blesku vůdčí.\nangl: downward flash slov: výboj blesku s vodiacim výbojom smerujúcim dole rus: разряд молнии с спускающимся лидером 1993-a2\nvýboj blesku s vůdčím výbojem směřujícím nahoru\nvýboj blesku mezi zemí a oblakem. Nastává z vrcholků hor a vysokých objektů. Výskyt v rovinách a na nízkých objektech je vzácný. Je převážně záporné polarity, může však být i polarity kladné nebo bipolární. Jeho parametry jsou zcela odlišné od výboje blesku s vůdčím výbojem směřujícím dolů. Viz též výboj blesku vůdčí, výboj blesku vstřícný.\nslov: výboj blesku s vodiacim výbojom smerujúcim nahor 1993-a1\nvýboj blesku temný\npojem vyskytující se v současné době u řady autorů v souvislosti s vnitřní strukturou blesku a jejím časovým vývojem. Předpokládá se, že jde o přechodovou fázi v trvání řádově ms mezi vůdčím výbojem blesku a zpětným výbojem blesku. Přestože při ní dochází k velké emisi rychlých elektronů, je tato přechodová fáze opticky téměř neviditelná, bývá však doprovázena výraznými záblesky radiového záření a gama záření.\nangl: dark lightning 2016\nvýboj blesku vícenásobný\nbližší označení pro blesk, který se skládá ze dvou nebo více dílčích výbojů blesku. Tvoří asi polovinu všech výbojů blesku mezi oblakem a zemí. Viz též výboj blesku jednoduchý.\nangl: multiple-stroke lightning slov: viacnásobný výboj blesku rus: многократный разряд молнии 1993-a1\nvýboj blesku vstřícný\nvýboj blesku směřující z objektu na zemském povrchu nebo ze země proti vůdčímu výboji blesku sestupujícímu z oblaku k zemi. Proti jednomu vůdčímu výboji se z různých míst může vytvořit několik vstřícných výbojů blesku. Blesk zasáhne to místo, jehož vstřícný výboj se nejdříve spojí se sestupujícím vůdčím výbojem. Proud vstřícného výboje má amplitudu od několika stovek A do asi 2 kA.\nangl: upward streamer slov: ústretový výboj blesku 1993-a2\nvýboj blesku vůdčí\nsyn. leader – slabě svítící prorůstající předvýboj blesku uvnitř oblaku, mezi oblaky a mezi oblakem a zemí. Dráhu vůdčího výboje blesku ovlivňuje max. gradient elektrického pole v čele hlavy tohoto výboje a el. vodivost vzduchu na jeho dráze. Větvení vůdčího výboje blesku nastává ve směru šíření, vůdčí výboj blesku bývá stupňovitý nebo trvalý;\na) stupňovitý vůdčí výboj blesku neboli prorůstající předvýboj u prvního výboje blesku se člení na typ α s délkou jednotlivých stupňů do 200 m (s prům. délkou 50 m) a s rychlostí postupu v jednotlivých stupních okolo 5.107 m.s–1. Mezi jednotlivými stupni je pauza 30 až 100 µs. Efektivní rychlost šíření je 105 až 106 m.s–1; typ β má zpočátku značně vyšší efektivní rychlost než typ α, v dalším stadiu vývoje nastává pokles jeho rychlosti na 105 m.s–1 a někdy vůbec nedosáhne země. V horní části je vůdčí výboj značně větší. Proud stupňovitého vůdčího výboje bývá několik stovek A až asi 2 kA;\nb) trvalý vůdčí výboj blesku nemá stupňovitý charakter. Rychlost šíření je menší než rychlost postupu stupňovitého vůdčího výboje blesku v jednotlivých stupních. Prům. rychlost šíření je asi 2.106 m.s–1. V čes. elektrotechnické literatuře se pro vůdčí výboj blesku používá též pojmu „lídr“ (angl. leader, rus. líděr).\nangl: leader streamer, leader stroke slov: vodiaci výboj blesku rus: лидер молнии, удар лидерa 1993-a2\nvýboj blesku zpětný\ndílčí stadium hlavního výboje blesku mezi oblakem a zemí se sestupujícím vůdčím výbojem blesku. Nastává při něm neutralizace nábojů mezi zemí a oblakem, která probíhá ionizovanou el. vodivou dráhou vstřícného výboje blesku ze země a vůdčího výboje blesku z oblaku. Neutralizace nábojů se projeví jako impulz proudu, který zahřeje takto vytvořený kanál blesku na teplotu kolem 20 000 K a způsobuje hlavní světelné, zvukové a el. účinky blesku. Udávané parametry bleskového výboje jsou vlastně parametry tohoto dílčího stadia výboje blesku. Viz též parametr bleskového proudu.\nangl: return streamer, return stroke slov: spätný výboj blesku rus: вoзвратный стример, вoзвратный удар 1993-a1\nslov: bodový výboj 2014\nangl: point discharge slov: hrotový výboj rus: точечный разряд 1993-a3\ntrsovitý el. výboj z elektrody udržované na vysokém elektrickém potenciálu v elektricky neutrálním prostředí, zpravidla plynu. Tento typ výboje předpokládá, že v důsledku dostatečně silného elektrického pole v bezprostředním okolí zmíněné elektrody zde dochází k ionizaci nárazem a vytváří se tak plazma. Meteorologickým příkladem, kdy v roli elektrody působí uzemněný vodič bodových rozměrů, jsou intenzivní hrotové výboje projevující se jako oheň svatého Eliáše.