Fitkul – Fitness, kulturistika, výživa | Tabata trénink\nTabata trénink je nejvíce efektivní typ vysoko intenzivního silového tréninku a to překvapivě v jeho krátkém trvání. Tabata trénink totiž trvá pouhé 4 minuty!!!!, ale ty 4 minuty vytváří pozoruhodné výsledky.\nTento trénink by objeven Dr. Ozimi Tabatou a jeho týmem výzkumníků na státní univerzitě v Tokiu. Dr. Tabata objevil, že tento druh intervalového tréninku produkuje mnohem lepší výsledky než klasický aerobní trénink (běh, cyklistika apod.). Tyto 4 minuty vykazovaly minimálně stejné výsledky jako 45 minut klasického aerobního tréninku. Ve skutečnosti se testovaným subjektům díky tomuto tréninku zvýšila jejich anaerobní kapacita více než o jednu čtvrtinu a došlo také k výraznému zvýšení fyzické výdrže. Tato metoda je díky testovaným subjektům (výběr průměrné populace žen a mužů) vhodná i pro naprosté začátečníky.\nTabata trénink je možné použít jako všestranný program a to jak k redukci přebytečných tukových zásob, tak i ke zlepšení výkonu ve většině aerobních a anaerobních sportů. Jak jsem již dříve zmiňoval tabata trénink trvá „pouhé“ 4 minuty, ale díky vysoké intenzitě se vám tyto 4 minuty budou zdát jako nejdelší ve vašem životě.\nJestli jste se právě rozhodli vyzkoušet tento trénink, tak bych vám vřele doporučoval aby jste ze začátku velmi podhodnotily závaží, se kterým budete cvičit než najdete svůj váhový rozsah. Nebo můžete zkusit trénink s vlastní vahou. A co se týče pravidelnosti cvičení tabata tréninku, tak úplně postačí 1 týdně!!!\nSložení tabata tréninku\nPo celý trénink se budete držet plánu 20-10-20. To znamená, že budete cvičit po celých 20 vteřin a odpočívat 10 vteřin. Celý tento cyklus budete opakovat osmkrát což dáva naše 4 minuty. Tajemství tohoto tréninku spočívá v jeho intenzitě. V těch 20 vteřinách musíte ze sebe vydat maximum, odpočinout si 10 vteřin a znova vydat maximum. Nejsou zde žádná omezení počtu provedení v době 20 vteřin (je dobré tyto provedení počítat a zapisovat do deníčku v době pauzy a následně zjišťovat o kolik jste se od minule zlepšily).\nMěření tabata tréninku\nMáme zde několik způsobů jak správně odměřit čas tréninku. V prvním a asi nejméně přesným způsobem je, že si v posilovně stoupnete před nástěnné hodiny a díky nim si budete odměřovat časové úseky. Toto řešení je ale nepraktické. A proto je zde druhé řešení a to mít při sobě hodinky, nejlépe s časovým alarmem. A za třetí (asi nejlepší) vzít si s sebou do posilovny mobil a díky mnohým aplikacím nebo prosté písničky, která je již „rozkouskovaná“ na tabata časové intervaly, vám nebude dělat problém správné dodržení časových intervalů tréninku.\nČasovač tabata: zde\nMP3 tabata: zde\nNejlepšími tabata cviky jsou tzv. vícekloubové cviky. To jsou takové cviky, při kterých zapojujete více svalových partií. Typickým příkladem jsou dřepy, mrtvé tahy, výskoky a různé jejich variace. Výhodou tohoto tréninku je i to, že se můžete velmi dobře naučit správnou techniku těchto cviků.\nNěkolik příkladů tabata cviků


Příspěvek od Bogo » 24 lis 2007, 08:54\nZkoušel jste někdo aplikovat na K10D vynikající zrcadlový objektiv Rubinar Macro 500mm/5,6Al ???? Silně o tom uvažuji, ale bude potřebné přejít z M42 na bajonet. Nevít někdo, jest-li rusáci to dělají i s bajonetem?\nPříspěvek od Vláďa » 24 lis 2007, 10:05\nExistují jednoduché a levné redukce.\nPříspěvek od Bogo » 24 lis 2007, 16:20\nTo vím, že existují redukce, mám jich několik (Matin, Pentax, ..) u některých je problém s nemožností zaostřit na nekonečno a jiné jsou zase vaklavé. Rubinar 500/5,6 je trochu macek, tak to musím vyřešit bombenfest a s ostřením na nekonečno. Zvažuji úplnou a trvalou přestavu upevnění. Možná má někdo zkušenosti.\nPříspěvek od Vláďa » 27 lis 2007, 23:03\nZa kolik se dá tohle zrcadlo sehnat?\nPříspěvek od sixi » 28 lis 2007, 15:21\nPříspěvek od sipas » 28 lis 2007, 15:33\nAhoj, ja jsem zkousel tokinu 500mm spickovy zrcadlovy objektiv, jen jsem byl celkem zklamany z podani rozostrene casti mimo hloubku ostrosti. Tzv delalo to spostu kolecek, ktere jsou velmi neprirozene a pro me rusive. Ale na experimentovani, proc ne Clovek si alespon vyzkousi jak je tezke manualne zaostrit s delsim sklem. Jinak pozor !! nektere zrcadlove objektvy nejdou nasadit na nektere zrc. tela ( Jsou tak sikoke a tak blizko ze pri nasazeni muze vadit blesk). Jinak s redukci M42 neni problem Pak posli nejake fotecky na ukazku. Zatim Ahoj\nPříspěvek od Bogo » 28 lis 2007, 18:23\nRubinar lze pořídit za zajímavé ceny na http://www.optik-praha.cz/index.php?m=s ... 688c3ad483, nebo http://gesto.servery.cz/shop/php/main.p ... ght=213439, u rusáků jsem ho našel na http://www.rugift.com/photocameras/pent ... lenses.htm\nTy kroužky u bokehu jsou dány odrazem ostrého světla (reflektorů) v zrcadlech, normálně jsem je neviděl. Na internetu, když dáte do Google heslo Rubinar 500 vyjede hodně odkazů a jsou tak i ukázky fotek třeba vodních ptáků. Jak se tam píše, tak Rubinar je údajně kvalitově nesrovnatelně výše, než Tair, nebo jiné zrcadlové telata.\nPříspěvek od Bogo » 28 lis 2007, 19:39\nJeště jednou, koukal jsem na internetu na http://www.rugift.com/photocameras/rubi ... ameras.htm, kde se píše o připojení objektivu k různým typům fotoaparátu a to i s předsunutým bleskem. Popisují tam T kroužek. Možná by to vyřešila Pentax redukce, která má v sobě čočku a je vyšší. Třeba http://www.fotoskoda.cz/eObchod/3160614 ... kbaj-30501, i když na ní nejsou nejlepší reference, nemám s ní žádné zkušenosti.\nRegistrován: 17 říj 2020, 22:47\nRe: Rubinar 500/5,6\nPříspěvek od tom44 » 17 říj 2020, 23:06\nVím, že je to staré vlákno, ale kdyby někdo řešil podobný problém:\nRubinar je skutečně bez úpravy "nenasaditelný" na foťáky s přesahem blesku před tělo. Určitě s K-10 a K-70 to nejde. Nicméně je možné teleobjektiv tak trochu upravit. Když uvolníte 3 šroubky na ostřicím prstenci a stáhnete ho, dostanete se ke šneku ostření, který má nastavitelnou zarážku, která by to měla ve výchozím nastavení zarazit při zaostření na nekonečno. Stačí ji posunout tak, aby objektiv mohl zaostřovat "za nekonečno" a jde to až o tolik, že se dá nasadit nejmenší mezikroužek z klasiké ruské sady M42 bez kolíčků (myslím má 5 až 6 mm) plus redukce na PK (i taková co normálně neumožňuje zaostření na nekonečno) a to celé vyladit tak, aby to jako celek do nekonečna ostřilo. Jde samozřejmě o docela výrazný posun roviny zaostření, což by mohlo teoreticky objektiv opticky rozhodit, zřejmě se tím o těch několik mm zvýší i ohnisková vzdálenost. Osobně jsem ale zhoršení optické kvality po úpravě nepozoroval a vsadil bych se, že je li nějaké, tak rozhodně menší, než udělá nějaká redukce s optickým členem. Asi i díky jednoduché optické konstrukci zrcadlových objektivů.


