Gumáky dámské RAINNY BLACK vel. 40, holínky - Dámská obuv\nÚvod › Obuv › Dámská obuv › holínky › Gumáky dámské RAINNY BLACK vel. 40\nGumáky dámské RAINNY BLACK vel. 40\nGumové dětské boty Rainy Black, ideální pro zahradu a do vlhkých prostor. Boty jsou zhotoveny z černého PVC plastu a jsou vodotěsné a opatřené protiskluzovou podrážkou. Patní část absorbuje energii, čímž se boty stávají pohodlnější. Celý popis\nMaloobchodní cena: 281 Kč, Ušetříte 6 Kč (2 %)\n227.58 Kč bez DPH\n275 obvykle do tří dnů holínky\nNáš kód: 1076886726\nChci vidět všechny Dámská obuv - holínky


Vstupenky na duely Češek ve finále Billie Jean King Cupu jsou po 24 hodinách z poloviny vyprodány - TenisPortal.cz\nVstupenky na duely Češek ve finále Billie Jean King Cupu jsou po 24 hodinách z poloviny vyprodány\nZa prvních čtyřiadvacet hodin se prodala třetina lístků na finálový turnaj Poháru Billie Jean Kingové v Praze. Na duely Češek ve skupině proti Německu a Švýcarsku v O2 areně je podle zástupců tenisového svazu rozebrána více než polovina vstupenek.\n7. 10., 18:22 | Aktuality | 9 komentářů\n"Nástup byl brutální a mám zprávu, že to pokračuje velice dobře. Není čas s nákupem otálet," řekl novinářům šéf Českého tenisového svazu Ivo Kaderka v Galerii Harfa, kde byl dnes vystaven stříbrný pohár pro vítězky, které vzejdou z finálového duelu 6. listopadu.\nPředprodej vstupenek na finálový turnaj mistrovství světa družstev žen, dříve nazývané Fed Cup, začal ve středu v poledne. "Na každý den je prodána více než třetina arény. Nedá se to přesně kvantifikovat, protože jsou permanentky a lístky na jednotlivé dny," řekl tiskový mluvčí svazu Karel Tejkal a dodal: "Na zápasy Češek je prodáno přes pětapadesát procent kapacity."\nSouboje s Němkami (1. listopadu) a Švýcarkami (4. listopadu) tak mají jistou účast více než šesti tisíc fanoušků. Do O2 areny se má vejít 12 tisíc diváků a zbylé vstupenky jsou k mání v sítích Ticketportal a Ticketmaster. Celodenní lístek do horního prstence s možností opustit halu stojí 890 korun a do dolní části 2290. Čtyřdenní balíček na skupiny vyjde na 1960 a 4960 korun. Semifinále stojí 1490 a 3990 korun, sobotní finále 1190 a 2990 korun. Do haly O2 universum se vejdou dvě tisícovky lidí a lístky na zápasy skupiny přijdou na den na 990 korun.\nPodle Kaderky dokonce musela generální sekretářka svazu Kateřina Kocourková řešit nepříjemné telefonáty. "Prý, co jsme způsobili, že si chtěl pán koupit lístky a hlásilo mu to, že je až stosedmdesátý v pořadí. Nadával jak špaček," prozradil Kaderka a dodal, že i jemu drnčí telefon se žádostmi o vstupenky. "Nezapomeň na mě, vždycky jsme kámoši," slýchá.\nO vstupenky nemusejí žádat úspěšné juniorky. Trio Brenda Fruhvirtová, Sára Bejlek a Nikola Bartůňková pod vedením kapitána Davida Škocha, bývalého vítěze wimbledonské juniorky, minulý týden ovládlo premiérový ročník juniorského Billie Jean King Cupu v turecké Antalyi. Od svazu dostala každá odměnu sto tisíc korun na tenisový rozvoj a pozvánku do hlediště mezi legendy české fedcupové historie. "Já zatím vídala Fed Cup jenom v televizi, takže určitě ráda přijdu a bude to super," těšila se Bejlek, která trénovala i v akademii Rafaela Nadala.\nMladé naděje Bartůňková a Bejlek (zatímco Fruhvirtová hraje turnaj) se fotily před pohárem pro ženy. Pro obě to byl velký zážitek a šéf svazu doufá, že v budoucnu převezmou od Petry Kvitové, Karolíny Plíšková či Barbory Krejčíkové štafetu. "Cesta je to ještě dlouhá, ale myslím, že máme dobře našlápnuto. Klidně tam za tři čtyři roky můžeme být," věří patnáctiletá Bartůňková.\nLetos jako první uspěly tenistky do 16 let a ženy v čele s olympijskými medailistkami Krejčíkovou, Kateřinou Siniakovou a Markétou Vondroušovou je zkusí napodobit před domácím publikem od 1. do 6. listopadu. "Double by byl krásný," shodly se juniorské tenistky.\n08.10.2021 00:35Od: Blondie\nNikolka je taková holčina roztomilá :D zato Sáru si dokážu představit jako takovou tu třídní sprosťandu :D\nBerte s nadsázkou, prosím, sympatická jsou obě děvčata :)\n08.10.2021 09:50Od: sojka1\nno, nevim, Sara si sice plete do hlavy provazky a ma kazdou botu jinou, ale v rozhovorech pusobi vzdycky neuveritelne klidne a rozumne, v kombinaci s jeji jeste porad detskou tvari je to mile a hlavne legracni... a jeji hra je v pdstate taky premysliva...\n08.10.2021 10:27Od: Ela-fon-isi\nOna to ještě rozbalí. Zatím je stydlivá extrovertka.\n08.10.2021 11:20Od: Blondie\nHodnotím fakt jen vzhled - i mimo vlasy. Taková ta široká tvář, ostrý pohled, rošťácký úsměv - o ní mám fantazii takového toho hyperaktivního vtipného šídla :)\nHlavně ať se kočenám daří :)\n08.10.2021 11:26Od: Blondie\nResp. spíš dojem než vzhled.\nProstě taková čipera.\n08.10.2021 13:21Od: misa\nHlavně má dětskou výšku, což může být mezi dospělými velký problém.\n08.10.2021 14:18Od: sojka1\nja uz jsem to tady psala, ze je bohuzel malicka, ale zase neni zadna chudinka a jde i o ty paky, sirku ramen, silu koncetin, trupu atp.. ve svetovem tenisu se prosadily i malicke holky, nejde o pravidlo, ale trochu spekacci vetsinou... uplne nejhorsi varianta je byt prcek a pidizvik, mohla bych vypravet... :-)\n07.10.2021 20:13Od: Titan\nOsobně jsem byl na FED Cupu jednou (se Španělkami v Ostravě), dva zápasy za den, na ten druhý jsem už byl doma. Prd vidíte na hráčky, natož na čáry. Atmosféru jsem zažil, ale od té doby jedině v HD...\nAle to byl FED Cup, na tuhle taškařici pojmenované po žijící tenistce bych určitě nešel...\n07.10.2021 19:33Od: com\nTak se priznejte kdo vykoupil ty listky Fandina jich ma beztak aspon 50 Elninovi postaci jeden


Praha musí upravit odvětrávání Strahovského tunelu | eLogistika.info\nDomů Zprávy z krajů Praha musí upravit odvětrávání Strahovského tunelu\nPraha musí upravit odvětrávání Strahovského tunelu\n[quote]Praha musí upravit odvětrávání Strahovského tunelu, neboť v případě požáru by mohly nastat problémy. Úpravy včetně projektu budou stát asi 45 milionů korun. Strahovský tunel se začal stavět v 80. letech, otevřený je od roku 1997.[/quote]\nNa konci loňského roku a v první polovině roku letošního byla při pravidelných zkouškách prověřovaná i požární vzduchotechnika.\n„Pro další provozování tunelu je třeba provést nezbytně nutná opatření týkající se klesajícího, západního tunelu,“ píše se v dokumentu schválených usnesení, odkud informace pochází.\nPředchozí článekSoud v Brně už podruhé zrušil milionovou pokutu od ÚOHS\nDalší článekLetoun ČSA musel neplánovaně přistát ve Frankfurtu


Co si budeme povídat, běh a nějaká forma kompenzačního cvičení by měly jít ruku v ruce. Vždy je lepší, a to platí i pro začátečníky, když je tělo alespoň trošku zpevněné. Asi nebude dobré začít s běháním, aniž bychom předtím neměli alespoň nějakou zkušenost s určitým sportem, takový člověk je poznat na první pohled a často si stěžuje na různé bolesti, ať už nohou, rukou nebo břicha. Právě tyto části těla je velice důležité mít posílené. Kdo má zpevněný střed těla má z poloviny vyhráno. Ideální na to je squash, tenis, nebo například bojové sporty.\nPřiznávám se, že osobně kompenzační cvičení moc často neprovádím, ale teď, když jsem skončil s fotbalem, který byl pro mě právě hlavním sportem, tak se snažím minimálně jednou týdně si nějakým způsobem zacvičit a protáhnout se.\nNejvíce se mi osvědčily sklapovačky, kliky, dřepy a výpady s činkami v sériích 3x po deseti. Ale toto je individuální záležitost, co jak komu stačí a jak na tom celkově fyzicky je. Ideální by mělo být cvičit minimálně 2x týdně. Dala mi za pravdu i manželka, kterou se mi podařilo rozběhat. Ta se předtím věnovala pouze cvičení a právě to jí dalo obrovský základ a běhá se jí lépe.


Téma: Kecací léto 2021 | Zrzavec | Stránky 23\nToto téma obsahuje celkem 3,552 odpovědí. Do diskuze (13 diskutujících) se naposledy zapojil uživatel Petrs01 a poslední změna proběhla před 7 hodinami a 12 minutami.\nAktuálně je na stránce zobrazeno 20 příspěvků - 441. až 460. (celkem z 3,553)\n← 1 2 3 … 22 23 24 … 176 177 178 →\n25.5.2021 v 5:14 #121357\ntak v noci a teď deštík, ale odpo jsme si to s kámoškou a Maxíkem\nužili, procházkově a Koněf taky koupáním v rybníku.\nPak jsme poseděli u vínka, hurá domů a hajdy na kutě.\nKamarádce jsem zakázala aby Koníkovou krmila, páč je to potvora rozcapená a\nvybíravá. Takže jsme přišly domů a to co nechtěla ráno sežrala večer a ještě\n25.5.2021 v 5:17 #121359\nuper ze ti vlozky zabiraj, tak snad ti vydrzej dlouho\nza půl roku mám nárok na další, tak snad přežijou, doplácela jsem 300Kč.\n: lidi si houfně berou psy z útulků.\nto máš pravdu, nicméně bylo to Covidovou situací a teď se to zas\notáčí k horšímu 🙁 lidé nezvládají a vrací.\nKde máme Fifinu?\n25.5.2021 v 8:16 #121361\ntilka jsou v lednici\nnebo v mrazaku\na vubec netusim na co je v tyhle kose potrebujes 😀\n25.5.2021 v 8:30 #121364\ndo mrožáka už se nevende ani prtky, je to totál narvaný čoklím a kočičím žrádlem a pak taky jelenem ne tím od Dennyky, ten je dole v prádelně 😀\nHele já přesně vím, že jsem si je dávala do jediný šatní skříně, kterou máme a dokonece vím naprosto přesně kam! Nahoru na poličku, kde mám komínek s černejma džínama. Ale voni tam nejsou, nejsou, neeejsouuuu, jen samý kalhoty. Blbý je, že jak je šécko černý a ta skříň je taky černá a v koutě a nejni tam moc vidět, tak tam prostě nenajdete nikdo nic.Nicméně jsem to všechno vyndala a houbeles.\nto jsou tílka jako tenký košilky vlastně. Nosím to pod třička, že aby mi netáhlo na záda\n25.5.2021 v 8:39 #121365\ntak v neděli do půl 11 vnoci odpolední….\nvčera volno,dnes mělo být taky,ale volal telefonek,že jestli můžu na odpo-a z odpo zítra na ráno na 5…..\nmůj otrávený hlas v telefonku-jako zase odpo,a zase inventura?a jo já mám zítra na ráno a ahááá a kdo zas chybí?a proč zas?\nno tááák na jednu nooo a do kolikááá?\nno pak mi volali,že nic teda…..\ntak se uvidí co zítra-jako mám černý svědomí,že jsem to jáááásavě neodkývala,ale co už\nvčera blátivo,ranní vycházka do lesa,pochodit kolem obrovských plantáží konvalinek a a od hájenky dolů a dom-vycházka byla delší,at su užijeme ptáčků,lesa,kytiček,travičky….,protože kdo ví jak bude odpo\npo vycházce dostali pséci hlavolam na jídlo místo snídaně do misky\na já šla dělat oběd a poslouchat rádiorozhovory s herečkou Jitkou Smutnou\ns moderátorkou Adélou Bnášovou-perfektní rozhovor veleftipnej a moudrej s nevidící moderátorkou-ta taky vtipná máma 2 dětí,-podcast-na pohofke s….\nno pak jsem spala,četla,Martin po ranní se mnou šel chvílu ze psama-to už vichr a poprchalo,pak jsme chvílu seděli oba na terase,já ještě dala s Dafi aportky a obíhačky stolů a sušáku na dvoře a šli jsme dom,kde zase čtení-prostě volný den…..\nv noci liják-jako hodně\ndnes ráno za bránou totální baniště,rozježděný od aut co tam jezdí ob souseda stavět barák,tak jsem ze psama šla k rybníčku,tam jsem na lavce s něma udělala sedni,lehni vstan-jakože u nohy+jakože zepředu-to je boží,když je pes vysoko a vy se nemusíte zohýbat na odměny a hlazení…\npak párkrát zastavení za pochodu s přivoláním a dom\nted zas lije….bože vím,že je voda potřeba….ale…\nno nic,pejsci po snídani já peru povlečení v poldne sjedu narychlo na nákup,\nnenápadně-rodiče jedou na oční tak mě tam hodí a snad i zpět\nvčera se mi velepovedl oběd-já teda moc nevařím-koro vůbec\nale,ted od zimy jak Martin nechodí na obědy,tak občas vařím,no a včera jsem dělala králika,bůček a brambory-a všechno akorát,králik štavnatej-někdy je takovej sušší…\ntak to se mi dlouho nepovedl oběd-já nejsu moc vařečka,su spíš přes úklid,\ntakže,když vařím-je to jako-hlavně at je to rychle a teplý…\na jo jezt se to dá….