\nangl: corona discharge\núhrn srážek v daném časovém období, např. v měsíci, dělený počtem dnů se srážkami v témže období. Viz též intenzita srážek.\nslov: zrážková výdatnosť 1993-a1\nangl: clearing slov: vyjasňovanie rus: прояснение 1993-a1\nvýkaz meteorologických pozorování měsíční\nangl: monthly record of meteorological observations slov: mesačný výkaz meteorologických pozorovaní rus: месячная таблица метеорологических наблюдений 1993-a3\nangl: molecular exchange slov: molekulárna výmena rus: молекулярный обмен 1993-a1\nvzájemná výměna energie mezi fyz. objekty působená vyzařováním a absorbováním elmag. záření. Protože intenzita vyzařování výrazně roste s povrchovou teplotou vyzařujícího objektu, působí radiační výměna obecně postupné vyrovnávání teplotních rozdílů. V zemské atmosféře se radiační výměna uskutečňuje především prostřednictvím toků dlouhovlnného záření. Vliv radiační výměny v ovzduší je výrazný zejména za situací s malou turbulentní výměnou, tj. nejčastěji za jasných a klidných nocí. V ostatních případech, tedy zejména v denních hodinách, se radiační výměna ve srovnání s turbulentní výměnou podílí na přenosu energie pouze v menším rozsahu.\nangl: radiant exchange, radiation exchange slov: radiačná výmena rus: радиационный обмен 1993-a1\nangl: eddy exchange, turbulent exchange slov: turbulentná výmena rus: турбулентный обмен 1993-a1\nvýměna vzduchu mezišířková\nangl: interlatitudinal exchange, meridional exchange rus: междуширотный обмен, меридиональный обмен 1993-a3\nangl: rain-out, wash-out slov: vymývanie rus: вымывание дождем 1993-a3\nangl: evaporation slov: výpar rus: испарение 1993-a3\nslov: celkový výpar 1993-a1\nnevhodné označení pro evaporaci.\nslov: fyzikálny výpar rus: физическое испарение 1993-a3\nslov: fyziologický výpar rus: физиологическое испарение 1993-a3\nslov: neproduktívny výpar 1993-a2\nangl: evaporativity, potential evaporation slov: potenciálny výpar rus: испаряемость 1993-a3\nslov: produktívny výpar 1993-a2\nmnožství vody, které se za daných meteorologických podmínek vypaří do atmosféry ze zemského povrchu o skutečné vlhkosti (skutečná evaporace), popř. i z těl rostlin disponujících dostupnou vodou (skutečná transpirace) nebo z obojího (aktuální evapotranspirace). Případný nedostatek vody k vypařování způsobuje, že skutečný výpar je většinou menší než potenciální výpar. To platí především pro povrch půdy v létě v odpoledních hodinách, naopak v zimě a nad velkými vodními plochami celoročně mají oba druhy výparu podobné hodnoty. Skutečný výpar je obtížně měřitelný, a většinou se jen odvozuje pro jednotlivá povodí na základě hydrologické bilance.\nangl: actual evaporation, effective evaporation slov: skutočný výpar rus: действительное испарение 1993-a3\nslov: výparnosť 1993-a1\nangl: atmidometer, atmometer, evaporimeter slov: výparomer rus: атмидометр, , атмометр, испаритель 1993-a3\nangl: evaporimeter EWM 2014\nvýparoměr GGI 3000\nangl: evaporimeter GGI 3000 slov: výparomer GGI 3000 rus: испаритель ГГИ-3000 1993-a3\nangl: Piché evaporimeter slov: Picheov výparomer rus: испаритель Пише 1993-a2\nangl: Wild evaporimeter slov: Wildov výparomer rus: испаритель Вильда 1993-a3\nangl: filling of a depression slov: vyplňovanie cyklóny rus: заполнение циклона 1993-a3\nvysílání informací o letištích a o jejich meteorologických podmínkách automatické\n(ATIS) – automatická informační služba koncové řízené oblasti, kterou ve formě pravidelného zpravodajství vysílaného pozemní radiostanicí poskytuje Řízení letového provozu ČR, s. p. na letištích Václava Havla Praha, Karlovy Vary, Brno–Tuřany a Ostrava–Mošnov pro posádky přilétávajících a odlétávajících letadel, vysílané pozemní radiostanicí. Toto vysílání obsahuje z met. údajů hodnoty charakteristik větru, dohlednosti, dráhové dohlednosti, stavu počasí, oblačnosti, údaje o teplotě vzduchu, teplotě rosného bodu, tlaku vzduchu redukovaném na střední hladinu moře podle standardní atmosféry a popř. informace o hlášeném střihu větru. Viz též informace meteorologické o podmínkách na letištích pro posádky během letu, briefing meteorologický.