Jste zde: CCR Cross country rallye 2004 Cross Country Rally Hurbanovo 20.8.2004 ...\n20. srpna se sjeli do Hurbanova (SK) vyznavači Cross Country Rally, na třetí díl slovenského a českého mistrovství v této disciplíně. Závodilo se na tratích, známých z klasické rally v okolí Hurbanova. Přinést Cross Country Rally do Hurbanova má své důvody. S maďarskými kolegy se totiž chystá v příštím roce společný podnik právě v této lokalitě (Dunajská baja ). Že to bude více než zajímavá soutěž, napovědělo letošních téměř 200 km soutěže.\nProhánět se ve vysoké rychlosti terénem je krédem cross country rally, ale v okolí Hurbanova na málo technické, zato však velmi rychlé trati, to platilo dvojnásob. Na ní ukázaly svou převahu silné vozy a mnohý jezdec měl problémy s průjezdy zatáček, které přicházely po dlouhých rovinách.\nJeště před dvěma roky by se nám zdálo, že na takový terén snad není potřeba terénních vozů, ale cross country rally je překrásná v tom, že se jede tak, jak ji příroda nachystala, na jakémkoliv povrchu a profilu terénu. Jezdci absolvují trať na oči bez seznamovacích jízd a při opakování rychlostních testů je zrychlování při každém dalším průjezdu nasnadě. Ne jinak tomu bylo i v případě Hurbanova. Rozdíl prvního a posledního průjezdu byl u některých jezdců až 1 minuta na rychlostním testu. Miroslav Říš začal opatrně a pobýval na špici před Burdou až do 6.testu, kde musel zastavit pro poruchu předního náhonu. Opravoval na trati a propadl se na konec startovního pole. Bohumil Burda sice nejel žádné závratné maximální rychlosti, ale dokázal využít výkon a kroutící moment svého Nissanu při výjezdech z nemnoha zatáček na jinak rovinaté trati. Jeho vůz po Říšově propadu již neměl konkurenta. Zapletal, dosud vedoucí jezdec průběžného pořadí, se výrazně neprosadil, neboť jeho Suzuki jimny nedisponuje tak vysokou maximální rychlostí, ale těží z jízdy na rozbité trati. Ta se tentokrát nekonala a tak za druhým Zapletalam dojel Přibyl s dieslovým Nissanem Pick Up jen se 14 vteřinovou ztrátou. Plynulou, ale dynamickou jízdou si Přibyl konečně vybojoval medailovou pozici. Tentokrát před Chytkou, který přivezl opravený vůz po kotrmelci i s novým sponzorem a ztratil nepozornou jízdou kontakt s Přibylem. I když v poslední rundě porážel Přibyla i za ním dorážejícího Machatku, chybělo mu na medaili 6 vteřin . Machatka s třiapůllitrovým pajerem nepředvedl zázraky, a zůstal za Chytkou o dvě vteřiny. Pak už následoval Spisar, který si půjčil spolujezdce z rally, který v Hurbanovu několikrát startoval. Výsledek byl znát. Sušeň s Nivou v podstatě neměl šanci proti ostatním, silným vozům na takovéto trati. Lada nejede více než 120 a ve výjezdech ze zatáček je slabá. Navíc se Sušeň připravil o větší bodový příděl sám, když trefil pařez a zlomil spojovačku. Oprava ho stála penalizaci a propad na poslední místo.\nV československé trofeji a tedy i absolutně, vyhrál opět Sýkora (SK), na Pajeru EVO I a vypadá to tak, že pokud výrazně nezachybuje, mimo Říše nemá soupeře. To by ovšem nemělo trvat dlouho, neboť do Cross Country ohlašují příchod další tři české posádky, které přechází z klasické rally. Pro ty, jež sužuje drahý provoz hodně vyrovnaných vozů v rally, mají rádi jízdu na šotolině a dokáží zúročit publicitu rozvíjející se disciplíny pro sponzora, je to určitě výzva. Znalci stavby vozů dokáží využít zkušeností z rally a za náklady do 12. místa v MMČR ve skupině, dokáží v Cross Country Rally odjet několik závodů Mistrovství Světa. Do kalendáře MČR na rok 2005 se dostávají mezinárodní soutěže Baja Hungaria a Slovakia, které kandidují do evropského šampionátu jezdců a svými délkami kolem 1000 km posunují tuto dynamicky se rozvíjející disciplínu tam, kam po zásluze patří.\nautor: Marek Chytka\nServer : 2018-01-17 04:10:42


Proč WISE - Join WISE - Get or renew your membership!\nJak prohlásil L. Ron Hubbard: „Nejsou to sny, které člověka zklamou. To, co ho zklame, je nedostatek potřebného know-how, jak\npřevést tyto sny do reality.“\nStatistiky ukazují, že drtivá většina současných nově vznikajících podniků nevydrží déle než pět let. Ať už je to výsledek neinteligentního marketingu, špatného plánování a organizace, nebo naprosto nesmyslného vedení financí, mnoho nových společností nevydrží ani do prvního výročí svého fungování.\nPokud by se dnešní podniky a vlády mohly učit a kompetentně uplatňovat základní principy a přirozené zákony, které tvoří základ skutečné organizace a skutečné administrativy, přijaly by proveditelná řešení k vyřešení tohoto hospodářského chaosu.\nPrávě z tohoto důvodu byla společnost WISE v roce 1979 založena, s cílem učinit L. Ron Hubbardovu administrativní technologii všeobecně známou a široce používanou po celém světě – poskytnout lidstvu řešení pro vytváření zdravě prosperujících skupin.\nWISE je členská organizace složená z podnikatelů, vedoucích pracovníků a profesionálů ze všech koutů světa na každém kontinentu. WISE slouží ke sjednocení všech jednotlivců a organizací, které používají Hubbardovu administrativní technologii ve světě obchodu. Členové WISE, kteří se zavázali učit se a uplatňovat přirozené principy výroby a výměny osvědčeným, zavedeným a systematickým způsobem, se v současnosti zabývají samotnou infrastrukturou podnikání. Konečným výsledkem je zvýšení prosperity a hospodářské stability pro malé podniky, komunity, korporace a skutečně, i pro celé národy.\nV rámci širšího celosvětového členství existuje zvláštní kategorie členů WISE: školitelé managementu a konzultanti, licencovaní k používání Hubbardovy administrativní technologie. Jsou vyškoleni, aby řešili jakékoli činnosti a úrovně v administrativní infrastruktuře, aby podnikům a organizacím, které usilují o přežití a rozšíření, přinesly řešení, životaschopnost a růst.\nA hlavně, existují školy administrativy L.R. Hubbarda (Hubbard College of Administration) – síť vysokých škol, která se zaměřuje na speciálně vyškolené absolventy, kteří se mohou stát špičkovými vedoucími pracovníky, kteří skutečně umí řídit.\nProstřednictvím členství, sborů vyškolených manažerských odborníků a sítě škol L.R. Hubbarda využívajících a šířících Hubbardovu administrativní technologii, poskytuje WISE prostředky, díky nimž mohou podniky prosperovat, vlády mohou vládnout moudře a lidé se nemusí obávat ekonomického nátlaku.\nStručně řečeno, tyto neuskutečněné sny je konečně možné splnit.


Zpověď Mám jít studovat do zahraničí? ZPOVĚDNICE ...::::::www.zpovednice.cz:::::::::::::::................\nZpověď č.1198013, vloženo 22.06.2022 14:58:54\nMám jít studovat do zahraničí?\nPřijali mě na VŠ na obor, o který jsem hodně stál. Problém je, že ta škola se nachází v USA... Krom toho, že je to studium náročné a taky finančně nákladné, je tady ještě jeden velký problém - mám tady v ČR přítelkyni, se kterou jsem 2 roky a kterou bych nerad opustil. Chtěl by bych zároveň zůstat s ní, ale je mi jasné, že udržet takový vztah na dálku není nic jednoduchého a spoustě lidem to nevyjde (i když věřím, že zrovna já sám za sebe bych to dal, leč bych se hodně trápil).\nRodiče mě tlačí do toho, abych odjel, že mám jedinečnou šanci žít jednou lepší život a taky mi to celé budou platit... O přítelkyni nechtějí ani slyšet, zároveň náš vztah strašně sráží, což mě štve asi nejvíc - říkají, že jsme dva nedospělí jedinci a že bychom se stejně dřív nebo později rozešli a že takových holek jako je ona můžu mít v životě ještě mraky.\nPoraďte, co mám dělat? Mám odjet studovat do USA nebo zůstat tady v ČR a studovat vysokou školu u nás?\nTadeáš 19 VYMAZAT\nVyužij příležitosti a rozhodně jeď! Snad se Ti podaří vztah na dálku udržet, ale i kdyby ne, holek ještě bude mraky. Taková příležitost se neodmítá. Vem si, že přítelka si může najít jiného, stejně tak Ty jinou. Ale rozhodni se sám. Držím palce.\nOdjel bych a pokoušel bych se udržet vztah na dálku. Ale je to můj pohled s mými životními zkušenostmi, které žíkají, že vztah z mládí nemají dlouhého trvání, ale zkuešenost ze zahraničí v mládí si poneseš do konce života.\nEhm, no, nechci tě prudit jako tví rodiče, byť si myslím něco podobného. Máš pravdu, ze vztah na dalku (a tohle je pořádná dalka!) je tezky a maloktery pár to ustoji. Ale pokud je ona opravdu ta prava a jste si souzeni, tak to vydrzite a spolu nakonec budete bez ohledu na km mezi vami.\nPodle me bys tedy rozhodne jet mel. Je to jedinečná šance, která uz se nebude opakovat a hodne ti da.\nPokud se ptáš, tak můj názor je jasný - běž zkusit školu. To ti už nikdy nikdo nevezme. Aby sis to pak za pár let nevyčítal.\nDám ti užitečnou radu: Hoď si korunou. Nebo raději padesátikorunou, ať má tvé rozhodnutí větší cenu.\nMyslíš, že ti tady někdo dá lepší radu.\nTaky se přikláním k názoru, že s přítulkou se můžete rozejít. Ale taky nemusíte.\nRady můžou být různý. Třeba i taková rada, že i bez studia v zahraničí se dá žít. Anglicky se můžeš v pohodě naučit i tady. To, že tvojí rodiče nějak "snižují hodnotu" vašeho vztahu ještě vůbec neznamená, že bys ten vztah měl ukončit. Byla je a bude spousta rodičů, kteří svého syna nebo dceru "tlačí" do lecčeho, třeba i do studia nějakého oboru. Dám příklad. Třeba něčí děda a otec byli lékaři (nebo jiné povolání), tak "tlačí" syna do toho, aby taky studoval medicínu. Jenom kvůli svému určitému přesvědčení. Jasně že něčí vztah se nemusí vydařit a že dva lidi se po nějaké době můžou rozejít. Ale s tím se přece ve vztahu nedá "kalkulovat". Studium v USA můžeš absolvovat i v budoucnu. Úspěšně studovat v zahraničí, to je taky záležitost znalosti cizího jazyka\nPřemýšlel jsi třeba i o variantě, že studium v USA by se ti nepodařilo dokončit a přítelkyně by se s tebou rozešla? Jsi si jistý, že tato varianta nemůže nastat? Studium tam bude v angličtině. Jsi skutečně tak dobrý jazykově, že bys to studium v pohodě zvládal?\nMyslím si, že bys měl přemýšlet i takto.\nHlavně ale by sis měl plně uvědomovat, že se nerozhoduješ jen ty sám, ale že je to i věc tvojí přítelkyně.\nVe skutečně pevném vztahu partneři vydrží i dlouhodobé odloučení. V tvé zpovědi mně chybí aspoň zmínka o tom, co na tu možnost studia v zahraničí řekla tvá přítelkyně - jestli jsi s ní o tom vůbec mluvil.\nV první řadě by jsi si měl promluvit s tvojí přítelkyní o tom. Přece se nemůžeš rozhodovat jen na základě rad tady na zpovědnici. Tady ti třeba osoba A klidně poradí, ať jedeš do USA a přitom za několik minut osoba A zapomene, že existuješ. A osoba B ti tady klidně poradí, abys rozhodně zůstal tady a přitom taky za několik minut zapomene, že existuješ. A možná si sám dostatečně uvědomíš, že ani osoba A ani osoba B se tě ani nezeptali, co na to řekla tvoje přítelkyně atd. Ani osoba A ani osoba B se nestarali o to, jestli by byla možná varianta, že by tvoje přítelkyně mohla jet do USA s tebou apod.\nčlověk nemůže mít v životě všechno. V souvislosti s touto zpovědí jsem si vzpomněl na exposlance Farského. Ten chtěl jet studovat do USA, ale současně zůstat poslance, s tím , že na důležitá hlasování parlamentu bude lítat do ČR. To je trošku něco podobného. Nelze být plnohodnotným poslancem a současně pobývat za mořem dlouhodobě. A nelze mít plnohodnotný vztah a současně dva roky studovat za mořem. V případě vztahu je ale možné, aby druhý z partnerů třeba aspoň dvakrát ročně přiletěl za to moře. Jenže i letenky stojí dost peněz.\nJestli se kvůli tomu nezadlužíš tak asi není co řešit.\nŽenských je jak nasr