-a když už sem to uvařila tak to s ním\nale toto se mi fakt povedlo-no tak prvně v životě jsem sse pochválila a naposledy:D-co se jídla týká…..\n25.5.2021 v 8:46 #121366\nvoni tam nejsou\nNechodí v nich Brtník? Určitě taky nemůže nic najít a černej kus je prostě černej kus 😀\n25.5.2021 v 8:48 #121367\n-jako mám černý svědomí,že jsem to jáááásavě neodkývala\nna léčení s Tebou! 😀\nale toto se mi fakt povedlo\njo to se člověk raduje, co, když mu vyjde něco, co běžně ne.\njá se chystám zas na něco z toho jelena, mám tam ještě jeden balík. Říkala jsem si, že tentokrát třebas zkusím z kousku rajskou, nějakej ten stejčík a tak. Jsem ráda, že se mi nenáápadně bez nátlaku podařilo Brtnika přesvědčit, že jelen není marná věc.\n25.5.2021 v 8:49 #121368\nDenyky-parádní solílek-nutně potřebuju živýho solílka,chodily by jsme na vycházky spolu,a vozila bych na něm Dafinku,když by se jí nechtělo chodit do kopcamna zahradě by sekal trávu-a ještě jméno musím vymyslet\nto je boží fotka jak Koník plave:-)\nmí pejci ještě letos nic\nMaya-krásná fotka s Lokinkem\nPetraK-nevím,kde máš tílka,ale vzpoměla jsem si na pár -v souvislosti s tím jak mě je furt zima-tak na pár hahaha ftipných vět z okolí-na mou osobu\n-já před letama-koupila jsem si nový rička s krátkým rukávem\nkamoška-proč?dyt nosíš furt roláky,a jooo to budeš nosit pod ten rolák\n-v práci před rokem-kolegyně-mirečko chodíš někdy v plavkách?\n-sama si odpověděla hned-né,že vlastně,ty chodíš do vody v neoprenu…\nminulý týden v pátek na odpo vycházce s kamoškou-já jí říkám,jak jsemsi před týdnem koupila v KIKU mikinu pánskou-ta je boží,mněká hunatá,teplá no a 2 trička s krátkým,to jedno má prostříhaný ramena-a ona-ahá-prostříhaný ramena-to stejně nebudeš nosit-tama ti bude táhnout….:D:D:D\n25.5.2021 v 8:53 #121369\nžiš fuj! To je hnusná představa Brtnik v dámským tílku 😀 😀 😀 pomooooct. to mu ani nemožu řikat todleto, vokamžitě by se toho chytil a tejral by mě tim, jak by to rozebíral 😀 jako tudle – hráli v rádiu Nagyho – Sám s nohami na stole….. a vono když to posloucháte, tak tam zcela jasně slyšíte nikoliv sám s nohami, ale sám s ohanbim na stole. https://www.youtube.com/watch?v=lxNCi4VCLRw nedovede si nikdo představit, co za hrůzy z toho von uďál 😀 zvlášť, když to pokračuje, že …to mi robi celkom fajn… ach bože, nemohla jsem se toho pak vůbec zbavit 😀\n25.5.2021 v 9:00 #121370\ntama ti bude táhnout….\n😀 tsss, ňáka chytrá! ne? 😀\njá potřebuju mít krytý záda- obrazně i doslova. trošku zhuntovaný od sportu, dorazily to lyže, takže te´d jsem schopná zádama cejtit průvan i tam, kde ho ostatní nevnímají. Záda prostě potřebuju mít krytý i v životě – záleží mi kam a jak si sednu, potřebuju mít zálohu ve financích, v potravinách. Šécko souvisí se fším, to je jasný.\n25.5.2021 v 9:12 #121371\nno nevim, ja slysim furt jasne s nohami, vono tyhlety asociace maj obvykle jinej puvod nez v uchu 😀\n25.5.2021 v 9:16 #121372\n25.5.2021 v 9:17 #121373\nPetraK-no já s tím oblíkáním\nvšechno pokud možno dlouhý,-v podstatě celoročně-roláky,šátky na krk,nebo nákrčníky,kvůli průvanům a vichru-viz mí bolavý uši-tak u sebe tahám čelenky,nákrčníky další-na uši\ntakže ve čtvrtek sedím v paku s Evou na kafe-na sobě-sotwellový gatě,pod něma tenký elastáky,co mám od Čajdy-jediný co mě nestudí/nekoušou!!!prostě zázrak!\ntriko s dlouhým bílý do véčka,šátek na krku,svetr,vestu psí výcvikovou a kšiltovkui,\na pak vytahuju nákrčník,narvu na uši,že vichr,nechám kšiltovku,že slunko\nceloročně u sebe nosím deštník+ted budu nosit tiu pláštenku,která mi došla v pátek,ta co má Denny,ale na rozdíl od Denny su tupá a neumím ju hezky složit do té kapsy,tlustý ponožky jsem ještě nesdundala….\nv práci celoročně\nve výcvikoé vestě-v létě v sukni-krom pamlsků,hraček,klíčů a sáčků na hovínka mám ty nákrčníky-kvůli průvanu v busu/klimatizace…\nprostě jak přestane zima,kdy mám všecko na sobě-v podstatě nemusíme mít skříně já nosím vše na sobě-a Martin taky je vrstvící…:D\ntak přes ty měsíce,kdy je teplo/vedro-tak vždy nosím u sebe něco navíc-kdyby se ovhladilo/začalo pršet+fučet+klimatizace\npřípadně jdu ve vedru za Čjdou do čajovny-tk pčes ruku 2 vrstvy navíc-protože ve vlaku bude klimatizace a v Čjovně taky klima,přpadně otevřený okna/dveře\nnetýká se jen Čajovny,ale pochopitelně kavárny,obchodů a tak-prostě 40stpnů venku,a já sebou vleču vrstvy-co kdyby\ncelej živo žiju v tom-hlavně at neprochladnu,není mě zima,nenafouká do uší….\ns krytýma zádama co se týká financí-žiju z Martinem,že….\n25.5.2021 v 9:18 #121374\nNevím proč si děláš starosti a máš výčitky.Ostatní určité taky změny neodkejvaj s jasavym nadšením.\nTaky mám hádanku.\n25.5.2021 v 9:25 #121376\njá tam nohy neslyšim a nejsem v naší rodině jediná 😀 😀\nta fotka vlka kolova už před časem v jiných souvislostech, že našli nějaký ruský maníci vysílenýho psa, tak ho odvezli do útulku a tadáá, von to vlk 😀 Rusáci – nezapomeň, rusáci – využijou jakejkoliv kanál .\njeditííí to je ale plyšáček otomilej. Pan Tomášek má vynikající mimikry 😀 páč jak říká klasik – Mimikry sou, když neni vidět 😀\n25.5.2021 v 9:30 #121377\nne nejsi. Máš nemocný klouby, takže se není čemu divit. jen přemýšlím – ešivá to nakonec ale není trošku začarovanej kruh, že člověk to takhle urputně hlídá – víš jak to myslím, v celkových souvislostech – však si o tom taky čteš. Jenže otázka je, co by se stalo, kdyby se člověk rozhodl se od toho doslova osvobodit- páč věřím, že Tě to limituje a omezuje. Jo,víš co myslím, kdyby si řekl, že na to peče a nebude to tak “prožívat” /tím nemyslím, že bys to prožívala, ale nemám na to vhodnější slovo, předpkládám, že víš co mám na mysli, páč si čteš o souvislostech myšlení a toho, co probíhá v těle, že spousta věcí je v psychice. Což rozhodně nemyslím, že by u Tebe byl původ toho, že máš revma, který je tím problémem – v psychice – i když co člověk ví, kde se ta kuwa revmatická vezme? Každopádně by to stejně neměl člověk dělat bez dozoru nějakýho echtgold dobrýho dochtora.\n25.5.2021 v 9:46 #121381\nPetraK-jo,vím jak to myslíš\npopravdě–ty věty co jsem psala od kamošek,ty mi přišly ftipný,i si z toho často dělám srandu sama-ale to je spíš taková sranda-jak si třeba tlustý dělají srandu z toho že jsou tlustý,\nprostě si sama ze sebe dělám srandu,ale ve skutečnosti mě to navlíkání FAKT ŠTVE\njednak to fakt stojí víc peněz-tak jasně hodně věcí sekáč,tamani+sem tam mi daly něco kamošky,ale i tak\npak praní-protože spodní vrstvy se propotí,vrchní umažou\nted nepíšu ironicky-jako normálně si člověk zašpiní/propotí tričko,gatě,+mikina/svetr…a jasně někdy pereš větrvky,bundy vesty\njenže u mě to jsou ty elastáky pod tím,těch několik vrstev mezitím….\ndoma mikiny-na doma\npak na slušno,pod tím tenký vrstvy+věci v práci-gatě,vesta,triko,podprda,triko s dlouhým+mikiny….\nvlastně v práci se převlíkám komplet+doma komplet,do práce komplet,takže\nkolegové přehodí tričko gatěnanejvýš v práci vestu-a já-tothle,tamhleto a ještě toto-oblíkat mě posílají mezi prvníma-na odpolední a pak se divý,že ještě nejsu převlíklá-a to mám hodně věcí přes hlavu a tak…\n-jo vím jak to myslíš\nže to jako neprožívat,ale…..\nono kdybych promrzla-jako,že v práci je mi stejně v zimě zima/když stojím/sedím furt na kase…tam ti ty vrstvy nepomůžou,když sou kasy 3 ,etry od skro furt otevřenejch dveří\nale když já promrznu tak si nepomůžu pak teplýma pnožkama,horkým čajem a vanou a pohda\nmě pak několik hodin bolí klouby jak když máš chřipku a to jako nějak nechcu…\njinak joo,je mě jasný,že u mě je hodně věcí z psychiky,ale…nevím co s tím\ntřeba v práci su hodně v křeči-mimo jiné\nno a k tomu se mě strašně moc let hoooodně klepou ruce-což vypadá blbě prostě….\n25.5.2021 v 9:51 #121382\nMirko, já bych tě louhovala ve studené vodě, ono by se to postupně částečně spravilo. Ale na to musíš mít vhodné místo a jasné rozhodnutí v hlavě.\nBohužel to funguje i obráceně – ve vodě jsem byla snad naposledy v únoru, protože mne ta masová propagace otužování strašně štve a prostě se nechci dělit o břeh s dvaceti dalšíma. No a od té doby jsem zmrzlejší a zmrzlejší. Ani nevím jestli bych teď do té vody vlezla.\n25.5.2021 v 9:56 #121383\nmě pak několik hodin bolí klouby jak když máš chřipku a to jako nějak nechcu\njá vím děvče, je mi to jasný, že to je právě jiný, ale nicméně, kdyby s tím někdo zkušenej mohl zkusit něco udělat! Myslíš, že je třeba nereálný se podívat sem? https://hnizdozdravi.cz/ Přát si to od rodiny jako dárek k nějakým narozeninám, na který by se ostatní složili? Vím, že od něj hodně čteš, třebas by si věděl nějakým způsobem rady. Jestli by to za to nestálo? A nebo – zkusit homeopata – posílala jsem čajde kontakt, který mi poslal pan Hrabák, takže to bude člověk na kterýho je spolehnutí…\nEdit – ad ty hlášky kámošek – to je mi jasný! Však já to taky tak brala.\nOdpověď byla upravena před 3 měsíci a 3 týdny uživatelem PetraK.\npřed 7 hodinami a 12 minutami


Doprava budoucnosti podle BMW. Maximální rychlost 25 km/hod - Euro.cz\nZa tři desítky let by měli lidé v přecpaných městech vsadit na elektrická kola. Alespoň tak si to představuje mnichovská automobilka BMW, která představila projekt Vision E³ Way. Samostatný systém pro elektrokola má mít rychlostní omezení na 25 kilometrů za hodinu kvůli bezpečnosti.\nSpeciální silnice pro jízdu na elektrokolech je základem koncepce automobilky BMW dopravy budoucnosti ve městech. Vychází zejména z předpokladu, že jen v Číně bude do roku 2050 žít v rozsáhlých městských aglomeracích více než miliarda lidí, kteří se budou chtít přesouvat z jednoho konce města na druhé bez toho, aby stáli hodiny v dopravní zácpě.\nProjekt Vision E³ Way počítá s tím, že se ve městech vybudují speciální koridory pro elektrická kola, které budou nezávislé na současné dopravní infrastruktuře. Přístupné budou právě jen pro „elektrobikery“. Cyklotunely budou mít vlastní klimatizaci a větrání. Kola budou k zapůjčení u vstupů do tohoto systému.\nVizualizace projektu Vision E³ Way:\n„Naším cílem je spojit udržitelnou a efektivní mobilitu s vysokou kvalitou života ve městech. K tomu využíváme nové technologie a také kreativitu, abychom dospěli k inovativním řešením,“ řekl k projektu Gerd Schuster, vedoucí výzkumu nových technologií a inovací u německé automobilky.\nNa projektu pracují odborníci v Šanghaji, Tokiu, Soulu a kalifornském Mountain View. Koncept má řešit problémy velkých měst se znečištěným vzduchem a také dopravními zácpami. Silnice pro elektrokola by měla ulehčit stávajícím komunikacím.\nBezpečnost účastníků má být zajištěna omezením maximální rychlosti na 25 kilometrů v hodině. Celý systém má být řízen umělou inteligencí, aby byl co nejefektivnější. Bude propojen s nákupními centry a stanicemi metra.\nPrávě nejlidnatější země světa se má stát podle inženýrů z BMW globálním inkubátorem světových inovací v oblasti mobility, je přesvědčen Markus Seidel, šéf technologické kanceláře BMW v Číně.\nJaké další projekty slibují revoluci v osobní dopravě?\nKoncept Vision E³ Way by však podle výrobce automobilů neměl úplně vytlačit výrobu dvoustopých vozů a má být jednou z možných odpovědí na otázku, jak se bude lidstvo v následujících dekádách přepravovat. „Naší snahou je být i v oblasti inovací a technologií stále na prémiové úrovni,“ tvrdí Rainer Daude, který u BMW řídí speciální projekty pro mobilitu.\nVýraz prémiový má znamenat také nekomplikovaný, pohodlný, bezpečný a bezemisní způsob dopravy, dodal mnichovský výrobce ve své tiskové zprávě.\nV roce 2016 skupina BMW, která se zaměřuje na prémiové vozy, vyrobila 2,4 milionu automobilů a 145 tisíc motorek. Obrat měla ve výši 94,16 miliardy eur (2,4 bilionu korun).