\nangl: automatic terminal information service slov: automatické vysielanie informácií o letiskách a ich meteorologických podmienkach 1993-a3\nangl: meteorological warning slov: meteorologická výstraha rus: метеорологическое предупреждение 1993-a3\nvýstraha před nebezpečnými meteorologickými jevy v letectví vnitrostátní\nslov: vnútroštátna výstraha na nebezpečné meteorologické javy v letectve 1993-a3\nvýstraha před nebezpečnými meteorologickými jevy všeobecná\nslov: všeobecná výstraha na nebezpečné meteorologické javy 1993-a3\nvýstřednost oběžné dráhy Země kolem Slunce\nsyn. excentricita oběžné dráhy Země kolem Slunce.\nangl: eccentricity of Earth orbit around Sun 2019\nangl: aerological ascent slov: aerologický výstup rus: аэрологический подъем 1993-a1\nvýstupy aerologické letadly\nangl: aerological aircraft sounding slov: aerologické výstupy lietadlami rus: аэрологические подъемы самолетами 1993-a1\nslov: tlaková výš 1993-a1\n1. výška nad zemí, v níž je instalován anemometr; podle doporučení Světové meteorologické organizace činí na synoptických stanicích 10 m;\n2. termín někdy užívaný pro označení ideální výšky umístění anemometru;\n3. hladina bezprostředně nad horní hranicí přízemní vrstvy atmosféry, kam se klade výchozí bod Taylorovy spirály. Viz též měření větru, vítr přízemní.\nangl: anemometer level slov: anemometrická výška rus: высота установки анемометрa 1993-a1\nvýška celkové sněhové pokrývky\nangl: total snow depth slov: celková výška snehovej pokrývky 1993-b3\nangl: dynamic height slov: dynamická výška rus: динамическая высота 1993-a1\nangl: geodynamic height slov: geodynamická výška rus: геодинамическая высота 1993-a1\nangl: geopotential height slov: geopotenciálna výška rus: геопотенциальная высота 1993-a1\nvýška komína efektivní\nvýška osy kouřové vlečky po ukončení jejího vzestupu nad vodorovnou rovinou procházející patou komína, tj. součet stavební výšky komína a vznosu kouřové vlečky. Max. přízemní imise daného zdroje v rovinném terénu jsou podle nejčastěji používaných mat. modelů šíření kouřových vleček nepřímo úměrné čtverci efektivní výšky komína.\nangl: effective stack height slov: efektívna výška komína rus: эффективная высота дымовых труб 1993-a1\nvýška letiště oficiální\nangl: official altitude of aerodrome slov: oficiálna výška letiska rus: официальная высота аэродрома 1993-a3\nvýška minimální sektorová (MSA)\nnejmenší nadm. výška, v níž se ještě může uskutečnit let v případě nouze. Letadlo letící v této výšce má zabezpečeno alespoň 300 m převýšení nad všemi překážkami daného sektoru. Sektorem se rozumí část prostoru vymezená kruhovou výsečí s poloměrem 46 km (25 námořních mil) a se středem v příslušném radionavigačním zařízení. MSA se musí respektovat v letecké meteorologické službě při použití hesla CAVOK. Výška základny význačné oblačnosti nemusí mít totiž hodnotu jen 1 500 m a více, ale současně musí být výška základny význačné oblačnosti také větší než minimální sektorová výška. V případě, že je pro dané letiště určeno více minimálních sektorových výšek, uvažuje se jen nejvyšší hodnota. V ČR mají všechna letiště minimální sektorovou výšku do 1 500 m. Vyšší minimální sektorovou výšku má např. Poprad–Tatry (2 300 m).\nangl: Minimum Sector Height slov: sektorová minimálna výška rus: минимальная высота сектора 1993-a3\nvýška nad obzorem\núhel sevřený spojnicí polohy pozorovatele na zemském povrchu, s uvažovaným bodem na obloze, např. se středem slunečního disku, hvězdou apod., a rovinou ideálního obzoru. Součet výšky nad obzorem a zenitového úhlu daného bodu je roven 90°.\nangl: elevation angle slov: výška nad obzorom rus: угловая высота 1993-a1\nangl: altitude, elevation, height above mean sea level slov: nadmorská výška rus: высота над уровнем моря, превышение над уровнем мoря 1993-a3\nvýška nového sněhu\nangl: depth of fresh snow, depth of new snow slov: výška nového snehu rus: высота свежевыпавшего снега 1993-a3\nvýška nulové izotermy\nangl: freezing level slov: výška nulovej izotermy rus: высота нулевой изотермы 1993-a1\nslov: výška oblakov 1993-a1\nangl: runoff height slov: odtoková výška 2014\nvýška radiolokačního cíle\nangl: height of a radar target slov: výška rádiolokačného cieľa 2014\nangl: thickness slov: relatívna výška rus: относительная высота 1993-a1\nangl: decision height slov: výška rozhodnutia rus: высота решения 1993-a3\nangl: depth of snow, snow depth slov: výška snehovej pokrývky rus: высота снежного покрова 1993-a3\nvýška sněhové pokrývky průměrná\nklimatologická charakteristika sněhových poměrů místa, popř. oblasti, definovaná pro určitý měsíc jako součet hodnot výšky celkové sněhové pokrývky v jednotlivých dnech dělený počtem dní se sněhovou pokrývkou. Tuto charakteristiku nelze zaměňovat s průměrnou výškou sněhu.