seznam témat -> Hry ve středověku\nPhonka Wallace 08. červen 2007 11:23:01\nNemám ponětí kde by to mohli přesně mít, ale kdykoliv hledám nějakou stolní hru tak zabrouzdám se kouknout na Letňany... v druhém patře tam mají někde specielizovanou prodejnu na stolní hry... někde tam snad je aj mapka....\nPak ještě dole v OC Chodov mají nějaký dřevěný hlavolamy a různé desky k hrám jako šachy, dáma, vrhcáby atd:o.\nHorus 08. červen 2007 11:07:13\nNevíte někdo, kde bych mohl koupit hru "hnefatafl"??\nHark 20. únor 2007 08:37:15\nAndre(07. únor 2007 16:22:10) :\nRozumím Tvému odůvodnění, ale Muschwerk pracuje na historických pramenech už desetiletí. Kdyby tady bylo víc lidí s takovým zápalem...\nKOHO 20. únor 2007 03:25:23\njsem náhodou narazil na pěknou inspiraci www.metmuseum.org...\nŘezník 08. únor 2007 00:20:54\nPike(07. únor 2007 08:16:46) : No, zatím nejlepší... ještě mě napadla jako odpověď "Nadržený čubičky" to by šlo, ne? Ale fakt je, že netušim, jak to má hozený pámbů...\nAndre 07. únor 2007 16:22:10\nvon Müschwerk(07. únor 2007 07:51:57) :\n"A najednou nějak postrádám andreho příspěvky ..."\nCož o to, kdybys vytáhl nějaké hádanky z něčeho, do čeho vidím, to bych se nechal pranýřovat... takhle to radši přenechám pro hádankology-historiky :-)\nA nech toho, já v žádném případě nehodlám podceňovat tvojí práci.\nJen opravdu nemám rád, když si kdekdo, kdo o tématu přečetl 10 populárně naučných knížek myslí (a na tomhle serveru je takových lidí 99%), že je větší expert než vědci, kteří na tomtéž intenzivně pracují leta.\nJiří z Holohlav 07. únor 2007 15:17:18\nZ hlubin mé sklerotické hlavy leze sousloví "nebesský sion"je to něco?\nBozha 07. únor 2007 14:21:02\nTo město bych si skoro tipnul na Nazaret, kde bydlela Maria když počala Ježíše z Ducha svatého (Matoušovo evg.)...\nPike 07. únor 2007 13:21:31\nEliška(07. únor 2007 12:43:28), Random(07. únor 2007 11:29:25) : Děkuji, občas mívám světlé chvilky :-). Uznání od sličné dámy blaží dvojnásob. Jen bych ještě počkal, až Muschwerk potvrdí správnost, abych se nenaparoval zbytečně...\nEliška 07. únor 2007 12:43:28\nPike(07. únor 2007 08:16:46) : Myslím, že jsi rozluštil další hádanku. Průměrných bylo mnoho, papežové současně dva, ale Bůh.... Tedy gratuluji. A hurá do poslední\nRandom 07. únor 2007 11:29:25\nPapežská hádanka - souhlasím s Pikem, sobě rovných by šlo. Nebo možná něco jako bratrů, protože v době králů, šlechty, plebsu atd. to s těmi sobě rovnými zase tak slavné nebylo.\nPike 07. únor 2007 08:16:46\nNapadla mě (po nápovědě) odpověď na čtvrtou hádanku: Sobě rovných?\nvon Müschwerk 07. únor 2007 07:51:57\nJo, jo, je to Kain a vločka se sluncem. Zatím dobrý, kluci. Ohledně Boha, papeže a člověka je více možností, ale zde napovím v tom smyslu, že vodítkem je doba vzniku této hádanky. Tak bádejte. A najednou nějak postrádám andreho příspěvky ...\nZpráva pro nedočkavce: Právě tisknu pro své korektory kapitolu "Kostky". Je v ní 24 dochovaných středověkých kostečných her, rozbory a vyobrazení všech tvarů hist. kostek atd. Do konce týdne budou hotové vrhcáby.\nŘezník 06. únor 2007 20:15:55\nMüschwerku, napiš aspoň "samá voda", nebo tak něco :-)\nJiří z Holohlav 06. únor 2007 16:57:06\nMichal Medvěd(06. únor 2007 16:18:59) : Tak to můžem proprat Boha s papežem.\nHřích - v boží dimensi neexistuje,papež na něj nejspíš nevěří ,zato ho používá k ovládání mas.\nOtázky - v mém pojetí se Bůh zvědavě táže "co s touto či onou schopností člověk asi udělá?"\nPochybnosti-Bůh je nemá-není o čem,papež málo-kdyby si nevěřil nemůže papežovat.\nJá se přikláním k návrhu pochybnosti.\nMichal Medvěd 06. únor 2007 16:18:59\nJiří z Holohlav(06. únor 2007 13:07:08) : Už jenom dvě, pták bezperák je dávno ze hry ;)\nJiří z Holohlav 06. únor 2007 13:07:08\nPike(06. únor 2007 12:50:11) : Tak ,tak - popojedem ,musíme ještě zodpovědně pokazit tři další!\nPike 06. únor 2007 12:50:11\nMně se zase zdá být pravděpodobnější myšlenka, že středověký autor hádanky považoval Kaina za jeho vlastního současníka, než že operoval s jeho hypotetickou ženou (která tehdy ještě nebyla jeho ženou a podle doslovného výkladu SZ tehdy nejspíš ještě ani nežila, i když přiznávám, že žít mohla). Nota bene když nevíme, nakolik je slovo "současník" přesným překladem.\nZkrátka myslím, že do toho moc vrtáme. Slovy cimrmanologů: "Tím si přece nebudeme tu krásnou anekdotu kazit." :-)\namat 06. únor 2007 12:49:48\nJá myslím, že Kain se klidně v situaci, kdy nablízku nebyly žádné ženy, mohl rozmnožovat pučením - t.j. pučil si babu někde jinde, třeba od nějakého jiného národa, který měl jiné mýty o stvoření a jinou pramatku a praotce:-). Hohl si dejme tomu pučit třeba Pyrrhu od Deukaliona.\nMichal Medvěd 06. únor 2007 11:56:01\nPike(06. únor 2007 07:32:53) : Problém je v tom, že za a) osobně nevěřím, že množina Kainovi současníci zahrnuje i Kaina samého (Už to vidím, třeba ve škole : Jmenujte nějaké slavné Dvořákovy současníky-skladatele... Hm, tak asi Dvořák, a dál nevím... Zajíc žije v lese, žije v lese...) a za b) vzhledem k dost ledabylému přístupu k výčtu ženských potomků nám nikdo nezaručí, že mimo dvou synů (Kain a Ábel) tou dobou neběhalo po zemi i sto padesát dcer. Protože například o tom, kdy byla počata Kainova žena, se v písmu vůbec nemluví. Prostě tam najednou je...\nPosadowski 06. únor 2007 08:26:40\nKdyž se tu mluvilo o těch hrách, zalistujte si:\nrespektive např: games.rengeekcentral.com...\nPike 06. únor 2007 07:32:53\nJiří z Holohlav(05. únor 2007 11:19:21), Michal Medvěd 05. únor 2007 12:14:52 : Já v tom ten problém nějak nevidím... Šét se narodil až po smrti Ábela. Další synové a dcery Adama a Evy se narodili až po narození Šéta. Před Ábelovou smrtí žili tedy čtyři lidé, jmenovitě Adam, Eva, Kain a Ábel. Ergo Ábel byl čtvrtina Kainových současníků (včetně Kaina samotného).\nKainova žena byla sice zjevně jeho sestrou a navíc byla o něco (možná o pár set let :-) ) mladší než on, ale ani jedno asi tehdy nějak moc nevadilo.\nMichal Medvěd 05. únor 2007 12:14:52\nPike(05. únor 2007 11:06:43) : Jsou, ale málokdy jmenovitě. To je ten problém. Například o Kainově ženě předtím, než ji "pozná" není, myslím, nikde ani zmínka... A jelikož nepředpokádám, že spadla odněkud z višně, asi ji taky musela hrdě porodit Eva. O tom se ale nemluví. A to nám dělá bordel ve statistice.\nOvšem vzhhledem k tomuhle přístupu k ženám je taky možný, že se prostě do současníků nepočítají a je klid.\nJiří z Holohlav 05. únor 2007 11:19:21\nPike(05. únor 2007 11:06:43) : Nojo ,ale pak je problém s tou hádankou - ledažeby se počítala jen Eva a ty ostatní ne.\nPike 05. únor 2007 11:06:43\nTřeba tehdy jako čerstvě stvoření neměli ještě v genomu tolik autosomálně recesivních vad, aby to příbuzenské křížení vadilo :-).\nJá jen, že ty dcery tam jsou.\nJiří z Holohlav 05. únor 2007 10:57:46\nPike(05. únor 2007 09:26:36) : Četl jsem - poprvé před 40 ti lety a pak ještě mockrát,ale stejně mám s tím příbuzenským křížením nějaký problém.\nPike 05. únor 2007 09:26:36\nVážení, a co si tak ten Starý zákon nejdřív přečíst?\n"Adam žil po narození Seta ještě 800 let a zplodil syny a dcery."\nGenesis 5, odst. 4\nJiří z Holohlav 02. únor 2007 18:21:52\nMichal Medvěd(02. únor 2007 15:18:34) : Počítal jsem,že Kain byl sám svůj současník.Zajímavý z čeho se tak urputný patriarchát vyloupnul - nebo ,že by překlady či postupné překroucení ústních tradic.?Pokud vím ,hovoří se původně o elohim- tedy bozích.\nŘezník 02. únor 2007 16:03:23\nMichal Medvěd(02. únor 2007 15:18:34) : hmm, pochybnosti jsou dobrej nápad...\nMichal Medvěd 02. únor 2007 15:18:34\nVe Starém Zákoně se o ženách nemluví. Když Eva porodila dva syny, neznamenáto, že neporodila i dalších šedesát dcer. Toliko ke Kainově množení.\nProblém je, že v době, kdy Kain bacil Ábela, máme z textu jako jeho současníky doložitelné jenom Adama, Evu a Ábela (Adam s Evou jsou zřejmě naživu, když pak ještě počnou Seta). Takže pokud Kain zabil Ábela a nikdo jiný na zemi nebyl, zabil by třetinu svých současníků, nikoliv čtvrtinu. Kain ovšem po zapuzení "pozná" svou ženu, takže se dá s jistou mírou spekulace předpokládat, že i ta tam byla, když došlo k té humorné bratrovraždě. Pak by ta čtvrtina plus mínus seděla. Ale je to celé trochu vachrlaté ;) Takových ženských tam mohlo být...\nTu třetí znám jako "lidovou":\nSletěl pták bezperák na náš strom bezlisták,\npřišlo na něj bezzubátko, sežralo to bezpeřátko.\nU čtvrté jsem pro "pochybnosti", ale tajně doufám, že to bude nějaká pěkná středověká čuňárna!\nKOHO 02. únor 2007 10:54:03\nJsem čekal kdo se ozve,se nezapřeš .-)\nŘezník 02. únor 2007 10:17:56\nKOHO(01. únor 2007 22:27:48) : Labyrint pěknej, no... Ale nejni to nic proti tý kočce, co si líže prdel. To je erbovní zvíře jak víno...\nJiří z Holohlav 01. únor 2007 22:46:21\nKOHO(01. únor 2007 22:27:48) : To dost připomíná labyrint kterým jsem ondyno o letním slunovratu putoval v katedrále v Chartres.