URBANIZACE A SUBURBANIZACE V MĚSTSKÝCH REGIONECH PRAHY A VÍDNĚ: STRUKTURÁLNÍ ROZDÍLY V PODMÍNKÁCH ODLIŠNÝCH POLITICKO-EKONOMICKÝCH REŽIMŮ - PDF\nDownload "URBANIZACE A SUBURBANIZACE V MĚSTSKÝCH REGIONECH PRAHY A VÍDNĚ: STRUKTURÁLNÍ ROZDÍLY V PODMÍNKÁCH ODLIŠNÝCH POLITICKO-EKONOMICKÝCH REŽIMŮ"\n1 GEOGRAFIE ROK 2011 ČÍSLO 3 ROČNÍK 116 DARINA POSOVÁ, LUDĚK SÝKORA URBANIZACE A SUBURBANIZACE V MĚSTSKÝCH REGIONECH PRAHY A VÍDNĚ: STRUKTURÁLNÍ ROZDÍLY V PODMÍNKÁCH ODLIŠNÝCH POLITICKO-EKONOMICKÝCH REŽIMŮ POSOVÁ, D., SÝKORA, L. (2011): Urbanization and Suburbanization in the Urban Regions of Prague and Vienna: Structural Differences in the Presence of Different Political-Economic Regimes. Geografie, 116, No. 3, pp This article compares urbanization and suburbanization in the urban regions of Prague and Vienna, during the final decade of communism and the early years of transition to a capitalist society. In the 1980s, patterns of urbanization in the two cities differed radically with urbanization occurring in Prague and suburbanization developing in Vienna. The 1990s were characterised by rapid suburban growth rates in both cities. However, this growth was achieved in the presence of a specific structural characteristic, namely the low share of population and housing in the rings of the cities urban regions. In addition to suburbanization, Vienna continues to experience strong urban development of its city core through public support for new housing construction, housing rehabilitation, and the regeneration and conversion of old inner city brownfields. Sustainable development in Prague is currently threatened by a lack of development coordination at the urban regional level, which is leading to decentralization and an unregulated, fragmented, sprawl-like pattern of suburban growth. KEY WORDS: urban development urbanization suburbanization comparative analysis. Článek vznikl v rámci výzkumného záměru MSM Geografické systémy a rizikové procesy v kontextu globálních změn a evropské integrace ; Darina Posová získala potřebné datové zdroje a literaturu během pobytů na Universität Wien (Institut für Geographie und Regionalforschung) v Rakousku podpořených stipendii rakouského Spolkového ministerstva vzdělání, vědy a kultury (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur). Úvod Článek analyzuje, srovnává a hodnotí urbanizační a suburbanizační trendy v městských regionech Prahy a Vídně v období před pádem a po pádu železné opony. Srovnání má za cíl ukázat, jak se lišil urbanizační proces v bývalém komunistickém a současném postkomunistickém městě od urbanizace v metropolitní oblasti, jejíž rozvoj nebyl ovlivněn principy direktivně řízeného společenského systému. Vlastní srovnání urbanizace v letech ukazuje základní odlišnosti v prostorové struktuře metropolitních regionů a interpretuje tyto odlišnosti s důrazem na politicko-ekonomické podmíněnosti urbanizačního procesu. Vídeň představuje město, jehož prostorová organizace odráží dlouhodobý plynulý rozvoj za podmínek kapitalismu, zatímco Praha je příkladem dynamické reorganizace v důsledku přizpůsobování se revoluční změně v základních principech organizace společnosti (Sýkora 2008). V článku nejdříve představíme základní filozofii srovnávací analýzy. Následuje metodická část věnovaná vymezení městských regionů a jejich členění na 276\n2 jádro a zázemí a zejména pak metodě strukturálního hodnocení forem urbanizace městských regionů. Jádro článku představuje vlastní srovnávací analýza forem urbanizace v městských regionech Prahy a Vídně. Při srovnávací interpretaci urbanizačních procesů, forem a trajektorií urbanizace věnujeme pozornost podmínkám rozvoje měst a bydlení v odlišných politicko-ekonomických režimech. Článek navazuje na předchozí práce autorů věnované urbanizačnímu procesu v metropolitní oblasti Prahy (Sýkora 2001; Posová 2004a, 2004b; Ouředníček, Posová 2006; Sýkora, Ouředníček 2007; Sýkora, Posová 2007) a dále je rozvíjí z hlediska metodického a doplňuje o srovnání s Vídní. Cíle a filozofie srovnávací analýzy Vídeň a Prahu využíváme jako příklady měst pro srovnání základních odlišností urbanizace v metropolitních oblastech měst střední Evropy vyvíjejících se za podmínek socialismu a kapitalismu. Vídeň zároveň slouží do jisté míry jako srovnávací normativní model k Praze 1 pro identifikaci žádoucích vývojových trajektorií metropolitního regionu našeho hlavního města. Obě města považujeme za vhodná pro srovnání. Praha a Vídeň jsou hlavními městy velikostně podobných sousedících států ve střední Evropě, města jsou si podobná svou velikostí (populací i rozlohou) a urbanistickou strukturou odrážející kulturní blízkost obou národů. Srovnání Prahy s Vídní se pohybuje ve dvou vzájemně se křížících rovinách. Tou jednou je prosté srovnání dvou měst. Druhou rovinou je historické srovnání dvou období v rozvoji měst, která jsou zásadně odlišná z hlediska politicko-ekonomických podmínek. Roky charakterizují strukturální odlišnosti mezi městy podmíněné desetiletími vývoje v odlišných politických režimech, zatímco období je ve znamení počátků sbližování se základních strukturálně-vývojových charakteristik obou měst v důsledku shodných principů fungování společnosti a ekonomiky v rámci globálního kapitalistického režimu. V obecné rovině hodnotíme základní rozdíly mezi městem, které se vyvíjelo v rámci tržně orientované ekonomiky, a městem, jehož urbanizace byla poznamenaná vlivem totalitního politického systému a centrálně plánované ekonomiky. Analýza Vídně nám zároveň slouží k naznačení obecných urbanizačních trendů, které můžeme v nejbližších letech očekávat v Praze. Považujeme-li v souladu s Hamplem socialismus za zvláštní případ poruchy vývoje společnosti a její geografické organizace, pak nastolení pluralitní demokracie a tržní ekonomiky a jejich důsledky pro geografickou organizaci představují nápravné změny a návrat do přirozené vývojové trajektorie společnosti (Hampl 2005). Situaci současné Vídně zároveň vnímáme jako příklad dílčího stavu, který ukazuje jednu z možností, kam může Praha v nejbližších letech směřovat, a to při aplikaci rozvojových strategií zaměřených na zlepšování kvality života obyvatel. Předmětem srovnání jsou formy urbanizace metropolitních oblastí, charakter urbanizačních procesů a podmiňující faktory, které urbanizaci utvářejí. 1 Vídeň se opakovaně umisťuje na předních místech hodnocení světových metropolí z hlediska kvality života, viz například první místo v Mercer Quality of Living Survey 2010 (http://www.mercer.com/qualityofliving). 277\n3 Srovnání má za cíl poskytnout vstupní makropohled na prostorovou strukturu regionů obou měst a dynamiku jejích proměn. Prvotní otázkou je, jakým způsobem jednoduše a přitom výstižně empiricky postihnout a popsat stav urbanizace tak, aby bylo možné porovnat oba městské regiony ve sledovaných obdobích. Základním strukturálním znakem městského regionu je jeho vnitřní diferenciace na (funkčně vzájemně integrované) jádro a zázemí (viz pojetí sociálně-geografického mikroregionu v pracích Hampla 1966, s. 106; 1998, s ). Pro strukturální srovnání Prahy a Vídně se nabízelo využití teorie stadií vývoje měst (van den Berg a kol. 1982). Van den Berg a kol. (1982) totiž formulovali jednoduchý model, který s pomocí sledování růstu popř. úbytku populace v jádru a zázemí městských regionů, přiřadí každý region do jednoho ze čtyř stadií vývoje, tj. k urbanizaci, suburbanizaci, desurbanizaci nebo reurbanizaci. Jde navíc o metodiku, která byla přímo vypracovaná pro srovnání městských regionů a byla již mnohokrát využita včetně srovnávacích analýz zahrnujících Vídeň (Matznetter 2004; Matznetter, Nitsch, Wisbauer 2004) nebo dokonce i Prahu a Vídeň (Klusáček a kol. 2009). Na základě empirických zjištění při analýze Prahy a Vídně jsme však dospěli k tomu, že metodika van den Berga a kol. (1982) přináší v některých situacích rozporuplné výsledky (pro podrobný rozbor viz Sýkora, Posová 2011). Inspirováni analýzou nedostatků modelu stadií vývoje měst (Sýkora, Posová 2011) a pracemi Halla a Haye (1980) a Cheshireho (1995) jsme naformulovali vlastní metodu určení forem urbanizace městských regionů, kterou používáme ve srovnávací analýze. Metodu strukturálního hodnocení forem urbanizace městských regionů doplňujeme o některé další prvky, jako je hodnocení míry celkové změny regionu a míry centralizace a decentralizace v rámci regionu. Celkové hodnocení městských regionů doplňujeme o analýzy procesů urbanizace městských jader a suburbanizace zázemí s důrazem na objem a intenzitu populačních přírůstků a bytové výstavby. Obě linie sledování přibližujeme v části věnované metodice hodnocení forem urbanizace. Srovnávací analýza se musí opírat o srovnatelné datové zdroje (viz níže) a rovněž o hodnocení srovnatelných území. Podrobněji se proto v následující kapitole věnujeme vymezení jádra a zázemí v metropolitních oblastech Prahy a Vídně. Každé srovnání nezbytně vyžaduje velké zjednodušení ve smyslu výběru srovnávaných charakteristik. Srovnávací studie urbanizace a vývoje metropolitních oblastí zpravidla využívají informace o počtu obyvatel a jejich vývoji (Hall, Hay 1980; van den Berg a kol. 1982; Cheshire 1995; Osada 2003; Matznetter 2004; Matznetter, Nitsch, Wisbauer 2004; Klusáček a kol. 2009), který je případně doplněn dalšími charakteristikami, jako je například počet pracovních příležitostí (Hall, Hay 1980; van den Berg a kol. 1982). V případě srovnání vnitřní organizace městských regionů bývá obyvatelstvo a jeho rozmístění považováno za dostatečně syntetický ukazatel postihující základní strukturální charakteristiky a trendy urbanizace. Pro úplnější poznání urbanizačního procesu je ale nezbytné věnovat stejnou pozornost obyvatelstvu i obytné zástavbě (Matlovič 1998). Urbanistické prostředí měst totiž tvoří nejen obyvatelstvo a jeho charakteristiky, ale také fyzické prvky, které lidské aktivity dlouhodobě ukotvují v prostoru. Většina analýz urbanizace se zaměřuje na sledování obyvatelstva a jeho rozmanitých charakteristik, zatímco nemovitosti, tj. objekty, v nichž lidé bydlí, pracují, nakupují nebo tráví volný čas, se 278\n4 často opomíjejí. Rodinné a bytové domy vytvářejí trvalé fyzické struktury, které dlouhodobě ovlivňují rozmístění obyvatelstva (Sýkora 2003). Proto je nutné pro získání úplnějšího obrazu urbanizačního procesu sledovat obě složky, tj. obyvatelstvo i byty. Článek tudíž srovnává Prahu a Vídeň z hlediska rozmístění obyvatelstva a bytového fondu. Srovnávací analýza však nekončí popisem urbanizačních procesů a klasifikací změn ve struktuře městských regionů, ale pokouší se zachytit hlavní podmíněnosti a příčiny dokumentovaných forem urbanizačních procesů. Důraz přitom klademe na politicko-ekonomické faktory, které považujeme za rozhodující při vysvětlení odlišností v urbanizaci měst za kapitalistického a socialistického společenského a ekonomického systému. Přestože se spíše přikláníme k tomu, že města jsou z dlouhodobého hlediska utvářena technologickým pokrokem a stále pokročilejší dělbou práce (Enyedi 1995), ve sledovaném období hrály významnou diferencující roli především odlišnosti v organizaci ekonomiky (centrální plánování tržní systém) a vlivu státu a místní správy (totalitní systém usměrňující role veřejného sektoru) viz Szelenyi 1983, který zdůrazňuje základní odlišnosti mezi socialistickým a kapitalistickým městem. Specificky se pak věnujeme diskusi podmínek a příčin bytové výstavby, jejích forem a lokalizace v jádru nebo zázemí městských regionů, jakožto základního faktoru ovlivňujícího změny v rozmístění obyvatelstva. Jádro a zázemí: dvě části městského regionu Strukturální hodnocení městských regionů sleduje vzájemné vztahy mezi základními dvěma strukturálními částmi, tj. jádrem a zázemím. Pro určení forem urbanizačního procesu je tudíž důležité správně vymezit jádro městského regionu a vnější hranici funkčního městského regionu obsahujícího vedle jádra i zázemí centrálního města. Pro vymezení jádra regionu se většinou používá centrální město v administrativních hranicích (např. van den Berg a kol. 1982; Hall, Hay 1980; Kostelecký, Čermák 2005; Sýkora, Ouředníček 2007). V našich podmínkách však zpravidla existuje nesoulad mezi administrativním vymezením a skutečným rozsahem města (na to upozorňoval například už Korčák 1963), a tak je analyticky správnější vymezit jádro přesněji na základě analýzy morfologie zástavby při