\nslov: priemerná výška snehovej pokrývky 1993-a3\nvýška sněhu průměrná\nklimatologická charakteristika sněhových poměrů místa, popř. oblasti, definovaná pro určitý měsíc jako součet hodnot výšky celkové sněhové pokrývky v daném měsíci dělený počtem všech dní příslušného měsíce. Tuto charakteristiku nelze zaměňovat s průměrnou výškou sněhové pokrývky.\nslov: priemerná výška snehu 1993-a3\nslov: výška zrážok 1993-a1\nvýška stanice nadmořská\nangl: height of station above mean sea level slov: nadmorská výška stanice 2014\nvýška tlakoměru nadmořská\nangl: height of barometer above mean sea level slov: nadmorská výška tlakomeru rus: высота барометра 1993-b3\nangl: altitude of tropopause slov: výška tropopauzy rus: высота тропопаузы 1993-a3\nvýška základny oblaků\nangl: height of cloud base slov: výška základne oblakov rus: высота нижней границы облаков 1993-a2\nangl: pressure altimeter slov: výškomer rus: барометрический высотомер, высотомер-анероид 1993-a3\nangl: blue jet 2016\nangl: gigantic jet 2016\nsyn. evoluce klimatu – průběh stavů klimatického systému na Zemi, v konkrétním regionu nebo místě za určité období. Tento vývoj může mít buď podobu periodického či nepravidelného kolísání klimatu, spojeného často se střídáním fází určité klimatické oscilace, nebo se projevuje dlouhodobou jednosměrnou změnou klimatu. Vývoj klimatu v různých částech Země přitom může mít odlišný charakter kvůli rozdílnému vlivu příčinných klimatických faktorů. Vývoj klimatu ustavující relativně stabilní stav klimatického systému v určitém čase označujeme jako genezi klimatu.\nangl: evolution of climate 2019\nslov: vyžarovanie rus: излучение 1993-a1\nslov: vyžarovanie atmosféry rus: атмосферное излучение 1993-a1\nviz záření efektivní, vyzařování zemského povrchu efektivní.\nslov: efektívne vyžarovanie 1993-a1\nangl: effective nocturnal radiation slov: nočné vyžarovanie rus: ночное эффективное излучение 1993-a1\nslov: vyžarovanie zemského povrchu rus: излучение земной поверхности 1993-a1\nvyzařování zemského povrchu efektivní\nangl: net terrestrial radiation slov: efektívne vyžarovanie zemského povrchu 1993-a1\nnevhodně a věcně přesně nevymezené označení pro záření směřující dolů, popř. jen pro jeho krátkovlnnou složku, tj. pro globální sluneční záření. Někdy se termínu vzařování používá i ve smyslu záření dopadlého na povrch tělesa nebo povrchem tělesa pohlceného.\nangl: air slov: vzduch rus: воздух 1993-a1\nangl: antarctic air slov: antarktický vzduch rus: антарктический воздух 1993-a3\nangl: arctic air slov: arktický vzduch rus: арктический воздух 1993-a3\n1. vzduch neobsahující pevné, kapalné či plynné znečišťující příměsi. Viz též atmosféra suchá a čistá, vzduch průzračný;\nangl: clean air slov: čistý vzduch rus: чистый воздух 1993-a2\nsyn. vzduch rovníkový – vzduchová hmota, vymezovaná někdy geografickou klasifikací vzduchových hmot, s ohniskem vzniku vzduchové hmoty nad teplým oceánem nebo nad rozsáhlými oblastmi pralesů v rovníkové oblasti. Může též vznikat transformací tropického vzduchu přinášeného pasáty do blízkosti rovníku. Jeho výskyt je typický celoročně pro ekvatoriální klima, v teplé části roku dané polokoule pro subekvatoriální klima. Ekvatoriální vzduch se vyznačuje velkou měrnou vlhkostí vzduchu, prům. měs. teplotou vzduchu při zemi zpravidla kolem 27 °C, s velmi malým ročním chodem. Jedná se o výrazně instabilní vzduchovou hmotu, pravidelně se zde tvoří vydatné tropické deště doprovázené bouřkou.\nslov: ekvatoriálny vzduch 1993-a3\nsyn. vzduch pevninský.