\nKOHO 01. únor 2007 22:27:48\nZkuste si to jen očima projet\ncommons.wikimedia.org... -( Villard de Honnecour 1230 )\nA žadná lihovka na monitor\nŘezník 01. únor 2007 20:34:40\nJiří z Holohlav(01. únor 2007 18:41:41) : Je to nepochybně Kain (ne ten vošklivej románec...), s kym měl pak děti ale geneze neřeší :-)...\nNa tu poslední otázku se mi zdá jako odpověď dobrá právě otázka...\nA ty dvě vprostřed, ty jsou zapeklité, přiznávám, že jsem se kvůli nim vrtal v internetu asi hodinu... aniž bych se dobral konečné odpovědi. Ale já na to přijdu! :-)\nJiří z Holohlav 01. únor 2007 20:08:47\nAd 4 hřích?\nněmý posel - vítr?\nAd 3 pták -sníh,dívka slunce?\nRandom 01. únor 2007 19:46:28\nAd jedna bych řekl neoriginálně mor nebo hladomor. Za dva bych dal sníh - ten nepopsaný list, ne?\nJeště že nejsem akademik, třetí mě nenapadá :-)\nJiří z Holohlav 01. únor 2007 18:41:41\nvon Müschwerk(01. únor 2007 11:03:34) : Ad 1 mě napadá Kain,ale je tu pochybnost,s kým by pak šukal ,aby se dál množili - že by s mámou???\nvon Müschwerk 01. únor 2007 11:03:34\nto Andre: Asi takhle - ve zpracování nějakého rukopisu si najdu pasáže, které jsou pro mne zásadní a po těch pak jdu v původním textu. Takže to není tak, že opovrhuju prací jiných, ani že musím překládat úplně všecko. Zpátky ke hrám ... Právě dodělávám hry společenské a mám tu pro vás pár raně středověkých hádanek:\n„Kdo byl ten, jenž jednou ranou vyhubil čtvrtinu svých současníků ?“\n„Mezi nebem a zemí je město, do něhož dorazil němý posel, přinesl nepopsaný list.“\n„Přiletěl pták bez peří, usedl na strom bez listí, tu přišla dívka bez úst a sežrala ptáka bez peří.“\nZ doby církevního schizmatu pak pochází tato hádanka: „Průměrný člověk jich má mnoho, papež jen občas a Bůh nikdy.“\nOd akademiků očekávám nejméně tři správné odpovědi :-)))\nHanka T. 30. leden 2007 13:27:27\nPřečetla jsem si tuto debatu a naprosto rozumím Romanovi v tom, že nechce pustit ven text, pokud ho nepokládá za dostatečně zralý, i v tom, že se snaží zjistit probádat co nejpůvodnější prameny bez ohledu na to, co o tom kdy kdo napsal. Ve svém oboru (historickém tanci) se zásadně nespoléhám na to, co přeložili jiní a důsledně zkoumám význam původních slov, je to rozhodně zdlouhavější, ale taky to mnohem víc obohatí. Někdy tak člověk přímo a rychle dojde k dosud neobjevenému zajímavému poznatku a někdy ne, v každém případě ale do oboru mnohem hlouběji začne vidět - jinými slovy, když se člověk v těch původních textech nějakou dobu hrabe, ony se odmění tím, že začnou sdělovat trochu jiným způsobem a poskytovat informace i o tom, co vlastně tam ani napsáno není, ale co tak jaksi probleskuje z pozadí. Takže buďme rádi, že na to Roman jde tímhle přínosným a poctivým způsobem.\nSiegfried 30. leden 2007 13:05:03\nAndre(29. leden 2007 20:14:01) :\nmuhehe víš jak, pod nánosem cynismu, sdělujeme i fragmenty svých názorů a zkušeností...\nAndre 29. leden 2007 20:14:01\nSiegfried(29. leden 2007 14:29:33) :\nJo, vcelku ses trefil...\n...buďto to, cos dole napsal, byla ironie (takže se mnou v podstatě plně souhlasíš), nebo to nebyla ironie (a pak jsem si pohlaví nespletl).\nSiegfried 29. leden 2007 14:29:33\nAndre(29. leden 2007 12:33:08) :\nSuper hned je to jasné... už chápu tu lásku k titulům, funkcím atd... Akademie věd... vysvětluje vše :)\nCo se týče pohlaví asi se mýlíš, ale jistě se budeš schopen dovolat spousty vědeckých kapacit, navzájem si budete vyjmeňovat v citacích pětiřádkové tituly a aspoň teoreticky (bez jakéhokoliv vztahu k faktu a realitě) dokážete, že máš pravdu. Pak uspořádáte sympozium, dva tři výměné pobyty, rozdáte si pár nových funkciček, rozdělíte trochu grantů a vše bude v pořádku :) My zatím zde budeme pokračovat v našem "amaterismu" a nijak se tím z míry vyvádět nenecháme. ))\nSuchá je teorie zelený strom života .))\nAndre 29. leden 2007 12:34:20\nSiegfried(29. leden 2007 11:01:50) :\nAle, ale ... nezlob holčičko, nebo ti strýček nabacá...\nAndre 29. leden 2007 12:33:08\nvon Müschwerk(29. leden 2007 09:48:10) :\nNenech se vyprudit, tak jsem to rozhodně nemyslel. Jen mě překvapilo, že v dnešní době ještě existují historické materiály k šachu, které by nebyly nastokrát rozebrány předními světovými experty v tomhle oboru, že má cenu je znovu překládat. Nebyla to pruda, byla to pouze otázka... a jak napsala Sigfrída, jsem kyselá huba, takže to tak možná vypadalo.\nElán ti rozhodně brát v žádném případě nehodlám, jen ze zkušenosti (5 let na akadmii věd, 2 roky v obchodní firmě) nemám rád když si někdo myslí, že odborníci jsou na pendrek a každý tomu rozumí líp než oni.\n...a vůbec... konec plácání.\nSiegfried 29. leden 2007 11:01:50\nNeposlouchej ho .)) Je to jen takový rejpavá kyselá huba. ) Já ho v zahradě zpacifikuju .))\nA nenech si ubírat elán. Obec tvých věrných fanoušku a čtenářů se již nedočkavě těší na nové hračky :)\nvon Müschwerk 29. leden 2007 09:48:10\nto Andre: Tyhle řeči o neodbornosti mě vždycky připravují o elán. Jsem přesvědčen o tom, že znalost původního zdroje je při určité požadované hloubce znalostí nezbytná. Někdy je taky snazší sehnat kopii originálu než jeho překlad a rozbor třeba z konce 19.století. S arabštinou je tu navíc ten problém, že např. psaná angličtina ji przní často až k nepoznání. Ostatně čeština dopadá leckdy podobně.\nZa svou práci si ručím sám, a jestli to opíšu nebo poctivě vydoluju je moje věc. Tím ovšem nechci tvrdit, že všechno mám z dobových zdrojů. To opravdu ne.\nTestování her provádím na kamarádech. Na přelomu února a března plánuju tady na Moravě herní víkend. Nejspíš to bude 3.-4.března. Pokud se vám bude chtím mi pomoct a něco se o starých hrách dozvědět, můžete přijet. Budu rád. Oficiální pozvánku vydám co nejdříve, jen co budu mít jisté prostory. Ahoj.\nŠtěpán 28. leden 2007 19:54:45\nnevím jestli tu už někdo zmiňoval ale mi hrajeme hnefetafl nebo jak se to píše....obdoba šachů.\nSiegfried 25. leden 2007 20:19:13\nAndre(25. leden 2007 20:14:54) :\npro exaktní vědy to co říkáš platí více pro humanitní méně .))\nzahradu ano jen nevím kdy páč nestíhám .)\nAndre 25. leden 2007 20:14:54\nA vůbec, co tu bedem plkat takovýhle voloviny.... co si radši zajít někdy na pár litrů něčeho dobrého do Zahrady a tyhle pindy (které nikoho stejně nezajímají) promazali....?\n... tím ti samozřejmě nechci bránit v té slastné potěše z odpovědi... Jak se říká: oko za oko, blábol za blábol... :-))\nAndre 25. leden 2007 20:08:28\nSiegfried(25. leden 2007 18:42:25) :\nTaky se nebudu rozkecávat...\n"Statistická teorie o množství pracujícím na problému je jednoduchá, logická a chybná. Když se podíváš na gausovu křivku tak jasně vidíš že množství na špici jsou jednotlivosti nikoliv masy "\n-> nemohu plně souhlasit. V Gausově rozložení záleží na celkem obstojném množství faktorů (plocha, ostrost maxima, požadovaná odchylka průměru,atd...) a především na výši variačního koeficientu výběru, který tě zajímá. Znovu opakuji: "V každém oboru jsou knihy na dobré úrovni a vedle toho NĚKOLIKANÁSOBNĚ víc knih plných kravin"\n"Laikem předpokládáš osobu co nemá tituly ? Nebo to nemá jako hlavní zaměstnání ? Uznej, že to je blbost... "\n-> Bohužel neuznám. Minimálně v oboru v kterém se denně pohybuji já (biochemie-molekulární biologie), je to, co jsi jmenoval prakticky nutnou podmínkou... a nemyslím si, že by to jinde bylo jinak.\nPokud beru historika jako vědce, mohu zjednodušeně říci, že titul = dosažené vzdělání (rozuměj znalost základů a širších souvislostí) a hlavní zaměstnání = praxe, zkušenost a orientace v současných trendech. Bez těchto aspektů prostě nemůžeš vést seriózní výzkum, i kdyby ses postavil na hlavu a zkoušel tancovat kankán s jednou nohou zalitou v lavóru s betonem.\nOpakuji, že vycházím především z poznatků v oborech, ve kterých se pohybuji, ale předpokládám, že tenhle model musí být jednoznačně přenesitelný do jakéhokoliv výzkumného odvětví.\nSiegfried 25. leden 2007 18:42:25\nAndre(25. leden 2007 15:21:58) :\nHmmm nemá cenu ti psát písemné vysvětlení, je to na hodinový elaborát na což nemá čas ani náladu.\nStatistická teorie o množství pracujícím na problému je jednoduchá, logická a chybná. Když se podíváš na gausovu křivku tak jasně vidíš že množství na špici jsou jednotlivosti nikoliv masy :)\nLaikem předpokládáš osobu co nemá tituly ? Nebo to nemá jako hlavní zaměstnání ? Uznej, že to je blbost...\nOrientuješ-li se v zahraničních odborných publikacích, profesionálních autorech a pod. máš každopádně můj bezmezný obdiv, já se bohužel orientuji sotva v pár parciálních problémech trochu rozkouávám na naší "malé" české scéně. Ale kdo jsem já abych se srovnával... jen takové malé hlasitě vyslovené nic...\nAndre 25. leden 2007 15:24:00\nHele, taky vám to tady dneska tak blbne a odesílá nahodile příspěvky dřív, než je stačíte dopsat...?\nAndre 25. leden 2007 15:21:58\nSiegfried(25. leden 2007 14:47:28) :\nSiegfried(25. leden 2007 13:30:21) :\nJeště jsem si všiml jedné věci - Moc se mi nelíbí tahle věta: "Stejně jako bylo na celém světě vydáno mnoho knih o historii a když je probereš, tak zjistíš že většinou opisuje jedna od druhý a většinou bláboly a liší se hlavně v tom co nového si kdo umí přibásnit... "\n... vždyť je to úplná hovadina. V každém oboru jsou knihy na dobré úrovni a vedle toho několikanásobně víc knih plných kravin. Tak to bylo, je a bude. Naštěstí je jen a mně, jestli se rozhodnu číst ty knihy na úrovni (ergo vybírám podle autora), nebo čtu bláboly a jsem tudíž vůl.\nVůbec nic to nemění na tom, že o šachu bylo napsáno na desítky tisíc odborných knih na úrovni v několika desítkách jazyků, zkoumajících tuto hru z nespočtu pohledů.\n... a vůbec bych si netroufl srovnávat práci jednoho laika, byť se o problematiku zajímá dlouhodobě (promiň Muschwerku, nechci se tě dotknout), se stovkami profesionálních vědců z různých oborů z různých zemí a v různých dobách.\nTak napsal (takurva) Andre\nAndre 25. leden 2007 15:06:27\npříspěvek byl smazán użivatelem Andre 25. leden 2007 15:25:49\nSiegfried 25. leden 2007 14:47:28\nAndre(25. leden 2007 14:09:39) :\ntak mám radost... dneska suchý sarkasmus ocení málokdo :) spíš ho lidi berou vážně...\nVelmi sem si oblíbil tuto Broďanovu hlášku: "Cynik je zlosyn, jehož pokřivené vnímání způsobuje, že vidí věci jaké jsou, ne jaké by měly být."\nAndre 25. leden 2007 14:09:39\n"...Co jsem s ním tak mluvil tak mi přišlože hloupý úplně není... tak to asi nějaký důvod mělo. ..."