respektování funkční integrity územních vazeb. Za jádro městského regionu považujeme kompaktní město ve smyslu souvisle urbanizovaného území města, jehož součástí mohou být i rozsáhlé nezastavěné plochy, například parků, jejichž intenzivní využívání městskou populací je funkčně integruje do jádra metropolitního území. Takový pohled se liší od přístupu aplikovaného například v Územně analytických podkladech k novému územnímu plánu hl. m. Prahy (z roku 2008), kde se zdůrazňuje souvisle zastavěné území, jež však nezahrnuje území parků, například Stromovky. Podle našeho názoru však nelze při definování jádra metropolitní oblasti nebo kompaktního města funkční hledisko opomíjet. Vzhledem k tomu, že neexistuje žádná oficiální definice kompaktního jádra Prahy, používáme vymezení kompaktního města z naší dřívější práce (Sýkora, Posová 2007), které vychází z výše uvedených principů a koresponduje i se způsobem vymezení jádra Vídně. Jádrová oblast Vídně (Kernraum) byla vymezena roku 1997 na základě použití dat z roku 1991 (Fuchs 1997a, 1997b, 279\n5 Österreichisches Statistisches Zentralamt ), a to primárně na základě morfologie kompaktně zastavěného území při doplňujícím zohlednění funkčních kritérií. Vymezení bylo následně přizpůsobeno hranicím územních jednotek, za něž jsou dostupná data. Takto vymezené kompaktní město používají ve svých analýzách urbanizace např. Matznetter (2004) a Matznetter, Nitsch, Wisbauer (2004), Klusáček a kol. (2009). Kompaktní jádro Vídně překročilo administrativní hranici, zejména v jižním směru na Baden, anebo zůstalo totožné s hranicí hlavního města (severovýchod). Tím se Vídeň zásadně liší od Prahy, kde kompaktní město administrativní hranici města nedosáhne. Městské funkční regiony bývají často vymezovány jako pracovní mikroregiony na základě dojížďky za prací (viz například Hall, Hay 1980; van den Berg a kol. 1982; Bezák 2000). V takovém případě by bylo možné využít pracovní mikroregiony vymezené Hamplem (2005). Za vhodnější však považujeme vymezení zázemí městských jader ve smyslu příměstské zóny intenzivně funkčně spjaté s centrální částí městského regionu. Součástí funkčních městských regionů jsou tak jádra a příměstské zóny, zatímco periferní části pracovních mikroregionů zůstávají vně funkčních městských regionů (viz diskuse a vymezení funkčních městských regionů v Česku pro roky 1991 a 2001 v práci Sýkory, Mulíčka 2009). Pro vymezení vnější hranice příměstské zóny, jež je totožná s hranicí funkčního městského regionu, jsme použili údaje o dojížďce za prací. Do funkčního městského regionu Prahy jsme zařadili obce, z nichž minimálně 30 % zaměstnaných ekonomicky aktivních obyvatel 3 vyjíždělo v roce 2001 denně do zaměstnání do hlavního města Prahy (s převažujícím proudem vyjížďky do Prahy). Při vymezení jsme respektovali udržení územní kontinuity vymezeného regionu, kdy se jeho součástí staly i dvě obce s méně intenzivní dojížďkou, které však byly obklopeny územím s Prahou silně spjatým. Naopak jsme vypustili čtyři prostorově izolované vzdálenější obce, i když splnily kritérium intenzity dojížďky. Vymezení městského regionu Vídně (Stadtregion Wien) jsme převzali z práce Ingrid Fuchs (1997a; Österreichisches Statistisches Zentralamt 1997). Příměstská zóna Vídně (Außenzone) byla vymezena na základě 30 % a více zaměstnaných ekonomicky aktivních obyvatel dojíždějících denně do zaměstnání do jádrové oblasti Vídně v roce 1991 s převažujícím proudem dojížďky do jádrové oblasti. Toto vymezení je využíváno v rakouských geografických pracích (Matznetter 2004; Matznetter, Nitsch, Wisbauer 2004; Fassmann, Hatz 2007; Helbich 2008). Přestože je v případě Prahy použito aktuálnější vymezení za rok 2001 v porovnání s rokem 1991 v případě Vídně, jde o vhodnější postup než využití městského regionu Prahy vymezeného dojížďkou z roku 1991, kdy se ještě neprojevila nastupující suburbanizace. V případě Vídně nedošlo mezi lety 1991 a 2001 k žádným rozhodujícím změnám v rozsahu městského jádra a příměstské zóny, které by mohly zásadně narušit rámcové srovnání obou měst. 2 Vymezení městského regionu Vídně (Stadtregion Wien) rozděleného do jádrové oblasti (Kernraum) a příměstské zóny (Außenzone) je uvedeno v publikaci Großzählung 1991: Ausgewählte Maßzahlen nach Stadtregionen [Velké sčítání 1991: Vybrané údaje pro městské regiony]. Österreichisches Statistisches Zentralamt, Wien Při vymezení městského regionu Prahy na základě kritéria 30 % a více zaměstnaných ekonomicky aktivních obyvatel denně dojíždějících jsme se přizpůsobili existujícímu a využívanému vymezení městského regionu Vídně, a tak se zde použité kritérium vymezení (30 %) odlišuje od našich předchozích prací (Sýkora, Posová 2007; Sýkora, Mulíček 2009). 280\n6 Městský region Prahy se rozkládá na ploše km², z toho příměstská zóna zaujímá 84,7 % (1 311 km²). Rozloha městského regionu Vídně činí km², z toho příměstská zóna zaujímá 76,8 % (3 846 km²). Jádro Prahy tvoří 59 katastrálních území nacházejících se v kompaktně zastavěném území města o rozloze 238 km². Zázemí Prahy sestává z vnitřní příměstské zóny (tvořené 53 katastrálními územími), která se nachází v rámci administrativního území hlavního města Prahy (vytvářející vnější prstenec Prahy o rozloze 258 km²), a vnější příměstské zóny tvořené 165 obcemi Středočeského kraje se silnými vazbami s hlavním městem Prahou. Jádro Vídně se skládá z administrativně vymezeného hlavního města Vídně (23 městských okresů Bezirke; o rozloze 415 km²) a 38 obcí Dolního Rakouska, jež vytváří s hlavním městem kompaktně zastavěný celek o rozloze km². Příměstskou zónu tvoří 134 obcí Dolního Rakouska a 11 obcí Burgenlandu, které mají silné vazby s jádrovou oblastí Vídně. Metodika hodnocení urbanizace městských regionů Pro srovnávací analýzu urbanizace 4 v Praze a Vídni v prvé řadě používáme metodu strukturálního hodnocení městských regionů, jejímž cílem je klasifikace forem urbanizace na základě hodnocení vývoje městského regionu jako celku a dvou základních strukturálních částí městských regionů, tj. jader a zázemí (Sýkora, Posová 2011). Smyslem metody je jednoznačně určit, zda se městský region jako celek nachází ve stavu urbanizace, suburbanizace, desurbanizace a reurbanizace. Za urbanizaci přitom považujeme takový vývoj městského regionu, kdy celý region roste, a to při rostoucím podílu jádra na celém regionu. Suburbanizace nastává, když se v rostoucím regionu projevuje růst podílu zázemí, zatímco podíl jádra na celku klesá. Desurbanizaci a reurbanizaci charakterizuje především celkový pokles městského regionu s tím, že při desurbanizaci narůstá podíl zázemí, zatímco při reurbanizaci si lépe vede jádro městského regionu. Pro zařazení každého městského regionu do jedné z výše uvedených kategorií slouží dvě základní charakteristiky: 1. růst/pokles celého funkčního městského regionu; 2. centralizace/decentralizace uvnitř městského regionu (Sýkora, Posová 2011; tab. 1). Metoda klasifikace forem urbanizace městských regionů eliminuje rozpory, s nimiž jsme se setkali při použití van den Bergova a kol. (1982) modelu stadií vývoje měst (Sýkora, Posová 2011) v městských regionech, které mají velmi odlišnou váhu jádra a zázemí, což je právě případ Prahy a Vídně. Výhodou 4 V článku používáme termín urbanizace ve dvou poněkud odlišných významech, které podrobněji představujeme a diskutujeme v článku Sýkora a Posová (2011). Termín urbanizace nebo urbanizační proces používáme pro obecné označení vývoje v městském regionu. Takové použití termínu urbanizace je zcela v souladu se světovou akademickou praxí v oboru výzkumu měst. Dále používáme termín urbanizace jako označení pro jednu ze strukturálních forem urbanizace městského regionu. Rozlišujeme přitom čtyři strukturální formy urbanizace městského regionu, a to urbanizaci, suburbanizaci, desurbanizaci a reurbanizaci. Vedle toho, že se městský region nachází v jedné z těchto forem urbanizace, může v něm probíhat i více urbanizačních procesů, tj. urbanizace, suburbanizace, desurbanizace a reurbanizace současně. Článek například ukazuje souběžnou urbanizaci jádra a suburbanizaci zázemí ve Vídni. 281\n7 Tab. 1 Klasifikace forem urbanizace Centralizace (růst podílu jádra) metody je jednoznačná klasifikace městských regionů, což umožňuje přesné srovnání odlišných měst a různých období vývoje. Jde však o velmi hrubé vstupní srovnání. Metoda nerozlišuje, kdy je urbanizace nebo suburbanizace (ve smyslu strukturálního stavu městského regionu) dosahováno při velmi dynamické, nebo naopak poměrně malé intenzitě změn. Srovnávací analýza by přitom měla zachytit a odlišit situace, kdy je například suburbanizace jako formy vývoje celého městského regionu dosaženo při malém celkovém růstu regionu, který je však výraznější v zázemí, nebo kdy k suburbanizaci dochází při mohutném rozvoji zázemí a stagnaci jádra, nebo kdy rychle expanduje jádro i zázemí, nicméně větší intenzita růstu zázemí přenáší těžiště městského regionu od centra k jeho okrajům. Vedle využití údajů o růstu jádra, zázemí a celého regionu pro klasifikaci založenou na jednoduché kombinaci růstu/poklesu regionu a centralizaci/decentralizaci uvnitř regionu, proto budeme pečlivě hodnotit i míru intenzity růstu/poklesu ve všech třech sledovaných územních jednotkách, tj. jádru, zázemí a městském regionu, a míru centralizace a decentralizace uvnitř městského regionu. První z těchto doplňkových hodnocení strukturálních forem urbanizace se zaměří na dynamiku změny městského regionu. Celková míra dynamiky změny musí zohledňovat dynamiku celkové změny v prostorové struktuře městského regionu, a to při zohlednění dynamik změn obou částí regionu, tj. jádra a zázemí. Dynamiku změn v regionu budeme sledovat jako odchylku od statického stavu při nulovém růstu jádra i zázemí. Bylo by ji možné určit jako součet absolutních hodnot relativních přírůstků/úbytků jádra a zázemí. Navrhujeme však alternativní postup, který lépe reflektuje nejen změny v obou složkách, ale i jejich vzájemný vztah. Dynamiku změny vypočítáme jako vzdálenost bodu zachycujícího míru růstu jádra a míru růstu zázemí od počátku pravoúhlé souřadnicové soustavy (obr. 1). Jde vlastně o aplikaci Pythagorovy věty pro výpočet délky předpony ze dvou odvěsen pravoúhlého trojúhelníku: mzr = (Δ j² + Δ z²), kde mzr míra dynamiky změny městského regionu Δ j růst/pokles jádra (v %) Δ z růst/pokles zázemí (v %). Decentralizace (růst podílu zázemí) Růst regionu urbanizace suburbanizace Pokles regionu reurbanizace desurbanizace Pramen: Sýkora, Posová 2011 Vysoké úrovně míry dynamiky změny dosahují města s vysokými přírůstky v jádru i zázemí. V našich dnešních podmínkách však města jako celek takto dynamicky nerostou. Dynamicky ale může narůstat zázemí města. Vzhledem k tomu, že města se vyvíjela především růstem kompaktních jader a zázemí jsou proto populačně poměrně malá s malým podílem na městském regionu, přinášejí i malé přírůstky v zázemí rychlý relativní růst, zatímco stejně velký přírůstek počtu obyvatel nebo bytů v jádru je z hlediska relativního růstu 282\n8 JÁDRO z ZÁZEMÍ mzr mzr z Obr. 1 Míra dynamiky změny městského regionu, mzr míra dynamiky změny městského regionu, Δj růst/pokles jádra (v %), Δz růst/pokles zázemí (v %). j j zanedbatelný. Míra dynamiky změny zohledňuje posun růstu z jádra, který až dosud posiloval nebo udržoval dominantní podíl jádra, do zázemí, které začíná dynamicky růst a měnit tím i celkové proporce mezi jádrem a zázemím v prostorové struktuře městského regionu. Druhé doplňkové hodnocení strukturálních forem urbanizace měří úroveň centralizace/decentralizace městského regionu. Míra centralizace/decentralizace se skládá ze součtu dvou složek: míry centralizace a míry decentralizace. Míra centralizace je absolutní hodnota odchylky růstu podílu jádra a míra decentralizace je absolutní hodnota odchylky růstu podílu zázemí na městském regionu od neměnného stavu (od čísla 1, popř. 100 %). Míry růstu podílu jádra a zázemí se liší v závislosti na různosti podílů jádra a zázemí na regionu. Čím menší podíl složky, v níž je dosahováno vysokého růstu, tím větší je i míra centralizace nebo decentralizace. Jinými slovy pokračující centralizace v regionu s vysokým podílem jádra na celku bude vykazovat mnohem menší míru centralizace/decentralizace než začínající decentralizace v regionu s nízkým podílem zázemí na celku regionu. mcdr = 1 (Jy/Ry)/(Jx/Rx) + 1 (Zx/Rx)/(Zy/Ry), kde mcdr míra