\nangl: continental air slov: kontinentálny vzduch 1993-a1\nslov: maritímny vzduch 1993-a1\nvzduch mírných šířek\nangl: polar air slov: vzduch miernych šírok rus: воздух умеренных широт 1993-a3\nangl: maritime air slov: morský vzduch rus: морской воздух 1993-a3\nvlhký vzduch, který je nasycen vodní párou, tzn., že parciální tlak vodní páry při teplotě vlhkého vzduchu odpovídá stavu nasycení, zpravidla uvažovanému vůči rovinnému vodnímu povrchu (není-li v kontextu konkrétně uvedeno jinak). Relativní vlhkost nasyceného vzduchu je 100%. Rozlišujeme vzduch nasycený vodní párou vzhledem k vodě a vzhledem k ledu. Pojem nasycený vzduch se v meteorologii běžně užívá, jde však o terminologické zjednodušení (terminologickou zkratku). Věcně korektní by mělo být: vzduch obsahující nasycenou vodní páru. Viz též vzduch suchý, vzduch přesycený, rovnice Clausiova–Clapeyronova.\nangl: saturated air slov: nasýtený vzduch rus: насыщенный воздух 1993-a3\nangl: unsaturated air slov: nenasýtený vzduch rus: ненасыщенный воздух 1993-a2\nslov: neutrálny vzduch 1993-a3\nslov: oceánsky vzduch rus: океанический воздух 1993-a1\nsyn. vzduch kontinentální – vzduchová hmota, která vznikla nebo se transformovala nad rozsáhlými plochami pevnin, popř. nad zamrzlým oceánem. V typech vymezených geografickou klasifikací vzduchových hmot se liší od mořského vzduchu především menší vlhkostí vzduchu, větší průměrnou denní i průměrnou roční amplitudou teploty vzduchu aj.\nangl: continental air slov: pevninský vzduch rus: континентальный воздух 1993-a3\nangl: polar air slov: polárny vzduch rus: полярный воздух 1993-a3\nangl: clear air, transparent air slov: priezračný vzduch rus: прозрачный воздух, ясный воздух 1993-a3\n1. vzduch, který obsahuje více vodní páry, než odpovídá stavu nasycení nad rovinným povrchem čisté vody při dané teplotě. V oblacích a v mlze dosahuje přesycení řádově setiny až desetiny procenta relativní vlhkosti vzduchu, v extrémních případech, v mohutných vzestupných proudech bouřkových oblaků, kolem 1 %. Dokonalým očištěním vzduchu od všech částic, které mohou působit jako kondenzační jádra, lze v labor. podmínkách dosáhnout přesycení vzduchu až stovky procent;\n2. ve fyzice oblaků a srážek se pojmu přesycený vzduch používá i v souvislosti s rozdílným tlakem nasycené vodní páry nad různými povrchy kapalné vody a ledu. Vzhledem k tomu, že tlak nasycené vodní páry nad ledem je za jinak stejných podmínek vždy nižší než nad vodou, může se ve smíšených oblacích vytvořit stav, kdy vzduch je vůči kapkám přechlazené vody nenasycený, zatímco vůči ledovým částicím přesycený. Podobně v důsledku rozdílného tlaku nasycené vodní páry nad různě zakřiveným vodním povrchem může být vzduch nenasycen vůči maličkým kapičkám, zatímco vzhledem k velkým kapkám nebo rovnému fázovému rozhraní je přesycen. Podle Raoultova zákona vyvolává rozpuštění určité látky snížení tlaku nasycené vodní páry nad roztokem, a proto např. vůči kapičkám solných roztoků může být přesycený i vzduch nenasycený vůči čisté vodě. Pojem přesycený vzduch se v meteorologii běžně užívá, jde však o terminologické zjednodušení (terminologickou zkratku). Věcně korektní by mělo být: vzduch obsahující přesycenou vodní páru. Viz též teorie vzniku srážek Bergeronova–Findeisenova.\nangl: supersaturated air slov: presýtený vzduch rus: перенасыщенный воздух 1993-a3\nsyn. atmosféra půdní – plynná fáze vyplňující póry, dutiny a trhliny v půdě, které nejsou vyplněny půdní vodou. Půdní vzduch se chem. složením i dynamikou liší od směsi plynů tvořících atmosféru Země. Složení půdního vzduchu během roku kolísá, přičemž většinou obsahuje více CO2 a vodní páry a méně O2 než vzduch nad zemským povrchem; půdní vzduch může obsahovat měřitelná množství NH3, H2S, CH4 a jiných uhlovodíků v důsledku rozkladu organických látek v půdě. Pohyb a výměna půdního vzduchu se uskutečňuje difuzí, změnami tlaku vzduchu, teploty vzduchu, teploty půdy, vlhkosti půdy, v důsledku pohybu vody v půdě, prouděním vzduchu nad půdou apod. Půdní vzduch je nezbytný pro život rostlin a půdních organizmů a půdní vzdušná kapacita často rozhoduje o úrodnosti půdy.\nangl: soil air, soil atmosphere slov: pôdny vzduch rus: почвенный воздух 1993-a3\nsyn. vzduch ekvatoriální.\nangl: equatorial air slov: rovníkový vzduch rus: экваториальный воздух 1993-a3\nangl: cold air slov: studený vzduch rus: холодный воздух 1993-a3\nv termodynamice atmosféry vzduch, který neobsahuje žádnou vodní páru. Jinak se obvykle pod pojmem suchý vzduch rozumí i vzduch s malou relativní vlhkostí. Viz též vzduch nasycený, vzduch vlhký.