\nSuper!!! za tohle ti dávám deset bodů. Až se někdy někde potkáme, tak ti je zapíšu do cancáku..... Dobře napsaný kousek ironie umím docenit.\npříspěvek byl smazán użivatelem Andre 25. leden 2007 14:25:53\nSiegfried 25. leden 2007 13:30:21\nAndre(25. leden 2007 13:22:21) :\nStejně jako bylo na celém světě vydáno mnoho knih o historii a když je probereš, tak zjistíš že většinou opisuje jedna od druhý a většinou bláboly a liší se hlavně v tom co nového si kdo umí přibásnit... Ale nenaděláš nic, budeme muset počkat až se vyjádří muschwerk :) Co jsem s ním tak mluvil tak mi přišlože hloupý úplně není... tak to asi nějaký důvod mělo.\nAndre 25. leden 2007 13:22:21\nSiegfried(25. leden 2007 13:11:07) :\nSrovnáváš nesrovnatelné. Česká historie zají prakticky bez výjimky jen čechy. Šachová problematika zajímá národy na celém světě. Jen od anglicky mluvících autorů bylo vydáno několik tisíc spisů, publikací, vědeckých studií, historiografických rozborů zpracovávajících na tuhle hru ze všech pohledů které tě napadmnou (i z těch, které tě nenapadnou)... No a pak jsou tu autoři píšící francouzsky, rusky, německy, italsky, a..., a... a...\nMezi těmito autory je ohromná řada vědců na špičkové úrovni, kteří se zabývají šachem po celé období své vědecké působnosti.\n... hm...ne, s Palackým bch to nesrovnával...\nSiegfried 25. leden 2007 13:11:07\nAndre(25. leden 2007 12:55:08) :\nuvidíme so odpoví .))\nAle Palacký taky "přeložil" staré letopisy dost nešťastně a dodnes to nikdo nepředělal .))\nAndre 25. leden 2007 12:55:08\nTo co jsem napsal není myšleno jako prud, jen mě to udivuje a OPRAVDU by mě zajímalo, proč dělat již stokrát opakované....\nAndre 25. leden 2007 12:53:26\nvon Müschwerk(25. leden 2007 08:58:06) :\n"... Nejvíc se vleče překlad dobových textů. Třeba zpracovat arabské šachové knihy z doby, kdy se k nám vypravili C+M zavádět písmo, mi i s pomocí arabistů trvalo víc než rok. ..."\nMohu se zeptat proč překládáš zrovna arabské šachové knihy?\nMám takový pocit, že zrovna v případě téhle hry musely být už dávno všechny texty přeloženy do alespoň dvou světových jazyků. Navíc se téhle hře na exaktní úrovni věnovalo tolik vědeckých kapacit, že vše, co se o ní kdy napsalo, musí být prozkoumáno a rozebráno skrz na skrz.\nvon Müschwerk 25. leden 2007 08:58:06\nMariáš je dololožen až z počátku 19.století. Jeho bezprostřední předchůdce - hra "šestašedesát" je poprvé doložena k roku 1652. Už od 15.století byly známy štychové hry, ale mariáš to v žádném případě nebyl.\nDreidel je dobrý. Velmi rozšířen byl např. v 16.století ve Francii pod názvem "toton" (později se ujal název "pirouette"). Rabelais ho uvádí pod jménem "pille, nade, jocque, fore". Vlček nese tato písmena: P (pille – ber), N (nade – nic), J (jocque – hra) a F (fore – venku), vzácněji A (accipe – ber), R (rien – nic), D (da), T (totum – vše). To pro toho, koho neberou hebrejská písmena .\nad Hark: Kdybych se nemusel živit několika dalšími zaměstnáními, ale měl bohatého mecenáše, určitě by už byla knížka na světě. Nejvíc se vleče překlad dobových textů. Třeba zpracovat arabské šachové knihy z doby, kdy se k nám vypravili C+M zavádět písmo, mi i s pomocí arabistů trvalo víc než rok.\nRukopis má zatím 300 stran, takže kdo si počká, nebude o nic ochuzen. Nemám rád nedodělky. Roman v.M.\nMarcel von Tetschen 25. leden 2007 01:04:16\nA co Drejdl?Česky Čamburína.\nStará židovská hra,která se hrála a hraje ve svátku Chanuka.Od nich se Drejdl dostal do Řecka a Říma.Později pak do Německa,kde Drejdl hráli němečtí křesťané na štědrý den.\nHraje se káčou,která má čtyři stěny,(prakticky kostka na špičaté tyčce),strany jsou označené jidiš písmeny NUN-ništ-nic,GIMEL-ganz-vše,HE-halb-polovina,ŠIN-štel-vlož.\nNa začátku má hráč 18 žetonů.Nahrazuje se čímkoliv.Nejlépe ořechy,sladkosti apod.Všichni hráči vloží do banku žeton a pak se střídají v točení káčou a postupují podle toho co jim padne.NUN:Hráč nezískává,ale ani netratí a jen předá dál.GIMEL:Hráč bere bank a všichni znovu vsadí.HE-Hráč bere větší polovinu banku.ŠIN:Hráč vloží 2 žetony do banku.Kdo nemá žetony končí.Hra končí vítězstvím jednoho hráče.\nModerní verze Čamburíny je šestistěn,označený Ber vše,Každý dá,Vsaď 1,Vsaď 2,Ber 1,Ber 2.\nUrčitě má někdo doma:-)\nKáďa 24. leden 2007 21:29:42\nvlček(23. leden 2007 10:51:04) :\nMariaš je jen jedna z mnoha her, kdy vznikl nevím. Ale karty mariášového druhu jsou u nás, stejně jako francouský tarot od první poloviny 14.stol. Asi je sem přinesl Jan Lucemburský a jeho dvůr z Francie. V každém řípadě, u nás prvně zakazuje hru v karty Arnošt z Pardubic roku 1354. Jink jsou nejstarší dochované karty italské 1299. Karetní hra vznikla někde v orientě, snad u Saracénů.\nCatherina 23. leden 2007 18:06:02\nWothan(23. leden 2007 16:06:15) : Já si počkám, to ne,že ne, to jen má netrpělivá ženská povaha:))\nCatherina 23. leden 2007 18:04:05\nAndre(23. leden 2007 17:42:59) : Dekuji:))\nAndre 23. leden 2007 17:42:59\n... a jinak třeba tady ...\nAndre 23. leden 2007 17:32:18\nCatherina(23. leden 2007 15:37:18) :\nZajdi do jakehokoliv hrackarstvi a kup si hru Backgammon. To je anglická verze hry vrhcáby. Různých verzí a obměn téhle hry je jinak na desítky, neboť se hrála od starověku po celém území od Bangladeše po Hispánii (a možná i dál).\nWothan 23. leden 2007 16:06:15\nNo on ti nemusí každý odpovědět hned, chce to trpělivost.\nCatherina 23. leden 2007 15:37:18\nBohuzel muj dotaz na adresu korouhve byl jaksi ponechan bez odpovedi. Mela bych dotaz, jak to bylo s vrchcáby, jestli mate nekdo nejaky link ci doporuceni budu moc rada..diky\nvlček 23. leden 2007 10:51:04\nVíte někdo něco o tom, kde a v které době vymysleli mariáš? Proč se ptám? V jedné knize o stoleté válce jsem viděl obrázek, jak na něm tři francouzi hráli právě mariáš, tak si to chci nějak ověřit. Nebo alespoň, kdy vymysleli mariášové karty. Díky.\nSiegfried 22. leden 2007 10:57:31\nMěl by to vydávat průběžně a pak to opravovat :)) stejně si to tiskne dom an akompu tak nejde o velké náklady. )\nHark 22. leden 2007 09:55:13\ncatany(22. leden 2007 08:46:05) :\nNo, to je přesně ono. Zavřel bych ho do vězení bez nových výborných pramenů a donutil ať zpracuje co má a vydá to :) Takhle ty knížky nikdy nedokončí ...\ncatany 22. leden 2007 08:46:05\nTake netrpelive vyhlizim Muschwerkovu knihu o hrach i psala jsem mu predminuly tyden a sdelil, ze nasel novy vyborny pramen a ze ho jeste chce procist a vcelnit do sve knihy a ze nevi, kdy to bude.\nHark 20. leden 2007 22:45:53\ns Müschwerkem je potíž. Zkouším se s ním domluvit už třetí rok - vždycky slíbí, že se ozve a pak je mrtvo. Jednou za půl roku mu zavolám nebo napíšu a pokaždé to umře na mrtvém bodu.\nŠtve mě ten chlap, protože má dobré zdroje.\nMichal Medvěd 20. leden 2007 22:15:01\nKOHO(20. leden 2007 21:34:05) : Právě že je to opravdu macek, nic sešitovitého jako spodky, nohavice a podobně. Možná by se na CD nechal umluvit, ale to už je čirá spekulace, ptejte se radši přímo autora osobně ;) Co se odsunul zpátky do Frýdku, jsme nějak z kontaktu 8-/\nWothan 20. leden 2007 21:52:16\nNějaký věci už jsem od něj bral i ve formě CD, takže i to by asi bylo řešení i když kniha je kniha.\nKOHO 20. leden 2007 21:34:05\nTak to by mě taky moc zajímalo ,ty Müschwerkovy práce jsou výborné.Je škoda ,že nakladatelství nepozná kvalitní práce.Bude to mít alespoň v jeho klasické černo-bílé podobě, nebo už je to přeci jen obsáhlejší dílo?\nMichal Medvěd 20. leden 2007 20:00:49\nBouceko(20. leden 2007 11:16:46) : Trocha reklamy - Roman Müschwerk Vaverka napsal o hrách poměrně obsáhlou knihu, která podle všeho stále čeká na vydavatele (nikomu se prý nechce do barevných obrázků). Každopádně se na něj dá v tomhle směru obrátit, má pěkně macatou databázi a zatraceně solidní přehled ;)\nAndre 20. leden 2007 18:51:48\nAndre(20. leden 2007 18:50:43) :\nSorry, je to Mladá fronta, 1991. .... nezlob se.....\nAndre 20. leden 2007 18:51:19\npříspěvek byl smazán użivatelem Andre 20. leden 2007 18:20:56\nAndre 20. leden 2007 18:50:43\nAndre(20. leden 2007 18:50:03) :\nnapiš tam taky nakladatelství a rok vydání, ty nulo!\nAndre 20. leden 2007 18:50:03\njá se z toho poseru - teď jsem sem napsal asi dvacetiřádkový elaborát a ono to zmizelo..... kur...\nBouceko(20. leden 2007 11:16:46) :\nSežeň si knihu "Velká kniha deskových her" od Miloše Zapletala. Kromě toho, že je tam popsáno mnoho desítek opravdu zábavných her, je u každé z nich věnován odstavec k jejich historii.\nPro dejme tomu druhou polovinu 13. století se v ní dají najít pravidla pro několik desítek her, které opravdu stojí za to. Namátkou:\nšachy (desítky variant)\ndáma (desítky variant)\nvrhcáby (= backhammon a zase spousta variant)\novčín (několik variant)\nmlýn (zase různé obměny)\nstrategické hry ne nepodobné čínskému Go\na spousta dalších.....\nKOHO(20. leden 2007 16:02:10) :\ntamtéž..... a taky šachovnice 9*9, 5*12, 8*10, trojúhelníkové, nepravidelné, a........ a.......... a...........\nChceš-li a budeš-li škemrat (dlouho) půjčím...\nKOHO 20. leden 2007 16:02:10\nPOkud by tě zajímaly prameny ,tak snad nejlepší je spis Alfonsa X.\nJe to sice Španělsko(řekněme třetí čtvrtina 13.stol.),ale jsou tam úžasné věci,jsou tam hlavně různé šachové partie,docela netradiční zahavovací pozice, pak šachy pro čtyři hráče, dále bagamoni i také pro 4 hráče(bagamony tolik neznám ,takže nevím jestli je to standart), pro mne neznámá astrologická hra, mlýn u kterého se dost často využívá kostka(což také neznám), a šachy,které mě velice zajímají ,kde je 12*12 políček a nějaké figurky navíc.Nevíte někdo pohyby figurek? games.rengeekcentral.com...\nJe tam i vidět výroba kostek pomocí ručního "soustruhu"(tedy alespoň mi to tak přišlo) a vykládání šachovnice.\nWothan 20. leden 2007 12:21:37\nZkus to tady: www.korouhev.cz... - viz. "oživlá historie" - "společenské hry". Je tam možnost objednat si za drobný obolus brožurku s názvem Homo Ludens - minulost stolních her v Čechách - pojednávající právě o různých hrách z období gotiky.\nBouceko 20. leden 2007 11:16:46\nPřátele, poradí mi někdo, jaké hry se hráli v období gotiky. Znám kostky, ale nic víc. Please