centralizace/decentralizace (uvádí se v %) Jx, Jy velikost jádra v roce x, y Zx, Zy velikost zázemí v roce x, y Rx, Ry velikost regionu v roce x, y. Metoda jednoznačně zařazující městské regiony do jednoho z klasifikačních typů je citlivá na údaje pohybující se kolem nuly, kdy i malý posun může vést k velmi odlišné klasifikaci formy urbanizace. Pro takové případy je velmi 283\n9 důležité individuálně sledovat intenzitu růstu/poklesu jádra a zázemí. Srovnávací analýza by měla zachytit a odlišit situace, kdy je například suburbanizace jako forma vývoje městského regionu naprosto jednoznačně způsobená mohutným rozvojem zázemí při stagnaci nebo úbytku jádra a naopak, kdy růst jádra i zázemí je vyrovnaný, nicméně mírná převaha růstu zázemí vede ke klasifikaci celého regionu ve formě suburbanizace, i když paralelně probíhá nejen suburbanizace zázemí, ale také intenzivní urbanizace jádra městské oblasti. Tím se dostáváme ke druhé rovině hodnocení. Metoda strukturálního hodnocení forem urbanizace městských regionů jednoznačně určí pro každý region a dané období jednu formu urbanizačního procesu, ať již jde o urbanizaci, suburbanizaci, desurbanizaci nebo reurbanizaci. Hodnocena je celá struktura metropolitní oblasti a změny v její organizaci dané vývojem jádra a zázemí. To, že strukturální hodnocení metropolitní oblasti označí za formu urbanizace celého regionu suburbanizaci, však neznamená, že v městském regionu nedochází i k urbanizaci. Každé hodnocení urbanizace a urbanizačních procesů v městských regionech by mělo rozlišovat dvě roviny hodnocení. Za prvé jde o strukturální hodnocení celého regionu, které jednoznačně určí jednu z forem urbanizačního procesu pro region jako strukturovaně se vyvíjející celek. V druhém případě je ale nutné zachytit všechny urbanizační procesy, které mohou v daném regionu současně koexistovat. Vždyť k urbanizaci nebo suburbanizaci dochází utvářením nebo příchodem nových lidských aktivit (bydlení, obchod, skladování, výroba) do jádra (urbanizace) nebo zázemí (suburbanizace; Tab. 2 Počet obyvatel v Praze a Vídni Počet obyvatel Podíl na obyvatelstvu (v %) Rozloha (km²) 1980/ / Podíl na rozloze (v %) Praha ,03 89,81 88, ,03 Jádro Prahy ,80 82,18 80, ,35 Zázemí Prahy ,20 17,82 19, ,65 Region Prahy ,00 100,00 100, ,00 Vídeň ,76 73,24 71, ,28 Jádro Vídně ,27 85,36 84, ,18 Zázemí Vídně ,73 14,64 15, ,82 Region Vídně ,00 100,00 100, ,00 Tab. 3 Počet bytů v Praze a Vídni Počet trvale obydlených bytů Podíl na trvale obydlených bytech (v %) Počet obyvatel na jeden trvale obydlený byt 1980/ / / Praha ,97 91,03 90,31 2,6 2,4 2,4 Jádro Prahy ,29 84,21 82,96 2,6 2,4 2,3 Zázemí Prahy ,71 15,79 17,04 2,9 2,8 2,8 Region Prahy ,00 100,00 100,00 2,7 2,5 2,4 Vídeň ,55 76,82 74,94 2,1 2,1 2,0 Jádro Vídně ,73 87,71 86,56 2,2 2,1 2,0 Zázemí Vídně ,27 12,29 13,44 2,7 2,6 2,5 Region Vídně ,00 100,00 100,00 2,2 2,2 2,1 284\n10 Gaebe 1987, Friedrichs 1995, Sýkora 2003). Ve stejném okamžiku probíhající urbanizace jádra a suburbanizace zázemí může v celém regionu vést k situaci urbanizace celého regionu, když dochází k posilování role jádra na úkor zázemí, přestože zázemí roste, nebo naopak k posilování role zázemí na úkor jádra a tudíž suburbanizaci, a to i při růstu jádra. Sledování výše uvedených dvou rovin poznání a hodnocení urbanizace (strukturálního hodnocení forem urbanizace městského regionu a urbanizačních procesů probíhajících v městském regionu) je nadmíru významné zejména v situacích, kdy sice roste podíl zázemí na celém regionu a region jako celek charakterizuje proces suburbanizace, ale kdy je relativního růstu zázemí dosahováno při mnohem nižších absolutních přírůstcích, než je tomu v jádru regionu. Přestože je rozhodujících přírůstků hmoty regionu dosahováno v jádru, vyšší tempo růstu vede i při nižších absolutních přírůstcích k posunu těžiště regionu od jádra směrem k zázemí, a tudíž musíme region z hlediska celkového strukturálního hodnocení považovat za suburbanizující se. Nicméně, paralelně probíhající urbanizace jádra nemusí být žádnou popelkou v porovnání se suburbanizací zázemí. Naopak jádro může hrát v celém regionu rozhodující roli z hlediska objemu investic, výstavby i absolutních populačních přírůstků. Vedle základních charakteristik přírůstků a úbytků populace a bytů v jádru a zázemí využitých pro strukturální hodnocení forem urbanizace se tak podrobněji věnujeme i míře a objemu růstu počtu obyvatel a bytů v jádru a zázemí. Srovnání urbanizace městských regionů Prahy a Vídně Srovnávací analýzu urbanizačních procesů v městských regionech Prahy a Vídně jsme založili na hodnocení změn v rozmístění obyvatelstva a bytů za dvě zhruba desetiletá období před pádem a po pádu železné opony mezi lety 1980/1981, 1991 a Základem hodnocení bylo sledování růstu a poklesu počtu obyvatel a bytů v městském regionu a jeho dvou základních územních jednotkách, jádru a zázemí. Vstupní údaje o počtech obyvatel a bytů přináší tabulky 2 a 3. Nejdříve jsme se věnovali klasifikaci forem urbanizace městských regionů. Při využití výše představené metodiky založené na kritériích růstu/poklesu městského regionu a centralizace/decentralizace v rámci městského regionu jsme provedli klasifikaci pro obě sledovaná období za obyvatelstvo a byty (tab. 4 5). Doplňkově jsme zařadili i vyhodnocení absolutní/relativní centralizace/decentralizace (tab. 4 5) na základě porovnání růstu a úbytku v jádru a zázemí (obr. 2; pro diskusi viz Sýkora, Posová 2011). Zatímco pouhé odlišení trendů růstu a poklesu postačuje pro základní klasifikaci forem urbanizace, pečlivější srovnání urbanizačních trendů Prahy a Vídně vyžaduje mnohem 5 Praha: , , ; Vídeň: , , Údaje za Prahu v období jsme pro srovnatelnost přepočítali na období deseti let. Zdroje vstupních dat: Sčítání lidu, domů a bytů 1980, 1991, 2001; Volkszählung 1981, 1991, 2001; Häuser- und Wohnungszählung 1981, 1991, Gebäude- und Wohnungszählung\n11 Praha AC OBYVATELSTVO AD RD RC AD Vídeň RD BYTY Praha Vídeň RD RD Obr. 2 Absolutní/relativní centralizace/decentralizace: růst a pokles počtu obyvatel a bytů v jádru a zázemí. A absolutní, R relativní, C centralizace, D decentralizace. Tab. 4 Formy urbanizace v městských regionech Prahy a Vídně: obyvatelstvo Růst regionu Praha Praha Vídeň Vídeň Centralizace + Forma urbanizačního procesu Centralizace/decentralizace urbanizace desurbanizace suburbanizace suburbanizace absolutní centralizace absolutní decentralizace relativní decentralizace relativní decentralizace Tab. 5 Formy urbanizace v městských regionech Prahy a Vídně: byty Růst regionu Praha Praha Vídeň Vídeň Centralizace + Forma urbanizačního procesu Centralizace/decentralizace urbanizace suburbanizace suburbanizace suburbanizace relativní centralizace absolutní decentralizace relativní decentralizace relativní decentralizace citlivější nastavení metodiky. Pro naplnění cílů srovnávací analýzy jsme rozlišili pět úrovní míry intenzity růstu a poklesu v jádru a zázemí a samozřejmě i celém městském regionu (tab. 6) a promítli je do vyhodnocení obyvatelstva (tab. 7) a bytů (tab. 8) v Praze a Vídni v letech Dále jsme se zaměřili na sledování a srovnání míry dynamiky změny regionů Prahy a Vídně a míry jejich vnitřní centralizace/decentralizace, které jsme vypočítali pro obě města, obě sledovaná období, obyvatelstvo i byty (tab. 9 a tab. 10). 286\n12 Tab. 6 Míry intenzity urbanizačních procesů a jejich označení Růst/pokles Označení +/ 0 0,5 % 0 +/ 0,5 2 % + / +/ 2 5 % ++ / +/ 5 10 % +++ / +/ % ++++ / Tab. 7 Srovnání intenzity urbanizačních procesů v městských regionech Prahy a Vídně: obyvatelstvo Jádro Zázemí Region Jádro Zázemí Region Praha ,21 % 0,27 % 1,76 % Praha ,70 % 7,44 % 2,54 % +++ Vídeň ,56 % 9,47 % 2,65 % Vídeň ,71 % 10,46 % 2,99 % Tab. 8 Srovnání intenzity urbanizačních procesů v městských regionech Prahy a Vídně: byty Jádro Zázemí Region Jádro Zázemí Region Praha ,08 % 3,05 % 8,90 % Praha ,47 % 9,06 % 1,03 % Vídeň ,10 % 14,82 % 5,31 % Vídeň ,54 % 16,88 % 6,94 % Tab. 9 Dynamika změny a míra centralizace/decentralizace v městských regionech Prahy a Vídně: obyvatelstvo Jádro Zázemí Region Míra centralizace/ decentralizace (%) Dynamika změny (%) Praha ,52 2,23 Praha ,46 8,80 Vídeň ,71 9,60 Vídeň ,50 10,60 Tab. 10 Dynamika změny a míra centralizace/decentralizace v městských regionech Prahy a Vídně: byty Jádro Zázemí Region Míra centralizace/ decentralizace (%) Dynamika změny (%) Praha ,65 10,53 Praha ,44 9,08 Vídeň ,18 15,38 Vídeň ,60 17,77 287\n13 Urbanizaci v městských regionech Prahy a Vídně srovnáme ve třech úrovních. Za prvé se věnujeme formám urbanizace z hlediska růstu regionu a vztahu mezi růstem jádra a zázemím z hlediska centralizace a decentralizace uvnitř regionu. Za druhé se zaměříme na intenzitu růstu jádra a zázemí městských regionů. Za třetí srovnáme oba městské regiony z hlediska dynamiky změn a míry centralizace a decentralizace. Zatímco se formy urbanizace obou měst v letech zásadně odlišovaly, období posledního desetiletí 20. století ukazuje v Praze nástup suburbanizace vedoucí k decentralizaci v rámci městského regionu, tj. vývoj shodný s Vídní a trend běžný ve srovnatelných kapitalistických městech. Vídeň v letech charakterizovala stejná forma urbanizace městského regionu, tj. suburbanizace. Praha naproti tomu prošla poměrně radikálním obratem od urbanizace k suburbanizaci a v některých ohledech dokonce k desurbanizaci městského regionu. V regionu Vídně jsou formy urbanizace totožné v případě obyvatelstva i bytů. U Prahy ale najdeme rozdíl mezi hodnocením založeným na změnách obyvatelstva a bytů. V letech se region Prahy pohyboval na pomezí suburbanizace (podle hodnocení bytů) a desurbanizace (podle hodnocení obyvatelstva). V takové situaci můžeme dát jedné z charakteristik prioritu, situaci nechat variabilní, nebo zvážit další doplňující údaje a celkovou situaci vývoje metropolitního území. Z hlediska změny počtu bytů docházelo v Praze k suburbanizaci. Růst bytů v zázemí převyšoval pokles v jádru, a to nejen z hlediska relativní změny, ale dosti výrazně i z pohledu absolutních čísel. Vzhledem k tomu, že celkový počet bytů ve funkčním městském regionu Prahy rostl, byla Praha při sledování bytového fondu ve stadiu suburbanizace. Počet obyvatel v jádru klesal mnohem výrazněji, než rostl počet obyvatel v zázemí, a tak celý městský region obyvatelstvo ztrácel, což znamená, že docházelo k desurbanizaci městského regionu Prahy. Počty obyvatel ukazují trvale bydlící obyvatelstvo. Nezohledňují však skutečně bydlící obyvatelstvo, jehož počet je v Praze vyšší. V Praze najdeme nemalé množství cizinců, jejichž pobyt nebyl Sčítáním lidu, domů a bytů 2001 registrován. Odhady počtu neregistrovaných cizinců se v Praze pohybují v desítkách tisíc (Drbohlav, Lachmanová 2008). Určitou roli sehrává i to, že se část obyvatel neregistruje k trvalému bydlišti v zázemí Prahy (Macešková 2008). Domníváme se, že se počet skutečně bydlících obyvatel městského regionu Prahy v letech výrazně nesnížil. Jistý pokles počtu obyvatel městského regionu považujeme navíc za mimořádnou dočasnou výchylku dlouhodobého trendu koncentrace do regionu hlavního města způsobenou transformačním šokem. Metropolitní region Prahy z hlediska formy urbanizace celého regionu byl v letech v hraniční situaci mezi suburbanizací a desurbanizací. Vídeň rostla v obou sledovaných obdobích, a to zejména s ohledem na silný trend suburbanizace ovšem i při velmi vysokých celkových přírůstcích jádra. Jádro a zázemí rostlo v letech téměř shodně o 27 tisíc obyvatel. V následujícím období se přírůstky mírně zvýšily. Vzhledem k rozhodujícímu podílu jádra na celém regionu (85 % v roce 1991) byla intenzita populačního růstu zázemí (kolem 10 %) více než šestinásobná při porovnání s jádrem. Přírůstek počtu bytů v jádru Vídně byl více než dvojnásobný v porovnání se zázemím. Přesto byla intenzita růstu zázemí (kolem 16 %) více než trojnásobná proti jádru. V letech i rostly obě složky regionu 288\n14 města Vídně, tj. jádro a zázemí, a to při zvyšujícím se podílu zázemí na celkové váze regionu. Šlo o zvláštní formu suburbanizace městského regionu, kdy jádro vykazovalo mnohem vyšší absolutní růst počtu bytů a v jednom z období i vyšší absolutní přírůstek počtu obyvatel, než tomu bylo v zázemí města. Vídeň dobře ilustruje typ kompaktního města se silným jádrem, kde se intenzivně rozvíjí suburbanizace, která ovlivňuje posun těžiště městského regionu od centra směrem