\nangl: dry air slov: suchý vzduch rus: сухой воздух 1993-a2\nangl: warm air slov: teplý vzduch rus: теплый воздух 1993-a3\nangl: tropical air slov: tropický vzduch rus: тропический воздух 1993-a3\nangl: moist air slov: vlhký vzduch rus: влажный воздух 1993-a2\nangl: polluted air slov: znečistený vzduch rus: загрязненный воздух 1993-a2\nangl: capillary rise of soil moisture slov: vzlínanie vody rus: капиллярный подъем почвенной воды 1993-a1\nvznos kouřové vlečky\nangl: plume rise slov: vznos dymovej vlečky rus: подъем дымового факела 1993-a2\nvznos kouřové vlečky termický\nangl: thermal plume rise slov: termický vznos dymovej vlečky rus: термический подъем дымового факела 1993-a3\nangl: formula slov: vzorec rus: формула 1993-a1\n1. jeden z empirických vzorců pro výpočet efektivního vyzařování zemského povrchu E při jasné obloze. Má tvar:\nkde T značí teplotu vzduchu v K a e dílčí tlak vodní páry, v obou případech podle měření v meteorologické budce, σ je Stefanova–Boltzmannova konstanta, A, B, C značí empir. konstanty platící pro dané místo. Považujeme-li zemský povrch za dokonale černý v oboru dlouhovlnného záření, lze z Ångströmova vzorce pro zpětné záření Ez odvodit vztah:\nEZ=σT4[ 1-A-Bexp (-Ce)],\nkterý bývá v literatuře rovněž označován jako vzorec Ångströmův. Viz též vzorec Bruntův;\nangl: Ängström formula slov: Ängströmov vzorec rus: формула Онгстрема 1993-a2\nangl: Babinet formula slov: Babinetov vzorec rus: формула Бабинэ 1993-a1\nangl: barometric formula slov: barometrický vzorec rus: барометрическая формула 1993-a1\nkde m je opt. hmota atmosféry, p0 normální tlak vzduchu, p1 pozorovaný tlak vzduchu a θ zenitová vzdálenost (zenitový úhel) Slunce v úhlových stupních. Vzorec je použitelný při θ < 85°, tj. při výšce Slunce nad ideálním obzorem alespoň 5°, protože při vyšších hodnotách θ závisí velikost opt. hmoty atmosféry příliš na rozložení hustoty vzduchu ve spodních vrstvách ovzduší. To nelze s dostatečnou přesností do vzorce zahrnout. Na základě uvedeného vzorce sestavil A. Bemporad tabulky hodnot m pro různé hodnoty θ, popř. výšek Slunce nad obzorem. Pro hodnoty menší než 70°, tj. při výšce Slunce nad obzorem alespoň 20°, lze Bemporardův vzorec zjednodušit na přibližný vzorec:\nangl: Bemporad formula slov: Bemporadov vzorec rus: формула Бемпорада 1993-a1\nangl: Bouguer´s law slov: Bouguerov vzorec 1993-a1\nangl: Brunt formula slov: Bruntov vzorec rus: формула Брента 1993-a2\nsyn. rovnice stavová.\nangl: Clapeyron formula slov: Clapeyronov vzorec rus: формула Клапейрона 1993-a1\nsyn. vztah Ferrelův.\nslov: Ferrelov vzorec 1993-a1\nvzorec Hannův pro pokles tlaku vodní páry s výškou\nangl: Hann formula for fall of water vapour pressure with height slov: Hannov vzorec pre pokles tlaku vodnej pary s výškou rus: формула Ганна для зависимости понижения давления водяного пара с высотой 1993-a1\nvzorec Hannův pro redukci teploty vzduchu\nangl: Hann formula for reduction of air temperature slov: Hannov vzorec pre redukciu teploty vzduchu rus: формула Ганна для приведения температуры к уровню моря 1993-a1\nangl: Henning formula slov: Hennigov vzorec rus: формула Геннига 1993-a1\nangl: Kaminski formula slov: Kaminského vzorec rus: формула Каминского 1993-a1\nviz vzorec Ångströmův.\nangl: Kimball formula slov: Kimballov vzorec rus: формула Кимбалла 1993-a1\nvzorec pro výpočet měs. hodnot výparu ze sněhu a ledu. Má tvar:\nangl: Kuzmin formula slov: Kuzminov vzorec rus: формула Кузьмина 1993-a2\nvzorec Lambertův pro intenzitu záření\nslov: Lambertov vzorec pre intenzitu žiarenia 1993-b1\nvzorec Lambertův pro výpočet průměrného směru větru\nangl: Lambert formula for mean direction of wind slov: Lambertov vzorec pre výpočet priemerného smeru vetra rus: формула Ламберта для расчета среднего направления ветра 1993-a1\nangl: Laplace formula slov: Laplaceov vzorec rus: формула Лапласа 1993-a3\nangl: Laplace and Rühlmann formula slov: Laplaceov a Rühlmannov vzorec rus: формула Лапласа-Рюльмана 1993-b1\nangl: Magnus formula slov: Magnusov vzorec rus: формула Магнуса 1993-a1\nangl: Margules formula slov: Margulesova rovnica rus: уравнение Маргулеса 1993-b2\nslov: Marshallov a Palmerov vzorec 1993-b1\nangl: Poisson formula slov: Poissonov vzorec rus: формула Пуассона 1993-a1\nangl: psychrometric formula slov: psychrometrický vzorec rus: психрометрическая формула 1993-a1\nangl: Rossby formula slov: Rossbyho vzorec rus: формула Россби 1993-a1\nangl: Savinov formula slov: Savinovov vzorec rus: формула Савинова 1993-a1\npsychrometrický vzorec používaný k praktickému určení vlhkosti vzduchu z údajů Assmannova psychrometru. Má tvar:\nangl: Sprung formula slov: Sprungov vzorec rus: формула Шпрунга 1993-a2\nvzorec pro výpočet rychlosti pádu sférických vodních kapek použitelný při malých poloměrech kapek. Má tvar:\nkde v je pádová rychlost vodní kapky, r její poloměr, ρw hustota vody, ρ hustota vzduchu, µ dynamický koeficient vazkosti vzduchu a g tíhové zrychlení. Stokesův vzorec lze použít u kapek s poloměrem r ≤ 5.10–5 m. Viz též zákon Stokesův, pádová rychlost vodních kapek.\nangl: Stokes formula slov: Stokesov vzorec rus: формула Стокса 1993-a3\nviz vztah Thomsonův.\nslov: Thomsonov vzorec 1993-a1\nslov: Wussowov vzorec 1993-a1\nangl: Zenker formula slov: Zenkerov vzorec rus: формула Зенкера 1993-a1\nslov: vzťah 1993-a1\nvztah vyjadřující závislost mezi prahovou hodnotou osvětlení oka, svítivostí zdroje světla, dohledností, propustností ovzduší a vzdáleností zdroje světla od fotometru. Používá se ve tvaru:\nangl: Allard formula slov: Allardov vzťah rus: формула Алларда 1993-a3\nsyn. vzorec Ferrelův – vztah umožňující přibližné určení výšky základny konvektivní oblačnosti nad zemí jako funkce deficitu teploty rosného bodu (T – Td). Má tvar:\nangl: dew-point formula, Ferrel formula slov: Ferrelov vzťah rus: формула Ферреля 1993-a3\nslov: Chrgianov vzťah rus: формула Хргиана 1993-a1\nvztah vyjadřující závislost mezi prahovým kontrastem oka, propustností atmosféry, dohledností a vzdáleností mezi světelným zdrojem a fotometrem. Používá se ve tvaru:\nangl: Koschmieder formula slov: Koschmiederov vzťah 1993-a3\nangl: Lajchtman formula slov: Lajchtmanov vzťah rus: формула Лайхтмана 1993-a3\nangl: Marshall and Palmer formula slov: Marshallov a Palmerov vzťah 1993-b1\nangl: Mayer formula slov: Mayerov vzťah 1993-a1\nangl: Němec formula slov: Nemcov vzťah rus: формула Немца 1993-a1\njeden z empir. vzorců, který umožňuje odhadnout velikost výparu z volné vodní hladiny. Vychází ze závislosti výparu na teplotě vzduchu a relativní vlhkosti vzduchu v daném období. Má tvar:\nslov: Šatského vzťah rus: формула Шатского 1993-a2\nangl: Thomson formula slov: Thomsonov vzťah rus: формула Томсона (Кельвина) 1993-a1\nsyn. vztah Thomsonův.\nslov: Thomsonov a Gibbsov vzťah 1993-b1\nangl: Wussow formula slov: Wussowov vzťah rus: формула Вуссова 1993-a1\nvztah mezi radiolokační odrazivostí a intenzitou srážek, užívaný při praktických radiolokačních měřeních. Vztah má tvar:\nkde Z je radiolokační odrazivost (mm6.m3) a IR je intenzita srážek (mm.h–1). Tento tvar vztahu využívá předpoklad platnosti Marshallova–Palmerova rozdělení velikosti dešťových kapek; jeden z prvních a stále často užívaných vztahů Z–IR stanovili již v r. 1948 J. S. Marshall a Mc W. K. Palmer. Konstanty a, b mohou kolísat v poměrně širokých mezích (a od 50 do 2 000, b od 1 do 2,8). V Evropě jsou nejčastěji užívané hodnoty a = 200 a b = 1,6, které byly odvozeny pro dešťové srážky z vrstevnaté oblačnosti ve stř. zeměp. šířkách. Empirické vyjádření vztahu Z–IR nahrazuje exaktní vztah mezi koeficientem radiolokační odrazivosti a intenzitou srážek, který může být stanoven pouze na základě znalostí spektra velikostí srážkových částic a jejich pádové rychlosti.\nslov: Z–I vzťah 1993-a2\nv dynamické meteorologii označení pro vertikálně orientovanou výslednici síly zemské tíže a hydrostatické (aerostatické) vztlakové síly, které působí na vzduchovou částici. V případě, že je výslednice těchto sil orientována k zemskému povrchu, mluvíme obvykle o záporném vztlaku. Na rozdíl od dynamické meteorologie se v mechanice tekutin vztlakem rozumí pouze hydrostatická vztlaková síla. Používání termínu (archimedovská) vztlaková síla jako syn. vztlaku v dynamické meteorologii proto není vhodné. Viz též metoda částice.\nangl: buoyancy slov: vztlak rus: плавучесть 2014