Dokonalé vybrat barvu na zdi a odborně vymalovat nemusí být pokaždé jednoduché » massport.cz\nDokonalé vybrat barvu na zdi a odborně vymalovat nemusí být pokaždé jednoduché\nPrvní ze primárních činností, jakou vykonáváme v upraveném domě, je upravení stěn. Ne vždy je to ale tak snadné jak se nám smí zdát. Je prospěšné si nejprve pozjišťovat o tom užitečné instrukce než se do činnosti dáme. /\nZdi různých místnosti smíme vymalovat eventuálně rovněž vytapetovat.\nSamolepící tapeta na zeď je k opatření v různorodých obchodech s všemožnými barvami. Fototapety by měly dokonale připevnit ke zdi. Pořadí přilepování fototapet na zdi je malinko komplikovanější než přilepování na regály nebo kuchyňskou linku. Před připevněním si nikoli jen stěnu přichystáme ale rovněž zařídíme aby v pokoji byla pokojová teplota. Než připevníme samolepící tapetu na stěnu, jsme povinní odstranit všelijaké hrubé nečistoty popřípadě jakési věci. Tapetu si nastříháme na rozlohu, kterou potřebujeme. Připevňovat začínáme od stropu. Nejdříve si odstraníme asi 10 cm folie a díky hebkého hadříku ji důkladně přilepíme ke stěně. Jestliže je důkladně připevněná odstraníme další kus a takovýmto stylem pokračujeme až dolu. Při nanesení je důležité aby se nám nevytvořily puchýřky, jestliže se však vytvoří, ostražitě odlepíme fototapetu do místa, kde nám vznikla nerovnost a pokračujeme díky hadříků, jaký dobře klouže po povrchu ji zlikvidujeme a pokračujeme stejným způsobem dál - . Jestliže samolepící tapeta na zeď je používána i na místa, kde jsou rohy, věnujeme tomu větší důraz a více si na tomto místě necháme záležet tak, aby dokonale v těchto místech se přichytila ke zdi. Samolepící tapeta na zeď je smývatelná vodou aby byly perfektně upravená každý den./\nJakmile stěny jsou již hotové, smíme je čímsi nazdobit ať nevypadají hodně prázdné. Smíme použít všelijaké předměty, rámy, obrazy, či rovněž 3d obrazy na zeď. Tyto obrazy nám smí nastínit realitu našeho snu. 3d obrazy na zeď jsou jednou z možností jak smíme být na místě, o kterém jsme pokaždé snili - 3d obrazy na zeď. S pomocí jejím složitějším rozměrům a schopnostem se náš pokoj může z čisté fantazie změnit v živý sen. Pokoj s těmito obrazy bude vypadat více energický. Obrazy můžeme vybrat jak barevné, tak rovněž černo-bíle. Navíc si můžeme ponechat utvořit náš obraz na míru. jestliže se nám nějaká fotka moc zamlouvá, zašleme ji díky Internetu do prodejny a vrátí se nám speciálně upravená přímo pro nás. /\nJe hodně způsobu jak si zkrášlit svůj obydlí. Můžeme užít jak již používané předměty z domu, tak nové a dokonalé upravené na míru věci přímo pro nás. Neměli bychom tuto věc ponechat osudu, ale dobře si navrhnout co a jak učiníme, protože tam budeme nějakou dobu žít.\nTags: Internet, obrazy, fotograf, stěny, čas


Asus představil 25" herní monitor VG258Q s Full HD a 144Hz obnovovací frekvencí\nSpolečnost Asus přidává do své nabídky herních monitorů nový model, který se může pochlubit vysokou obnovovací frekvencí, technologií FreeSync a 25" úhlopříčkou.\nHlavní bolestí monitor je využitý panel. Sice totiž dostaneme obnovovací frekvenci 144 Hz a 1ms dobu odezvy, nicméně je to vykoupené využitím panelu typu TN, což je ostatně u herních monitorů běžná praxe. Sice tak dostaneme výbornou odezvu, ale za cenu horších pozorovacích úhlů a barev. Mezi další parametry displeje patří třeba rozlišení Full HD, nebo jas dosahující až na 400 cd/m2.\nNechybí ani řada technologií, které ušetří váš zrak, jako je redukce blikání podsvícení. Dále nechybí podpora herních nastavení Asus GamePlus, OSD corsshair, počítadlo frame-rate a v neposlední řadě podpora technologie AMD FreeSync. Mezi vstupy do monitoru najdeme porty HDMI 1.4, dual-lin DVI-D a DisplayPort 1.2a (nutný pro funkci FreeSync).\nCenu LCD zatím výrobce nezveřejnil. 27" obdoba tohoto modelu je ale u nás k dostání za necelých 10 000 Kč.\nTagy: Asus VG258Q monitor LCD Full HD 144 Hz 25"\na Nvidie - Honza1616 28.3.2018 23:41:18 20\na ted něco od Nvidie.... ta přece podporovala výrobce v tom aby pracovali na 4K monitorech s vysokou obnovovací frekvencí.... takže prosím


Jan Zahradník: Připomínky k návrhu školského zákona – ODS – Občanská demokratická strana\nJan Zahradník: Připomínky k návrhu školského zákona\njá bych se na úvod svého vystoupení chtěl nejprve zmínit k tématu, které teď tady připomněl pan kolega Vyzula, a to jsou podmínky pro účast na vzdělávacím procesu pro cizince, ne příslušníky Evropské unie. Já si vzpomínám, jak jsem tady před mnoha lety jako tehdy krajský hejtman předkládal krajský návrh zákona, který by právě umožnil těmto dětem přístup nejenom ke vzdělání, ale i k aktivitám, které jsou nabízeny našimi školami mimo hlavní vzdělávací proces, tedy třeba školní stravování nebo účast na kroužcích a mimo vzdělávacích aktivitách. Tehdy byl ten návrh jako návrh krajský smeten ze stolu, ale vidím, že nakonec tedy na to dochází a že přes vady, které pan kolega Vyzula právem vytýká, tito naši vlastně spoluobčané mají právo na vzdělání podobné jako děti naše.\nDále bych chtěl už teď v rámci svého připraveného příspěvku upozornit na několik věcí, zejména tedy § 19, který ukládá ministerstvu stanovit vyhláškou různé procesní věci pro zajištění právě naplňování tohoto zákona, konkrétně tedy písmeno h), které stanoví podmínky pro využití asistenta pedagoga. Musíme si uvědomit, jak velký význam má tento institut, protože chceme-li integrovat děti s větší nebo menší mírou postižení do hlavního proudu vzdělávacího procesu, je podle mého názoru osoba a funkce asistenta pedagoga nezbytná. Navíc na pedagogických fakultách probíhá příprava učitelů pro základní školy ve strukturovaném studiu, to znamená, studenti ukončí první, bakalářský stupeň, a na to ještě musí absolvovat stupeň magisterský, protože stát se učitelem je možné pouze pro ty, kteří absolvovali magisterský stupeň studia. Absolventi, kteří by z jakýchkoliv důvodů chtěli skončit své studium bakalářským titulem, tak jsou umožněna vlastně v tomto oboru učitelství jenom asi dvě možná uplatnění - člověk angažovaný při přípravě volnočasových aktivit dětí, případně tedy asistent pedagoga. A proto se přimlouvám za to, aby právě působnost tohoto asistenta byla v doprovodných usneseních a doprovodných dokumentech, které ministerstvo bude připravovat, velmi důkladně zvážena.\nDále bych se chtěl vyjádřit k registru pedagogických pracovníků. To, co myslím hlavně můžeme vytýkat, je, že vlastně dává k dispozici poměrně i soukromá data učitelů, již tady kritizoval můj kolega poslanec Radim Holeček. Já bych se chtěl podívat na jinou věc, kterou bych tomuto registru chtěl vytýkat, a to je to, že mnozí z nás, myslím, že i pan poslanec Kořenek se tak zmiňoval, a nakonec i určitá mediální interpretace tohoto paragrafu zaznívá v našich médiích, že by tento registr mohl pomoci k tomu, aby školy mohly lépe získávat nedostatkové aprobace učitelů do svých učitelských sborů. Já mám tedy obavu, že to k tomu bohužel nepřispěje, protože některé nedostatkové aprobace, mám teď na mysli třeba a aprobace matematika - fyzika, tedy zejména učitelství fyziky je velmi úzkoprofilové, velmi malý počet absolventů středních škol se odhodlává jít na pedagogické fakulty studovat fyziku. Samozřejmě je to proto, že je to obor velmi náročný ať už z hlediska studia samotného, nebo potom i z hlediska výkonu učitelské praxe. Podobný osud stíhá matematiku. Já si tedy myslím, že počet budoucích učitelů matematiky, případně těchto aprobací nezvýšíme tím, že budeme tvořit registr pedagogických pracovníků, jehož existence jednak tedy zatíží ředitele škol další administrativní činností, a jednak samozřejmě také otevře určité osobní údaje učitelů.\nProto bych se připojil k těm poslancům a poslankyním, kteří budou hlasovat pro vyřazení tohoto paragrafu, konkrétně § 28A, z předloženého návrhu.\nKonečně můj poslední bod, kterému se chci věnovat, je § 32 našeho návrhu, který hovoří o zákazu činnosti a propagace politických stran a hnutí a zákazu reklamy. Samozřejmě nic proti tomu, aby na školách nebyla povolena činnost politických stran a jejich propagace, to všichni víme a souhlasíme s tím a samozřejmě také všichni tento paragraf respektujeme.\nAle pak je zde další paragraf, který mluví o zákazu reklamy, ale také o zákazu nabízení k prodeji anebo prodeje samotného. Jednak tedy se už toto poměrně citlivé téma v názvu paragrafu neobjevuje, tam to končí tou reklamou, o zákazu prodeje se tam tedy nehovoří. Přitom je to poměrně citlivé, protože je tady zakazován prodej potravin, které jsou v rozporu s výživovými požadavky na zdravou výživu dětí, žáků a studentů. Kdo tyto požadavky bude určovat? No, v další větě se říká, že to bude určovat ministerstvo vyhláškou, nebo dvě ministerstva vyhláškou, tedy to zase bude ministerský úředník, který ve své moudrosti bude vědět, které jsou ty výživové požadavky.\nTakovéto vágní stanovení může být poměrně nebezpečné. Mám s tím svou vlastní zkušenost. Když jsem kdysi při zakládání soukromé školy jako novopečený ředitel psal školní řád, tak jsem tam tenkrát také napsal takové vágní ustanovení, že je zakázáno donášet do školy látky zdraví škodlivé. Měl jsem na mysli, kdyby možná někoho napadlo donést nějaký alkohol nebo nedejbože drogy, načež jeden chytrý student opáčil, zdali se ten zákaz také vztahuje na chleba se sádlem, který je také možno vnímat jako zdraví škodlivý, i když generace našich dědů na něm vyrostly a byla to pro ně docela kýžená potravina.\nProto si myslím, že je lepší, a myslím, že je tady určitá příprava podrobnějšího výčtu těch nápojů a potravin, které skutečně škodí, tedy řekněme nápojů například podle obsahu kofeinu, a to se dá poměrně přesně stanovit.\nCo třeba mléko? Mléko je považováno jistě za zdravou potravinu, ale je považováno za stejně zdravou potravinu mléko zbarvené nebo mléko oslazené, doplněné o nějakou umělou ochucovací přísadu? To prostě tady samozřejmě z toho přímo neplyne. Bude to dáno na vůli ministerských úředníků, a proto si myslím, že tento paragraf také v tom návrhu podle mého názoru není vhodně umístěn.\nJá jsem žádný pozměňovací návrh nepřipravil, jenom chci vyjádřit svůj názor, který z těchto dvou důvodů k tomu návrhu příliš pozitivní není.\nDěkuji mnohokrát, a tím se s vámi loučím. Na shledanou.