k předměstím. K takovému posunu dochází při pokračující dominanci jádra z hlediska celkového přírůstku počtu bytů i při udržení celkového přírůstku počtu obyvatel srovnatelného se zázemím. Ve Vídni paralelně docházelo k urbanizaci jádra i suburbanizaci zázemí s tím, že vzhledem k vyšší intenzitě suburbanizace a rostoucímu podílu zázemí se celý region suburbanizoval. Praha měla vyšší dynamiku celkového růstu jen v období , a to především díky socialistické komplexní bytové výstavbě formou sídlišť na okrajích kompaktního města. Počet obyvatel městského regionu rostl pomaleji než u Vídně. Vysoký byl ale přírůstek bytů. Srovnání rozdílného růstu počtu obyvatel a bytů ilustruje dohánění zpoždění z hlediska vybavenosti byty. Roky charakterizuje celková stagnace městského regionu při úbytcích obyvatelstva i bytů v jádru a počínající dynamice růstu zázemí v důsledku nastupující suburbanizace. Intenzita suburbanizačního procesu byla již ve svých počátcích významná, nicméně jí bylo dosahováno při nízkých absolutních přírůstcích. Relativní přírůstky zázemí byly sice podstatně nižší než ve Vídni, jde ale o hodnotu za desetileté období, přičemž k rozběhu procesu suburbanizace došlo až ve druhé polovině 90. let. Vídeň ve srovnání s Prahou vykazuje vyšší dynamiku celkové změny v prostorové organizaci městského regionu. Ta je způsobená jak vysokou dynamikou růstu zázemí i jádra, tak posunem dynamiky růstu do zázemí, které zatím představuje pouze malý podíl z celého městského regionu (15,7 % obyvatel a 13,4 % bytů). V obou sledovaných desetiletích nicméně narůstal podíl příměstské oblasti (počtem obyvatel o 0,91 % a 1,07 % a trvale obydlenými byty o 1,02 % a 1,15 %). Díky růstové dynamice zázemí v porovnání s nižší růstovou dynamikou jádra (ta je i přes vysoké absolutní přírůstky způsobená vysokou mírou centrality, tj. vysokým podílem jádra na regionu) charakterizovala Vídeň vysoká míra decentralizace. Dynamika celkové změny v regionu Prahy byla v obou obdobích nižší než u Vídně. Přitom se její podstata v obou obdobích zásadně lišila. V letech vyplývala z nízkých relativních přírůstků v jádru, kam se soustředil populační růst a naprostá většina růstu bytového fondu. Dynamika růstu tak záležela pouze na přírůstcích v jedné zóně města, a to při pokračování trendu, který město utvářel v předcházejících desetiletích. Vyšší dynamika celkové změny v prostorové struktuře městského regionu Prahy se projevila v období zejména díky přesunu růstu z jádra do zázemí. Na celkové dynamice z hlediska změn v rozmístění obyvatel se projevil pokles jádra, růst zázemí i přesun dynamiky růstu z jedné do druhé územní složky regionu. I tak však zůstala pod úrovní Vídně. Nižší celková dynamika změny v rozmístění bytů v Praze v porovnání s Vídní byla dána tím, že přírůstků bytů v zázemí počítaných za celé desetileté období bylo ve skutečnosti dosaženo až suburbanizací rozvíjející se od roku V letech došlo k nárůstu podílu jádra Prahy jak v počtu obyvatel (o 0,38 %), tak v počtu trvale obydlených bytů (o 0,92 %) a tím k centralizaci 289\n15 uvnitř městského regionu. Region jako celek rostl z hlediska počtu obyvatel i počtu bytů, docházelo k růstu podílu jádra na celku a Praha se urbanizovala. V následujícím období došlo k zásadní změně, kterou byl posun od centralizace k decentralizaci uvnitř městského regionu. Podíl příměstské oblasti Prahy se zvedl o 1,83 % v případě obyvatelstva a o 1,25 % u trvale obydlených bytů. K tomu však došlo nejen růstem v zázemí, ale také díky ztrátám obyvatel i bytů v jádru, a to při celkovém poklesu počtu obyvatel městského regionu a jen mírném nárůstu počtu bytů. Nízká míra procesu centralizace v městském regionu Prahy v letech vyplývala z nevysokých relativních přírůstků v jádru. Radikální přesun bytové výstavby do zázemí a s tím spojený populační růst v zázemí v kontrastu s úbytky v jádru přinesly vysokou míru decentralizace, která v případě změn rozmístění obyvatelstva překročila úrovně dosahované při suburbanizaci Vídně. Urbanizace v podmínkách odlišných politicko-ekonomických režimů Rozvoj každého města je výrazně podmíněn politicko-ekonomickým systémem. Rozdělením Evropy do dvou politických bloků se Praha a Vídeň po druhé světové válce ocitly na odlišných stranách železné opony. Analýza rozmístění obyvatelstva a bydlení v letech dokumentovala základní rozdíly v urbanizaci městských regionů Prahy a Vídně. Situaci ve Vídni lze charakterizovat jako plynule a dynamicky se rozvíjející proces suburbanizace při podržení si zásadní role jádra metropolitní oblasti. V Praze se suburbanizace po rozvoji v období mezi oběma světovými válkami (Ryšavý, Link, Velíšková 1994) zastavila. Město rostlo ve velmi kompaktní formě díky koncentrované bytové výstavbě v sídlištích lokalizovaných na okraji kompaktního města, zatímco příměstskou zónu charakterizovala stagnace až úpadek. K opětovnému rozvoji suburbanizace a tím i decentralizace v rámci metropolitní oblasti došlo až v návaznosti na celospolečenskou transformaci po roce Provedená empirická analýza nám přiblížila základní strukturální odlišnosti mezi urbanizací v Praze a ve Vídni. Výsledky je však vhodné zasadit do širší interpretace společenských, resp. politicko-ekonomických podmíněností urbanizačního procesu. Bydlení ve Vídni se značně liší od ostatních spolkových zemí Rakouska. Zatímco v ostatních spolkových zemích je většina bytů v soukromém vlastnictví (51,4 % tvoří rodinné domy a 7,4 % byty v osobním vlastnictví), ve Vídni téměř dvěma třetinami dominují nájemní byty (Lichtenberger 1989, 2000, 2002). Téměř čtvrtinu vídeňského bytového fondu přitom vlastní město Vídeň (Vorauer 2002; Vorauer-Mischer 2007). Komunální bytová výstavba má své kořeny v sociálně demokraticky vládnoucí rudé Vídni v období mezi světovými válkami (Lichtenberger 1987). Po druhé světové válce hrála výstavba a rekonstrukce komunálního bydlení významnou roli a dodnes město novou bytovou výstavbu silně ovlivňuje. Lichtenberger (1993a, 1993b, 1994, 1995) v souvislosti s rozhodující rolí městské správy při výstavbě bydlení a rozvoji města hovoří o obecním socialismu. Tržní bydlení sice ve Vídni zaujímá významnou část, není však jednoznačně dominující formou bydlení a bytové výstavby, což Vídeň odlišuje od většiny západoevropských měst. 290\n16 Po druhé světové válce bylo hlavním cílem rozvoje města a bytové výstavby rekonstruovat válkou zničenou Vídeň. Nová výstavba velkých obytných souborů se odehrávala převážně na volných plochách v administrativních hranicích Vídně (Lichtenberger 2002). Suburbanizace se ve Vídeňské aglomeraci začala projevovat od 60. let 20. století. Zatímco se bytový fond ve Vídni vyznačuje nedostatkem rodinných domů, poptávka obyvatel po bydlení v rodinných domech vedla k suburbanizaci v jejím okolí (Lichtenberger 2000). V posledních dvou desetiletích minulého století se suburbanizační proces rozšířil i do vzdálenějších území s nižšími cenami stavebních pozemků. Rozloha městského regionu Vídně je tak dnes ve srovnání s Prahou více než trojnásobná. Suburbanizace v okolí Vídně nedosáhla intenzity a rozsahu srovnatelného s jinými západoevropskými městy a podíl příměstské zóny na obyvatelstvu městského regionu je stále malý (16 %). Přestože se zázemí Vídně rozvíjelo intenzivněji než jádro aglomerace, z hlediska množství nových bytů dominovala vlastní Vídeň. K tomu přispěly aktivity města Vídně v oblasti bytové výstavby a rekonstrukce starého bytového fondu. V 70. letech 20. století, kdy slábla poptávka po bytech, město omezilo novou bytovou výstavbu ve vnějším městě a zaměřilo se na obnovu vnitřního města. Nabídka kvalitně zrekonstruovaných cenově dostupných bytů vysokého standardu měla zlepšit přitažlivost čtvrtí vnitřního města a udržet zde obyvatelstvo, a to pokud možno širokých sociálních vrstev (Hatz 2008). V roce 1974 vstoupil v platnost zákon o obnově města (Semerad 2002; Fassmann, Hatz 2004; Fassmann, Hatz, Patrouch 2007). Projekty bytové výstavby na okraji města doplnila zástavba proluk v intravilánu a revitalizace celých vnitroměstských čtvrtí (Schopper, Hansely 1999) podpořená od roku 1984 fondy na podporu regenerace (Wiener Bodenbereitstellungs- und Stadterneuerungsfonds WBSF). V letech bylo ve Vídni modernizováno bytů, zatímco nově postaveno bylo pouze bytů (Schopper, Hansely 1999). Od roku 1984, kdy byly založeny WBSF, do roku 2006 se ve Vídni zrekonstruovalo obytných budov s více než byty, což představovalo téměř čtvrtinu z bytů ve městě (Fassmann, Hatz, Patrouch 2007). Rekonstrukce zahrnovaly celkovou opravu budov včetně zateplení a rekonstrukce bytů zahrnující vestavby a přestavby sociálních zařízení (WC a koupelen) i slučování bytů s cílem dosažení vyššího bytového standardu. Na revitalizaci se podílel veřejný i soukromý kapitál (Lichtenberger 1990). Investice do renovace bydlení v období poskytlo ze 47 % město Vídeň, ze 45 % soukromé společnosti a z 8 % bytové asociace (Fassmann, Hatz 2004; Fassmann, Hatz, Patrouch 2007). Regenerace vnitřního města se pozitivně projevila ve stabilizaci počtu obyvatel, který po období poklesu v 70. letech začal narůstat. K tomu ovšem přispívala i nová bytová výstavba v jádru městského regionu. Od poloviny 80. let 20. století výstavba komunálního bydlení začala klesat a po roce 2000 téměř ustala. Město Vídeň se totiž zaměřilo hlavně na rekonstrukce a výstavbu nových bytů přenechalo soukromým developerům a bytovým asociacím. Výstavbu bytů ale město finančně podporuje (Vorauer 2002; Vorauer-Mischer 2007; Hatz 2008). V posledním desetiletí 20. století se v důsledku rostoucí poptávky spojované s pádem železné opony a imigrací z postkomunistických zemí, růstem jednočlenných domácností a vyššími nároky na bydlení, opět začaly stavět větší obytné celky (např. sídliště Leberberg s byty v 11. okresu Simmering). Příkladem spolupráce se soukromými 291\n17 developery je rezidenční park Donaucity ve 22. okrese Donaustadt financovaný ze dvou třetin městem Vídeň (Vorauer 2002). Nové rezidenční parky zahrnují různé vlastnické formy bydlení, na místě nabízejí volnočasové, nákupní a další možnosti a velmi tak konkurují rekonstruovaným bytům ve starém městě (více Hatz, Kucera 2002; Fassmann, Hatz 2004; Fassmann, Hatz, Patrouch 2007). Jsou ale také alternativou k suburbanizaci v okolí Vídně. Zatímco za socialismu staré činžovní domy ve vnitřní Praze chátraly, stát investoval do výstavby velkých sídlištních komplexů. Docházelo tak k decentralizaci uvnitř kompaktního jádra regionu. Výstavba v zázemí města byla značně omezená. Většinu bytů totiž stavěl stát, který navíc investicemi do infrastruktury ovlivňoval i rozmístění soukromé výstavby bydlení. Program komplexní bytové výstavby zahrnoval výstavbu státních bytů, přípravu pozemků a budování technické infrastruktury pro státní, podnikové, družstevní i soukromé byty. V důsledku aplikace státní koncepce urbanizace a její střediskové soustavy směřovaly investice do jádrových oblastí velkých měst a v jejich zázemí se téměř nestavělo. Analyzovaná 80. léta 20. století jsou charakterizována výstavbou rozsáhlých sídlišť (Musil 2002), jako je Jižní Město, Jihozápadní Město nebo sídliště Černý Most. Socialistická Praha se rozvíjela formou plánované urbanizace koncentrované do prstence rostoucího kolem stagnujícího městského centra a obklopeného upadající příměstskou zónou. Vzhledem k ukončení programu komplexní bytové výstavby a radikálnímu snížení státních výdajů v oblasti výstavby bydlení došlo v Česku i v Praze v první polovině 90. let minulého století k prudkému poklesu bytové výstavby. V centrech měst navíc začal v důsledku komercializace ubývat počet bytů i obyvatel (Sýkora 1996, 2001). Od roku 1997 dochází v Praze k oživení bytové výstavby, a to v důsledku hospodářského růstu, zvyšování příjmů a koupěschopnosti obyvatel a podpory nové bytové výstavby státem prostřednictvím hypoték, stavebního spoření a dalších nástrojů (Sýkora 2004; Sunega 2005; Ouředníček, Posová 2006). Zatímco se v jádru městského regionu Prahy staví byty do vlastnictví v kondominiích, v zázemí se rychle rozmáhá suburbanizace prostřednictvím developerské výstavby rodinných domů (Sýkora 2001; Ouředníček, Posová 2006). Přestože se více bytů staví v jádru, zázemí charakterizuje mnohem vyšší intenzita rozvoje (Sýkora, Posová 2007). Nastávají tak dynamické změny v rozmístění rezidenční výstavby v metropolitním území (Horáková 2002; Posová 2004a, 2004b; Ouředníček, Posová 