Nyxia | Knihy | GeekCave Nyxia | Knihy\nÚdajně neočekávanější sci-fi letošního roku, sklízející bombastické ovace a hodnocení všude možně i nemožně. Ale znáte to, jak už to tak bývá – nejedná se jen o klasický marketingový tah?\nTak v první řadě, knihu Nyxia bych určitě neoznačil za nějaký těžce stravitelný sci-fi thriller. Ano, sci-fi sice obsahuje, vždyť se taky pohybujeme v poměrně hlubokém vesmíru a na kosmické lodi putující na odlehlou planetu, ovšem žánrově jde spíš o klasické young adult fantasy. Jo a navíc nečekejte nic uzavřeného, jedná se o první díl trilogie.\nUž anotace na vás chrlí informace o tajemné látce – Nyxii – jejíž cena je sice nevyčíslitelná, ale zároveň při jejím získání můžete poměrně lehce všechno ztratit. Zároveň je tu parta dětí, soutěžících mezi sebou v různých disciplínách o to, kdo se dostane na planetu Eden a kdo nikoliv. Že vám to něco pipomíná? Ano, inspirace hity jako Hunger Games nebo Maze Runner je víc než zjevná. Ale aspoň je to přiznané.\nAutor knihy Scott Reintgen je u nás nováčkem. Nyxia je jeho první u nás vydaná kniha, ač tenhle učitele ze Severní Karolíny píše již delší dobu. Ovšem trilogie o tajemné hmotě, putování a soubojích na život a na smrt, to je něco jiného. Přesto se mu daří, alespoň v první knize, udržet čtenáře a nastavený kurz příběhu a vyprávění.\nHlavním hrdinou knihy je Emmet, kluk obligátně pocházející z chudých poměrů, kterému se naskytne jedinečná šance získat bohatství a slávu. Emmet je takový ten typický „klaďas“ a hodný kluk, který chce hlavně pomoct své rodině v jejím nelehkém údělu, a proto se přihlásí do projektu Nyxia na loď Genesys 11 spolu s deseti dalšími odvážlivci nebo chcete-li učni. Cílová stanice je planeta Eden. Na tu se ale dostane pouze 8 vyvolených, a proto mezi sebou musí zájemci celou cestu neustále soutěžit a bojovat. Zkrátka cesta za bohatstvím a odměnou není rozhodně snadná.\nCo nelze Scottu Reintgenovi upřít je práce s postavami a jejich charaktery. Samozřejmě v popředí stojí Emmet, který celý příběh v ich-formě vypráví a jeho postupně narůstající rozpolcenost a střet s vlastními pravidly mě skutečně bavil sledovat. Na jedné straně pravidla a strach ze ztráty osobnosti, na straně druhé chtíč po získání převahy a možnosti dostat se na Eden. Pozadu ale nezůstává ani desítka dalších adolescentů a jejich průvodce a učitel, jejich charaktery a provázanost. Ruku v ruce s tím jde i vykreslení a podání atmosféry vládnoucí na kosmické lodi a v souboji na život a na smrt.\nUpřít se autorovi nedá ani představivost a nápaditost týkající se titulní látky Nyxie nebo sci-fi prvků. Nečekejte nic super šíleného, naopak vše si dokážete velmi snadno představit a kniha nepůsobí zbytečně přetechnizovaně. Zkrátka v první řadě stojí vztahy, charaktery a vyprávění, to je oč tu běží.\nNyxia je napínavá od začátku do konce. Navíc neobsahuje žádný nudný a zdlouhavý začátek, ale čtenář je naopak po pár stránkách vrhnut do děje a do akce. Zároveň se ale jedná o příběh plný emocí, zvratů, a práce s postavami, a pokud tedy čekáte čisté sci-fi, budete možná trochu zklamáni. Kdo naopak bude nadšený, to jsou všichni fanoušci právě knih jako Hunger Games nebo Enderova hra, to je přesně cílová skupina knihy. A největší plus? Ve stylu G.R.R. Martina – žádná postava nemá své místo jisté a může kdykoliv zemřít. Ne, dobře, to asi největší plus není, ale bylo docela „příjemné“ nečíst něco, kde všechny oblíbené postavy prostě neumírají a jako Superman bez úhony prolétávají příběhem.\nTakže ano, pokud chcete zábavnou young adult fantasy se zajímavým příběhem, šmrncnutou sci-fi a thrillerem s propracovanými charaktery, směle do knihy Nyxia, vaši pozornost si určitě zaslouží.\nKoupit u Dobrovského\nFormát: pevná s přebalem, 130x200 mm


Kulatý dům Archa: databáze slaměných domů : Ekologický institut Veronica\nKulatý dům Archa\nSlaměno-hliněný kruhový domek. Kruhový dům, dřevěná konstrukce vyplněná balíky slámy, z vnějšku i zevnitř hliněné omítky. Střecha rákosová. Dům slouží jako „terénní stanice pro výukové programy“ pro děti a na různé akce pro školy a školky.\nArchitekt/ka Firma Slaměné domy ve spolupráci s f. Haloohouse\nAdresa Ostašovská 570, Liberec,\nInvestor Centrum ARCHA při ZOO Liberec\nPasivní slaměný rodinný dům, Jablonec nad Nisou (9 km)\nSlaměnka, Křižany (10 km)\nSlaměný domeček, Křižany (10 km)\nKruhový slamák Huntířov, Skuhrov (17 km)\nSpirála, Železný Brod (19 km)\nDomek Jindřichovice pod Smrkem, Jindřichovice pod Smrkem (26 km)