Úvodní stránkaZkratky a značkyPravidla pro autorySoubory ke staženíPřihlášení redaktora\tCENTRUM HUDEBNÍLEXIKOGRAFIEÚstav hudební vědyFilozofická fakultaMasarykova univerzitaArna Nováka 1602 00 BrnoTel: +420 5 49494623Fax: +420 5 49497478Email: slovnik@phil.muni.cz\tKvarteto Martinů(Havlákovo kvarteto)Charakteristika: Smyčcové kvarteto\nText• Literatura •Kvarteto Martinů (Havlákovo kvarteto), smyčcové kvarteto, zahájení činnosti 1976, Praha. Soubor vznikl v roce 1976 pod názvem Havlákovo kvarteto, v roce 1986 se přejmenoval na Kvarteto Martinů. Uměleckým vedoucím je po celou dobu Lubomír Havlák (první housle), dalšími členy jsou Irena Herajnová (druhé housle), Jan Jíša (viola) a Jitka Vlašánková (violoncello). Kvarteto je pravidelným účastníkem festivalu Pražské jaro, vystupuje četně i na festivalech v zahraničí, např. ve Finsku, Anglii, Francii, Německu a Holandsku. Soubor uvedl premiéry některých skladeb, např. Viktor Kalabis: Smyčcový kvartet č. 6, Leif Segerstam: Smyčcový kvartet č. 25 se sopránovým sólem. V průběhu působení soubor získal mnoho ocenění, např. na festivalu Pražské jaro, v Evianu, Portsmouthu, Mnichově a Florencii. V roce 1986 obdrželo kvarteto Stipendium Bohuslava Martinů a v roce 2001 Nadace Bohuslava Martinů udělila kvartetu cenu za dlouholetou propagaci díla tohoto autora. Soubor vydal od roku 1995 téměř dvě desítky CD, na kterých uvádí především skladby českých autorů – Bohuslava Martinů, Antonína Dvořáka, Antonína Vranického a Leoše Janáčka.\nLiteraturawww.martinuquartet.eu Ema Pokorná\nDatum poslední změny: 17.3.2008 © Copyright 2008 Ústav hudební vědy Filozofické fakulty Masarykovy Univerzity • Webdesign tvorba WWW Firmadat


Náraz alfy do tří stromů pohřbil dva mladé\nDva mladí lidí zemřeli při vážné noční nehodě u Nové Bystřice na Jindřichohradecku. Padesát minut tam narazila do tří stromů Alfa Romeo, jejíž řidič nezvládl situaci a vyjel s autem z vozovky.\nPadesát minut tam narazila do tří stromů Alfa Romeo, jejíž řidič nezvládl situaci a vyjel s autem z vozovky.\nSice není namístě řešit tady titulek, ale pane redachtór, ona se ta Alfa zavrtala do země, že je POHŘBILA ???\nUdělil bych 2 tresty smrti. Jeden za technický stav vozidla a druhý za nezodpovědnost\nProč? Mladej stejně tak i tak skončil. Pokud má svědomí.\nŘidiči do 26 let by měli dostat tabulku "Dítě na palubě"\n...a jezdit maximální povolenou 80-kou. Překročí, dalších pět let. Dále se, vlivem dementních "liberálů" kašle na stav aut - tyhle Alfy se s oblibou "tuní" tak, že si sníží předek, aniž dbají na změny v geometrii, pak pozorovat jízdu takového stroje zezadu je zážitek\nRe: Řidiči do 26 let by měli dostat tabulku "Dítě na palubě"\nNo jo, ale to by jste se pak tou 80kou nikam nedostal...\nRe: Re: Řidiči do 26 let by měli dostat tabulku "Dítě na palubě"\nano třeba na krchov.\nTohle je sprosta vrazda...\npokud si to nekdo hasi po 90ce 130, ci vice, tak se nemuze divit v zatacce smyku a nasledne i mrtvolam na zadnich sedadlech. Toho parchanta zavrit na 30 let do lochu a makat, az zcerna. Nejak prece ty mlady imbecily clovek musi vychovat,a by jezdili jak lidi. At se sam rozbije ozralej kde chce, pokud neohrozi nikoho jineho, tak ok, pokud zabije clovek, nebo 2, tak 30 let kriminalu a prace, az zcerna...\nRe: Tohle je sprosta vrazda...\nKde pisou, ze jel 130?\nŽe ti vzadu patřili k oné početné skupině, "co se nepoutá, neb je to škrtí.........." a při nárazech si zlámali páteř či vystoupily oknem. :-/ Sice sem taky mladej, taky mi občas kvičí v zatáčce gumy, ale nepřipoutaní se mnou nejezdí. I když dost často je to boj\n"taky mladej, taky mi občas kvičí v zatáčce gumy"...takze takydebil...mlady jsem taktez, ale nepotrebuju aby mi v zatacce kviceli gumy,radsi ve zdravi dojedu domu...\nPosledni 4 roky bez nehody, letos v cerv, srp,. sem naletal nejakych 4 000km (vetsina po meste, zadna haluz dálka.. takze pokud to vydrzi :) . Jinak ono je to taky tema gumama . Já taky samo radsi ve zdravi dojedu domu ;) ale obcas to jde zkombinovat . Ono se to tezko vysvetluje, ale kdyz se napiju, tak sem nesmrtelnej\nRe: Re: Re: Předpokládám\nsuper...potřeboval bych slezinu Čmeldo. Co Ty na to?\nRe: Re: Re: Re: Předpokládám\nTo mas blby ;) moje je v pohode, ale nikomu ji davat nehodlam .... a pokud bych se vysekal, tak to nejdriv odskace asi ta slezina Nemáš jezdit jak hovado\nV červ. a srpnu jsi "nalétal" nějakých 4000 km.Hmmmm, to jsi teda mazák. Zřejmě jsi asi přesvědčený že jsi velezkušený řidič a tak jezdíš jako magor. Každý z těch mladých co mají křížky u cesty měl stopro úplně stejné kecy jako ty. Jenom doufám, že až zase jednou budeš ve zdraví dojíždět domů, že Tě nikde nepotkám a až se rozhodneš s tím skoncovat, že u toho bude jenom ten strom. Hlavně nezabíjej žádnou mladou holku, radši mi ji pošli sem, budu mít pro ni lepší program.\nHele čmeldo, až budeš mít nalétáno asi tak 100x a pořád bez nehody, tak budeš zkušený řidič :-)\nNejak me ta hra nebaví Napřed to bylo 10 000, pak 50 000, teď 100 000 a najednou vykoukne z poza internetu jakási zelenina a řekne 400 000 s takovouhle až je budu mít, vykoukne cosi jinýho a řekne 1 000 000 holt, asi se zkusenosti nedoziju\nTo je ono.....\nmlaďáci jezdí jako hovada a tak co s nimi ať se pozabíjí, vždyť je lidí jako sraček\nRe: To je ono.....\nTak ty jseš zvlášť dobrej... kdyby ta osmnáctiletá vzadu byla tvoje dcera - mluvil bys jinak!\nprávě, že řidiči se nic nestalo...\nRe: Re: To je ono.....\nilustracni foto ..\nto je nejakej zigul,ne?\ntomu klukovi nepreju, cim si ted bude muset projit, ale muze si za to sam .. asi to nemel prezit .. coz si mozna rika i on .. no, co .. mozna ho zavrou a za par let je venku ... hm ..\nv 21 si už vydělal na Alfu. Problém ovšem je, že předtím měl v ruce jenom PC s Need for speed\nRe: schopný borec\nv AAAauto prodají každému kdo má občanku i dva roky starou octavu ...a nemusíš mít ani kachli\nTo na tý fotce je Alfa 75. ... Byla to Alfa 75. Velmi rychlý auto, vynikající jízdní vlastnosti... nejmladší mají asi 15let. Takže je koupíš tak za 20, max 25tisíc... To je úloha rodičů. Na to vyhláška nestačí...\nPulnoční závodní dráha\n... kvilení rychlych kol....\nno jo stromy utíkat před blbci neumí\nTak za tohle bych na místě tomu frajerovi utrhnul palici. A pěkně pomalu, aby to bolelo.\nto je vždycky\nnějaký debil se předvádí jaký není driver a pak to tak dopadá,že to odnesou nevinní holt zákon o svinstvech v přírodě\nRe: to je vždycky\njestli byl opilý, tak to museli vědět a nejsou úplně nevinný. Nevinný by byl někdo v proti jedoucím vozidle, co dodržuje předpisy..\nRe: Re: to je vždycky\nten řidič teď bude zřejmě u těch rodin, kterým zabil potomky, velmi "oblíben" ...\nTohle je pro společnost\nmnohem lepší výsledek než čekat na 12 bodů\nRe: Tohle je pro společnost\nA sorry. Koukám že ten ksindl přežil\npro autora článku "klu"\n"Padesát minut tam narazila do tří stromů Alfa Romeo, jejíž řidič nezvládl situaci a vyjel s autem z vozovky"...........to byla dost těžká noc, co ?\nRe: pro autora článku "klu"\nNo jo, asi chtěl napsat "narážela", to ta Alfa musela být otlučená jak píšťalička\nTaky miluji presne a kvalitni informace ...\nAle no tak, ty asi nechápeš moderní, investigativní žurnalistiku, kterou píše "journalist" vzdělaný an amééérické univerzitě...