2006; Ouředníček 2007; Sýkora, Posová 2007), které se projevují i ve změnách v rozmístění obyvatelstva. Aktivní investiční politika města Vídně v oblasti nové bytové výstavby a rekonstrukce staršího bytového fondu ve vnitřním městě pomohla vytvořit významnou alternativu k rozvoji suburbánního bydlení v rodinných domcích. V městském regionu Vídně se projevovala urbanizace (výstavbou nových rezidenčních parků) a reurbanizace (rekonstrukcemi starších bytových domů a výstavbou komplexů na brownfieldech) jádra souběžně se suburbanizací zázemí (výstavbou rodinných domků na zelené louce). Za suburbanizací ve smyslu strukturální změny celého městského regionu Vídně je tak nutné vidět poměrně různorodé spektrum rozmanitých forem bytové výstavby a procesů rozvoje města a jeho zázemí. Rozvoj v Praze byl až do přelomu 80. a 90. let 20. století determinován investiční politikou státu, která jednoznačně upřednostňovala urbanizaci 292\n18 městských jader jejich rozšiřováním novou bytovou výstavbou, která byla doplněna o první pokusy regenerace starého bytového fondu. Zázemí stagnovalo a jeho podíl na městském regionu klesal. Urbanizace celého městského regionu probíhala urbanizací jádra. Při srovnání s Vídní se nedá hovořit ani o reurbanizaci formou regenerace starého bytového fondu, natož o suburbanizaci. Po roce 1989 se stát přestal v bytové výstavbě výrazněji investičně angažovat a město až do poloviny 90. let stagnovalo, až ubývalo. Rozvoj města v oblasti bydlení se stal záležitostí soukromých investic, jejichž prostorová alokace je usměrňována obcemi. Naplnění snu obyvatel o vlastním rodinném domku se pro některé rodiny stalo skutečností nejen vzhledem k růstu bohatství obyvatel v hlavním městě republiky, ale také díky nabídce restituovaných pozemků, které pro výstavbu rodinných domků nabídly v nových územních plánech obce v okolí města (Perlín 2002). Suburbanizace se naplno rozběhla od roku Suburbanizaci zázemí doplňuje poměrně silný trend urbanizace města výstavbou komplexů kondominií s byty na prodej. Suburbanizace městského regionu Prahy je tak vzájemnou kombinací urbanizace jádra a suburbanizace zázemí, přičemž intenzivnější růst zázemí je do značné míry dán jeho poddimenzovaností v důsledku koncentrované urbanizace za socialismu. Závěry Článek hodnotil urbanizační procesy v metropolitních regionech Prahy a Vídně v období před pádem a po pádu železné opony v letech Srovnání forem urbanizace ukázalo základní odlišnosti v urbanizaci metropolitních regionů Prahy v období komunismu a Vídně rozvíjející se v kontextu tržně orientovaného sociálního státu jako specifické formy kapitalismu. Praha se rozvíjela koncentrovanou formou bytové výstavby velkých sídlištních celků na okrajích intravilánu kompaktního města při stagnaci zázemí města. Ve Vídni se přes vysokou preferenci a investiční aktivitu města při výstavbě a rekonstrukci bydlení v jádrových oblastech metropolitního regionu prosazoval trend suburbanizace vedoucí k pozvolnému růstu významu příměstské zóny v celém regionu Vídně. Význam suburbanizace ve Vídni postupně narůstal. Nutno však podotknout, že v metropolitní oblasti Vídně jednoznačně dominuje jádro, v němž se koncentruje 84 % obyvatel a 87 % bytů (v r. 2001). Intenzita výstavby bytů a přírůstků obyvatel v zázemí regionu Vídně nepřesahuje zásadním způsobem intenzitu růstu v jádru, a tak suburbanizace představuje spíše pozvolné úpravy v urbanistické struktuře metropolitní oblasti organizované kolem silného kompaktního jádra. V Praze a jejím metropolitním regionu se v 90. letech 20. století odehrály poměrně dramatické změny urbanizačního procesu. První desetiletí po pádu komunistického režimu bylo nejdříve poznamenáno stagnací, kterou koncem 90. let vystřídal růst. Hodnocení dokonce poukázalo na rozvíjející se trend desurbanizace. Spíše ale šlo o přelomové období, kdy stagnaci bytové výstavby v první polovině 90. let vystřídal růst výstavby s vysokými intenzitami v příměstské zóně (Ouředníček, Posová 2006; Sýkora, Posová 2007). Druhá polovina sledovaného období byla již ve znamení suburbanizace nacházející se ve své počáteční fázi. 293\n19 Tab. 11 Souhrnné srovnání urbanizace městských regionů Prahy a Vídně Forma urbanizace Dynamika změny Centralizace/decentralizace Praha urbanizace nízká nízká centralizace Praha sub/desurbanizace nízká vysoká decentralizace Vídeň suburbanizace vysoká vysoká decentralizace Vídeň suburbanizace vysoká vysoká decentralizace Hampl (2005) hovoří o nápravných změnách a návratu do přirozené vývojové trajektorie, přičemž období socialismu označuje za zvláštní případ poruchy vývoje společnosti a její geografické organizace. Suburbanizaci pak můžeme podle tohoto názoru vnímat jako žádoucí, neboť představuje rektifikaci k přirozenému stavu. Suburbanizaci a zejména její specifické formy, jako je fragmentovaný rozvoj formou nazývanou sprawl, můžeme také hodnotit z perspektivy trvale udržitelného rozvoje území jako proces, který přináší dlouhodobě prostorově ukotvenou strukturu osídlení, jež je méně ekonomicky efektivní, sociálně soudržná a ekologicky udržitelná, než jsou koncentrovanější formy urbanizace (TCRP 2002; Sýkora 2002; Burchell a kol. 2005; EEA 2006). Z této perspektivy je významné srovnání Prahy s Vídní. Správa města Vídně směřováním veřejných zdrojů programově udržuje kompaktní strukturu jádra metropolitního regionu. Dominantní podíl nové výstavby se odehrává v jádru regionu a Vídeň se urbanizuje. Ve srovnání s Prahou, kde je preferována nová bytová výstavba, je ve Vídni kladen velký důraz na revitalizaci města a vznik nových městských center, které výrazně posilují kompaktně zastavěné území, a tak přispívají k procesu urbanizace. Výstavba v zázemí a proces suburbanizace jsou spíše doplňkem k urbanizaci jádra. I když strukturální hodnocení forem urbanizace ukazuje narůstající podíl zázemí v celku městského regionu, jde o růst významu malé části, a to při dominantní roli jádra v celkovém rozvoji metropolitní oblasti. Přestože strukturální hodnocení urbanizace jednoznačně zařazuje region Vídně do formy suburbanizace, vzhledem k marginální velikosti zázemí a vyššímu významu jádra na celkovém růstu, charakter urbanizace metropolitní oblasti Vídně možná významněji než suburbanizace zázemí určují procesy urbanizace a reurbanizace jádra. Pro Prahu je rovněž typický velký význam jádra, kde se koncentruje velká část nové bytové výstavby (Sýkora, Posová 2007). Nicméně urbanizace Prahy není tak silná jako urbanizace Vídně. Jádro Prahy vlivem komercializace dokonce ztratilo část bytového fondu, čímž se liší od Vídně, kde je kladen velký důraz na revitalizaci obytných funkcí jádra městského regionu. Ke konci sledovaného období v Praze rychle narostl význam procesu suburbanizace, jehož intenzita jednoznačně převýšila intenzitu procesu urbanizace. Změny v rozmístění obyvatelstva a bydlení v obou městských regionech (v Praze pouze po pádu železné opony) přispívají k pomalé změně vzájemné proporce jádra a zázemí. V současnosti roste dokonce zázemí Prahy rychleji ve srovnání s Vídní (Klusáček a kol. 2009). Urbanizace jádra je ve Vídni významnější než v Praze, zatímco suburbanizace zázemí je významnější v regionu Prahy než Vídně. Z hlediska celkové strukturální změny jsou dnes městské regiony Prahy a Vídně ve formě suburbanizace. To je nicméně do jisté míry dáno strukturálními charakteristikami metropolitních regionů, tj. nepoměrem mezi 294\n20 jádrem a zázemím, kdy malý relativní podíl zázemí vede k vysokým relativním přírůstkům. Dominantní postavení si však drží jádra měst a urbanizace jader je dokonce z hlediska celkových přírůstků významnější než suburbanizace zázemí. Jde o typickou situaci v postsocialistických městech s vysokým podílem kompaktně zastavěného území zděděného z období komunismu a rovněž ve městech s rozsáhlou bytovou výstavbou podporovanou z veřejných zdrojů posilující kompaktní morfologii města. Urbanizace tak určuje trend vývoje regionu společně se suburbanizací. Suburbanizaci lze v Praze a Vídni považovat za strukturální adaptaci jinak kompaktních regionů, která umožňuje zvýšení variability bydlení tím, že nabízí alternativu k životu v kompaktním městě. V Praze ale hrozí nebezpečí sprawlu a méně udržitelného rozvoje osídlení než ve Vídni, která praktikuje aktivní politiku urbanizace a reurbanizace jádrového města a koncentrované dekoncentrace v jeho zázemí. Literatura: BERG, L. VAN DEN, DREWETT, R., KLAASSEN, L. H., ROSSI, A., VIJVERBERG, C. H. T. (1982): A Study of Growth and Decline. Urban Europe, 1. Pergamon Press, Oxford, 162 s. BEZÁK, A. (2000): Funkčné mestské regióny na Slovensku. Geografický ústav SAV, Bratislava, 88 s. BURCHELL, R. W., DOWNS, A., MCCANN, B., MUKHERJI, S. (2005): Sprawl Costs: Economic Impacts of Unchecked Development. Island Press, Washington, 197 s. DRBOHLAV, D., LACHMANOVÁ L. (2008): Možné přístupy k odhadu počtu nelegálních migrantů v Česku a zvláště v Praze. In: Drbohlav, D. (ed.): Nelegální ekonomické aktivity migrantů. Karolinum, Praha, s EEA (2006): Urban sprawl in Europe: The ignored challenge. EEA Report no. 10/2006. European Environment Agency. ENYEDI, G. (1995): The transition of post-socialist cities. European Review, 3, č. 2, s FASSMANN, H., HATZ, G. (2004): Wien verstehen Wege zur Stadt. Bohmann, Wien, 312 s. FASSMANN, H., HATZ, G. (2007): The Austrian case study social inequalities in the Vienna metropolitan region. In: Szirmai, V. (ed.): Social Inequalities in Urban Areas and Globalization. The Case of Central Europe. Academy of Sciences, Centre for Regional Studies of Hungarian, Pécs, s FASSMANN, H., HATZ, G., PATROUCH, J. F. (2007): Understanding Vienna. Pathways into the city. Rozšířené 3. vydání. LIT Verlag, Wien, 350 s. FRIEDRICHS, J. (1995): Stadtsoziologie. Leske + Budrich, Opladen, 182 s. FUCHS, I. (1997a): Stadtregionen 1991 Das Konzept. Statistische Nachrichten, 52, č. 2, s FUCHS, I. (1997b): Stadtregionen Ausgewählte Grunddaten. Statistische Nachrichten, 52, č. 5, s GAEBE, W. (1987): Verdichtungsräume. Strukturen und Prozesse in weltweiten Vergleichen. Teubner, Stuttgart, 239 s. HALL, P. G., HAY, D. G. (1980): Growth Centres in the European Urban System. Heinemann, London, 278 s. HAMPL, M. (1966): Příspěvek k teorii regionu. Geografie, 71, č. 2, s HAMPL, M. (1998): Realita, společnost a geografická organizace: hledání integrálního řádu. Univerzita Karlova v Praze, Přírodovědecká fakulta, katedra sociální geografie a regionálního rozvoje, Praha, 110 s. HAMPL, M. (2005): Geografická organizace společnosti v České republice: transformační procesy a jejich obecný kontext. Univerzita Karlova, Přírodovědecká fakulta, katedra sociální geografie a regionálního rozvoje, Praha, 147 s. HATZ, G. (2008): Vienna. Cities, 25, č. 5, s HATZ, G., KUCERA, I. (2002): Das Neue Wien. In: Fassmann, H., Hatz, G. (eds.): Wien. Stadtgeographische Exkursionen. Ed. Hölzer, Wien, s


Minimax.cz - umělecký server pro všechny autory - PORTA BOHEMICA\nVesuvanka - Thursday, 01.09. 2011 - 10:55:45\nPorta Bohemica - Brána Čech. Tak se nazývá hluboké údolí Labe, které si razí cestu Českým středohořím od Velkých Žernosek. Je to unikátní geologický jev.\nŘeky obvykle vyhledávají pro svůj tok pohodlnější místa, tvořená měkčími horninami nebo písky a masivy z tvrdých hornin obtékaji, ale Labe zde proráží tvrdé horniny z období starohor. Jsou to horniny většinou přeměněné tlakem a případně vysokou teplotou (kontakt s magmatem) - ruly, břidlice, amfibolity a další, které byly vyzdviženy při horotvorných procesech. Na skále různorodého složení nejvíce vyniká tmavý amfibolit.\nV pozadí se tyčí Milešovka a Kletečná.\n"PORTA BOHEMICA" | Přihlásit/Registrovat | 26 komentářů\nRe: PORTA BOHEMICA\nOd: pastoral - Friday, 30.09. 2011 - 19:21:42\nPo dlouhé odmlce jsem rád, že mohu v Tvých obrazech navštívit České středohoří. Líbí se mi smělá perspektiva a barevnost. Srdečně - Pastorál. 10b.\nOd: Vesuvanka - Friday, 30.09. 2011 - 23:01:59\nPastorale, zdravím Tě po delší době a moc děkuji za zastavení u tohoto obrázku a milou odezvu k němu i ohodnocení :-)))\nOd: Anonymní - Monday, 12.09. 2011 - 21:17:49\nByla jsem tu- ale nenapsala, skála je krásně Tvým stylem zachycená, obrázek se mi moc líbí. Fialová barva není z mých často užívaných ale na horninách v Tvém podání je pěkná - vychází z tónů šedé. Pastelka zdraví!\nOd: Vesuvanka - Tuesday, 13.09. 2011 - 09:44:56\nPastelko, zdravím Tě a děkuji za nahlédnutí a milý komentář :-))). Mám radost, že se Ti moje fialová barva na horninách líbí. Hornina má více barev - je složená z více nerostů, a z toho vycházím při jejím malování. A fialová se mi přitom dost nabízí, i když kámen se zdá na první pohled skoro černý.\nOd: Anonymní - Thursday, 01.09. 2011 - 13:10:44\nJani, děkuji za obrázek, Tvá doplňující slova.\nPORTA BOHEMICA - jak nádherně tato slova zní,slyším v nich i hudbu, Brána Čech a ona to opravdu brána je. Jak krásně tam dokáže být, pohled na Labe a milované kopečky v pozadí, vpravo zvrásněné skály, na kterých se tak krásně sedí a člověk může jen vnímat tu pohodu, která je přímo balzámem na duši.\nObrázek je velice pečlivý, ve fialové barvě jsi se našla a pro mne osobně tato barva skalnatým, sluným stráním moc sluší. Žlutá tařice také skoro nesměle okukuje tu nádheru.\nZlepšila jsi mi den a já Ti s 10ti body přeji, ať se Ti daří a těším se na další obrázky.\nOd: Vesuvanka - Thursday, 01.09. 2011 - 14:04:00\nKvětuško, zdravím Tě a děkuji za milé zastavení a komentář, který mě moc potěšil :-))).\nVracím se do milovaného Středohoří, štětcem a barvami se snažím vyjádřit svoji lásku k tomuto kraji, kde Země vypravuje něco ze své bohaté minulosti. Fialová barva je pro mě téměř posvátná a právě proto se objevuje na místech, k nimž mám vřelý vztah :-)))\nOd: EAPoet - Thursday, 01.09. 2011 - 16:28:29\npěkné vesuvanko.......mám to prošláplé z dřívějších dob - české středohoří (nebo i nedaleké úštěcko, kokořínsko, tam jsou zase pískovce.......)nyní už jenom chodím na kávičky,.....ale jsem vlastně ještě docela mladej, jenom jsem zlenivěl.\nOd: Anonymní - Thursday, 01.09. 2011 - 19:12:47\nEAPoet, děkuji za nahlédnutí a milá slova :-))) Moc mě těší, že ta místa znáš. Zdraví Vesuvanka\nOd: Delewar - Thursday, 01.09. 2011 - 22:51:45\nKonkrétne miesto síce nepoznám, ale obrázok je to tradične pekný, jemný, zaujímavý.\nK tomu tvoj komentár a človek je hneď múdrejší!\nOd: Anonymní - Thursday, 01.09. 2011 - 23:20:03\nDeleware, mám radost, že se Ti obrázek líbí. Děkuji za nahlédnutí a milá slova a zdravím :-))) Vesuvanka\nOd: robatko - Thursday, 01.09. 2011 - 22:32:47\nani jsem to nečetl a hned jsem poznal Labák.\nOd: Anonymní - Thursday, 01.09. 2011 - 23:21:22\nrobatko, zdravím Tě a děkuji za nahlédnutí a milý komentář :-))) Vesuvanka\nOd: Nippon - Friday, 02.09. 2011 - 00:10:59\nHezký obrázek, hlavně barevne.\nOd: Anonymní - Friday, 02.09. 2011 - 08:30:10\nNippon, děkuji za nahlédnutí a milá slova :-))) Zdraví Vesuvanka\nOd: Avelote - Friday, 02.09. 2011 - 10:53:59\nMoc mě potěšil tvůj krásný obrázek doplněný textíkem. Ahooojky. :-)\nOd: Vesuvanka - Friday, 02.09. 2011 - 13:01:50\nBlaničko, mám radost, že se Ti obrázek s textem líbil. Děkuji za zastavení a milá slova a zdravím :-)))\nOd: luggi - Friday, 02.09. 2011 - 19:57:20\nMáš svůj styl i své oblíbené náměty. Další pěkný obrázek do tvé sbírky. Poslal jsem 10b. Zdravím. Luděk\nOd: Anonymní - Friday, 02.09. 2011 - 22:19:33\nLuďku, děkuji za nahlédnutí a milý komentář i ohodnocení :-))). Mám radost, že se Ti obrázek líbí. Zdraví Jana Vesuvanka\nOd: Anonymní - Saturday, 03.09. 2011 - 00:37:15\nTrošku nestihám, omlouvám se. Obrázek, i průvodní slovo, mě moc potěšil. Musím se připojit k pochvalám. Ahojky Majka.\nOd: Anonymní - Saturday, 03.09. 2011 - 14:08:42\nMajko, děkuji za zastavení a milá slova :-))) Mám raedost, že Tě dílo potěšilo. Zdraví Jana Vesuvanka\nOd: akhal - Sunday, 04.09. 2011 - 15:23:58\nKrásně namalované a krásně popsané Polabí - pro nás "jižany" celkem neznámé. Aspoň já se k tomu hlasím.:-)\nTak děkuji, janičko, za přiblížení.\nOd: Vesuvanka - Sunday, 04.09. 2011 - 15:46:53\nHalko, zdravím Tě a děkuji za milé zastavení i komentář, který mě potěšil :-))). Ráda srovnávám sever s jihem. I když se to nezdá, severní krajina Českého středohoří má něco společného s jižní Moravou (zejména Pálavou), i když jsou geologicky zcela odlišné (Pálava vápencová, Středohoří tvořené sopečnými horninami - čedič, znělec...). To společné je teplejší podnebí, na němž se podílejí sopečné horniny a půdy vzniklé jejich zvětráváním, které akumulují teplo, a strmost svahů. Nejteplejší místo v Čechách je v Žitenicích u Litoměřic. Na Litoměřicku jsou rozsáhlé sady, zejména meruněk (Zahrada Čech). Ve Velkých Žernosekách, poblíž Porty Bohemiky jsou ve svazích proslulé vinice, které nechal založit Karel IV. S teplejším podnebím souvisí i další teplomilná vegetace stepního rázu a také výskyt motýlů, co do druhů. Na prvním místě je jižní Morava a na druhém oblast Českého středohoří.\nOd: Anonymní - Sunday, 04.09. 2011 - 19:09:45\nTo je úžasné, Jani, jaké hezké srovnání jsi mi sem napsala - co do Moravy a Čech.\nA Znojmo:-) ? Znojmo bys tam pro mně taky měla? :-)\nOdtud ti posílám krásné pozdravení\nOd: Vesuvanka - Monday, 05.09. 2011 - 17:33:03\nHalko, zdravím Tě a mám radost, že se Ti moje srovnávání Moravy a Čech líbilo :-))) Ve Znojmě jsem nebyla, ale vybaví se mi vinice a Národní park Podyjí, o němž jsem se dočetla mnoho zajímavého. Dyje protéká zalesněnou krajinou (zejména doubravy), vytváří meandry a také si prořezává cestu starými, většinou přeměněnými horninami, zejména rulami. Pobřeží je lemováno skalami a četnými kamennými sutěmi, na nichž se "usadila" teplomilná vegetace. Velkou zajímavostí je Havranické vřesoviště, kde původně rostly dubové lesy, které byly ve středověku vykáceny. Lesy byly nahrazeny pastvinami, na nichž se později začal rozrůstat vřes, kterému se zde dobře daří. Je to tzv. suché vřesoviště, kde se vyskytuje i teplomilná stepní květena. Při dobré viditelnosti je z vřesoviště možné zahlédnout i vrcholy Alp. Národní park Podyjí je pestrým společenstvím rostlin stepního, ale i mokřadního charakteru. Může se pochlubit 18 druhy orchidejí, rostou zde i další vzácené a chráněné rostliny.\nOd: Anonymní - Monday, 05.09. 2011 - 17:23:49\nAhoj Jani, opět jsi u mě zabodovala... Ani se na obrázek podepsat nemusíš a poznám zdaleka tvé dílo :-))))))))) Jako všechna ostatní i tohle se mi moc líbí! A díky tvým slovům nejde jen o "pouhé" skály a kopečky... Reinka\nOd: Vesuvanka - Monday, 05.09. 2011 - 17:36:47\nAhoj Reinko, mám radost, že jsi se zastavila a děkuji za milý komentář. Ráda doplňuji obrázky textem, abych krajinu víc přiblížila. Zdravím :-)))\n115 Čas potřebný ke zpracování stránky: 0.04 sekund


Grown Alchemist Enzyme Facial Exfoliant: Papain & Amino Complex Peeling na obličej online | DOUGLAS\nGrown Alchemist Enzyme Facial Exfoliant: Papain & Amino Complex Peeling na obličej\n75 ml Číslo produktu: 083668\n2093 Kč / 100 ml\nČíslo produktu: 083668\nÚčinné látky: enzym papain, amino komplex\nJemný peeling zcela bez zrníček, je navržen tak, aby vyrovnal tón pleti, hladké linie a vrásky. Tato složitá směs ovocných extraktů výrazně hydratuje pokožku obličeje, zatímco jemně rozpouští odumřelé kožní buněčné vazby, což vede k lepší obnově buněk. Vhodné pro použití kolem očí a pro všechny typy pleti včetně nejcitlivější.\nMasírujte pokožku obličeje včetně oblasti očí. Nechejte 5 - 10 minut a pak důkladně opláchněte. Pokračujte s vaším preferovaným sérem a hydratačním přípravkem Grown Alchemist.\nZákaznické ohodnocení pro "Enzyme Facial Exfoliant: Papain & Amino Complex"\nPeeling vhodný i pro citlivou pleť, pleť je po použití okamžitě hladší a jemnější. Můžu jen vřele doporučit!\nhttps://www.douglas.cz/p/grown-alchemist-enzyme-facial-exfoliant-papain-amino-complex-083668 083668 Enzyme Facial Exfoliant: Papain & Amino Complex https://images.douglas.cz/083668/900/083668.jpg 1570.00 1570.00 CZK InStock Značky/Grown Alchemist/Péče o pleť
Účinné látky: enzym papain, amino komplex

Jemný peeling zcela bez zrníček, je navržen tak, aby vyrovnal tón pleti, hladké linie a vrásky. Tato složitá směs ovocných extraktů výrazně hydratuje pokožku obličeje, zatímco jemně rozpouští odumřelé kožní buněčné vazby, což vede k lepší obnově buněk. Vhodné pro použití kolem očí a pro všechny typy pleti včetně nejcitlivější.
 Grown Alchemist 1 5 add-to-cart 2093.33 CZK * /100 ml 75,ml 75 ml 0 0 0 Peeling na obličej Péče o pleť


Modrá prošívaná bunda Twinlife | ZOOT.cz\nLov končí za 12:27:03\nBundy, kabáty, sakabundyModrá prošívaná bunda Twinlife\n2 449 Kč734 KčDnes doprava zdarma\nNestačí vám na chladné dny váš oblíbený prošívaný bomber z podzimu? Bomber z kolekce Twinlife vkusně doplní váš elegantní outfit a to především díky stejnému prošívání.\nSvými vycpávkami zahřeje za jakéhokoliv počasí. Spíš pokud nebude tolik zima, bude vám dost teplo. A právě na takovou chvíli je bunda také připravena, protože je obdařena zipem a můžete ji nosit i rozepnutou.\nvnější - 80 % nylon, 20 % polyuretan\nKód produktu: 146738


Kniha: Tapping k dokonalému úspěchu | Knihy.ABZ.cz\nKniha: Tapping k dokonalému úspěchu – Pamela Bruner; Jack Canfield\n> Tapping k dokonalému úspěchu\nKniha: Tapping k dokonalému úspěchu\nAutoři se v této knize snaží představit metodu, která nás může zbavit např. strachu ze selhání, pocitů viny, zklamání, vzteku na sebe atd. Tato metoda spočívá ve stanovení intenzity daného pocitu, vytváření různých tvrzení a zároveň lehkém ... (celý popis)\nÚprava: xxi, 353 stran\nNázev originálu: Tapping into ultimate success\nNakladatelské údaje: Praha, Pragma, 2013\nAutoři se v této knize snaží představit metodu, která nás může zbavit např. strachu ze selhání, pocitů viny, zklamání, vzteku na sebe atd. Tato metoda spočívá ve stanovení intenzity daného pocitu, vytváření různých tvrzení a zároveň lehkém ťukání na hlavu i jiné části našeho těla. Součástí příručky je rovněž DVD. Rady, jak překonat negativní emoce pomocí tappingových technik.\nJakmile získáte zkušenost - jakmile se skutečně ujistíte, že jste našli nástroj k uskutečnění všech svých snů, k odstranění omezujících přesvědčení, negativních emocí a všeho ostatního, co vás brzdí - zbytek cesty knihou Tapping k dokonalému úspěchu pro vás bude představovat nádherné dobrodružství. Začněte ještě dnes! (jak překonat překážky a znásobit výsledky vaší práce)\nPamela Bruner; Jack Canfield - další tituly autora:\nKe knize "Tapping k dokonalému úspěchu" doporučujeme také:


Cree Q5 5-Mode LED Flashlight - “Piston” | LEDmania.cz\nlow - medium - high - strobe - sos\nlow - medium - high - "police" strobe - strobe 3Hz - strobe 1Hz - sos\nKvalita zpracování je slušná. Konstrukcí se Piston docela liší od většiny svítilen na trhu. Stěny hlavy a těla jsou poměrně tenké, místo kde se nachází LED modul, je poměrně masivní a je opatřeno žebrováním. Žebra mají hodně ostré okraje, že by se o ně člověk skoro mohl pořezat. Milan to například vyřešil tím, že u svého kusu si nechal strhnout hrany na soustruhu. Samotné tělo svítilny je o něco kratší než 18650 baterie, ale u elektroniky i v části se spínačem jsou pružinky, které zajišťují elektrický kontakt přes tělo svítilny. To sice zajišťuje určitou flexibilitu co se týče délky použitých baterií, ale přidává to zbytečné přechodové odpory. Závity na většině částí jsou velmi jemné, takže mohou být náchylnější k poškození. Na všech důležitých místech jsou o-kroužky, takže odolnost minimálně proti dešti nebude problém. Tlačítko je velké ploché a nevystupuje nad okraj, takže můžete svítilnu postavit jako svíčku. Nutno říct, že po pár dnech používání se začal zasekávat spínač a postupně byl úplně nepoužitelný. V té době mi zrovna přišel Deoxit, tak jsem spínač vyndal a zkusil ho promazat, kupodivu to pomohlo a zatím se problém znovu neobjevil. Ale pokud chcete, můžete si rovnou koupit náhradní :) Reflektor je plastový lesklý a při testu optik jsem si všimnul, že docela dost prosvítá. Ale už jsem to pozoroval i u dalších plastových reflektorů, takže to je zřejmě jejich obecná vlastnost. Tělo svítilny je celé hladké bez vroubkování a ani svým tvarem jistému úchopu nenahrává. Černá anodizace se už začíná z některých hran odírat, na ostatních částech zatím drží dobře.\n27. Červenec 2013 - 10:53 — dave (bez ověření)\nAhoj, se zájmem jsem pročetl několi recenzí na svítilny made in china. Osobně také takové prodávám na svém eshopu - i když jsem v poslední době přidal i kvalitnější led lensery a maglity. Bylo by možné se domluvit a nechat si u tebe udělat recenze svítilen? Za cebu svítilny či za poplatek. Rád bych měl opravdu zhodnocení plusů a mínusů ne recenzi že tato svítilna je super a tu si kupte. Díky za info David\nOpište první slovo z následujícího výběru "lumen můra snídaně hlupák": *