Jonathan Friend a Peter Katona: „Nechcete, aby Carmen vypadala jako stará ježibaba“ | OperaPlus\nOpera plus » Hlavní » Opera » Jonathan Friend a Peter Katona: „Nechcete, aby Carmen vypadala jako stará ježibaba“\nJonathan Friend a Peter Katona: „Nechcete, aby Carmen vypadala jako stará ježibaba“\nPeter Bleha, 03.08.2019 0:34\nBodový systém je od jedné do deseti?\nNe, je to menší škála a také proto je potřeba velmi dobře to promyslet a vždy to nějakou dobu trvá. A není to jednoduché, protože představte si, že máte před sebou čtyřiadvacetiletého zpěváka a dvaatřicetiletého. Pokud ten čtyřiadvacetiletý zpívá o něco hůř než ten dvaatřicetiletý, dáte mu míň bodů? Já určitě ne. Řeknu si, OK, u někoho, komu je už 32 let, se dá očekávat, že by měl být takzvaně zaběhnutý a měl by tedy zpívat dobře. A pokud v tomto věku nezpívá perfektně, tak ho odepíšu velmi rychle. V případě čtyřiadvacetiletého to neudělám, ten se ještě může vyvíjet, stále spíš hledám, jaký je tam potenciál do budoucnosti. Jak a jestli může vyrůst za několik let.\nHledáme vždy někoho, s kým se dá komunikovat, kdo nám má co říci a má také intelektuální schopnost zvolit způsob, jak nám to povědět. A v té chvíli ani nemusí být perfektní, stačí, že je vzhledem ke svému věku na správné cestě.\nDiskutujete mezi sebou v porotě? Míváte podobné názory?\nNe, vůbec nediskutujeme. Jen napíšeme body. S některými členy poroty mám podobné názory, s některými ne. A to proto, že i porotci jsou obyčejné lidské bytosti z masa a kostí, tak jako každý jiný.\nJak se změnila kritéria castingu za posledních dvacet let? Dnes se zdá, že pěvci dbají na svůj vzhled, kondici, na svoji prezentaci v médiích a dokonalou image. Některé pěvkyně je někdy těžké rozeznat od modelek. Hraje dnes vzhled opravdu až takovou roli?\nJá bych s tím nesouhlasil. Podle mne jsou kritéria castingu víceméně podobná jako kdysi. Hlavně pokud se bavíme o výběr pěvců v soutěžích. Pokud se bavíme o operních představeních, tam se možná požadavky v tomto směru opravdu změnily, ale zdaleka ne až tak silně, jak naznačujete. Například zpěváci, kteří mají korpulentní, nebo řekněme obézní postavu, mohou i nadále dostávat stejně tolik nabídek jako v minulosti, pokud zpívají skutečně dobře. Pokud však nejsou špičkoví, tak jim samozřejmě bude takový vzhled přítěží. Také to závisí na tom, jaký zpívají repertoár. Například když máte korpulentní pěvkyni v roli Mimi a zpívá naprosto, ale naprosto úžasně, tak je to zcela jiná situace, než když zpívá jen výborně. Protože těm, co zpívají jen výborně, řeknu, že mám na tuto roli dvacet jiných, kteří také zpívají výborně, ale mají poloviční fyzickou velikost. V jiném typu repertoáru to však už platit nemusí. Mimi je totiž poměrně lehké obsadit.\nJe pravda, že momentálně je na trhu víc talentů než je schopnost operních domů je absorbovat?\nSamozřejmě, že je víc talentů, ale zase není mnoho špičkových talentů. Přesněji řečeno, množství zpěváků, kteří se dají označit za skutečně špičkové, je doopravdy poměrně malé. Těch, co zpívají vynikajícím způsobem, je pak ohromné množství, ale vybrat si mezi nimi je už věcí vkusu.\nMy v Evropě vnímáme operní dění v USA zejména prostřednictvím Metropolitní opery. Díky programu Live in HD máme poměrně jasnou představu, jaká je tam úroveň představení. Jak v USA vnímají operní dění v Evropě? Mají o nás stejné povědomí, vnímají dění v evropských operních domech spíš jako inspiraci, nebo jako konkurenci?\nPokud se zeptáte dvaceti lidí, budete mít na tuto otázku dvacet rozdílných názorů…\nPtám se vás, řekněte mi svůj názor…\nAle já nejsem typický Američan, přijíždím do Evropy několikrát ročně, abych viděl představení v Paříži, Bruselu, Londýně a navíc je ještě i rozebírám s kolegy profesionály, takže mám o dění v evropských operních domech, dokonce i o zákulisí, mnohem podrobnější informace než běžný milovník opery v USA. Co si o tom všem myslí, v podstatě vůbec netuším.\nNavštěvuji všechny hlavní operní domy, abych si poslechl zpěváky, kteří zajímají mne jako manažera Met. Jsou to samozřejmě ty největší domy, jako Covent Garden, Opéra Bastille, Bayerische Staatsoper nebo La Scala, ale chodívám i do některých jiných velmi zajímavých divadel, která dělají excelentní práci a objevily pěvce zajímavé do budoucna. Jako například Welsh National Opera v Cardiffu, anebo opera ve Frankfurtu či v Bruselu. S úžasem pozoruji, koho všeho našli a často si říkám, ano, tenhle možná bude za pět let skutečnou hvězdou.\nObjevovat nové pěvce je jistě velmi zajímavé, ale i mnozí výborní hudební skladatelé jsou známí jen v lokálním měřítku a pro svět je bude ještě potřeba „objevit“. Říkal jste, že nejste jen casting director, ale i spoluautor programu Met. Kde je podle vás správná rovnováha mezi hraním známých a úspěšných operních děl a přinášením oper od méně známých, ale o nic horších autorů?\nPtáte se mě jako profesionála, nebo se ptáte na moje osobní preference? Protože to jsou dvě rozdílné věci. Jako profesionál jsem zodpovědný za to, aby se hrála především představení, na něž si lidi koupí vstupenky. Jelikož v Met nemáme žádné vládní subvence. Takže to, co hrajeme, nemusí nevyhnutelně reprezentovat můj osobní vkus. Pro mne osobně by ta rovnováha byla samozřejmě úplně jiná, ale jako manažer operního domu nemohu vycházet ze svých soukromých preferencí.\nDnes je však publikum mnohem přístupnější k objevování a poznávání nových věcí, je zvědavější. Existuje určitě i početná skupina lidí, kteří nechtějí, abyste hráli stále dokola ty samé opery, ale rádi se přijdou podívat na něco nového. Například Eugena Suchoně jste v Metropolitní opeře neuvedli ještě nikdy…\nPřed osmdesáti lety všichni hráli opery, které napsal Meyerbeer. A dnes o ně nikdo nemá zájem, nikde je nehrají. Před pětasedmdesáti lety nikdo nehrál opery Janáčkovy. A dnes je hrají. Není sice vyprodáno, ale hrají je. Jednoduše – jednotlivá díla vycházejí z módy a jiná přicházejí do módy místo nich, a s tím nic neuděláte. A některá z těch, která se mi mohou líbit, například dnes nejsou v módě. Anebo jsou to možná úžasné věci, ale nejsou vhodné pro Met, protože naše auditorium je pro ně příliš veliké. Já bych chtěl, abychom hráli raného Rossiniho a některá menší díla Donizettiho. Ale pro čtyřtisícové divadlo to není praktické. Před několika lety jsem navrhl, abychom hráli Rossiniho operu Le comte Ory. Je to úžasné dílo, i když není příliš známé. Přesto jsem řekl, že ho můžeme udělat, ale pouze pokud budeme mít Juana Diega Flóreze, Dianu Damrau a Joyce DiDonato současně. Měli jsme je všechny tři, uvedli jsme novou produkci a vyprodali osm představení. Ale kdybychom dál pokračovali bez nich, nikdo už by nepřišel. Ne že bych to nechtěl zkusit, ale jedna věc je moje osobní preference a druhá věc je profesionální rozhodnutí. Takže i pokud jde o Eugena Suchoně, v tuto chvíli bych vám řekl „I am sorry“. Není to pravděpodobné.\nEva Dřízgová-Jirušová a Veronika Holbová: Radost z nového člověka na scéně. 1 378 views\nNikola Márová: Život tanečníka je nádherný a stojí za to tančit na jevišti 802 views\nŠíleně smutný Leonce a Lena aneb Zatraceně temná satira 680 views\nDopis Filipa Barankiewicze divákům k odchodu prvního sólisty Baletu ND Ondřeje Vinkláta 389 views


Moliére - Tartuffe (2) | Čtenářský deník | Český-jazyk.cz aneb studentský underground\nDo rodiny měšťana Orgona se vetřel Tartuffe. Orgona okouzlil, ale zbytek rodiny jeho pokrytectví viděl a snažil se Orgona přesvědčit, aby Tartuffa vyhnal, ale marně. Orgon dokonce na Tartuffa převedl svůj majetek a chtěl ho oženit se svou dcerou. Tartuff však toužil po Orgonově manželce a tajně ji sváděl. Orgonův syn to věděl a pověděl to Orgonovi - ten mu ale nevěřil, vydědil ho a vyhnal z domu. Rodina nakonec na Tartuffa nachystala past - přesvědčili Orgona skrýt se, aby viděl, jak svádí jeho ženu. Teprve pak Orgon prozřel a Tartuffa vyhnal. Ten ale v domě našel listiny, které tam nechal Orgonův přítel (nepřítel krále), jenž se v domě schovával, a ukázal je králi. Král poznal Tartuffovo pokrytectví, uvěznil ho a Orgonovi odpustil.\nZdroj: lalimak, 06.11.2004\nMoliére - Tartuffe (2)\nWoolf vnitřní popis červánky rok vydani arrosmith benjamin klasická pohádka Ukradený vynález ségry svědectví budoucnost života zahrada tzara atlas počítače anakreón z teu milostná báseň stern Lízal labutí píseň Vagina burns Isaac Asimov Josef Nesvadba a fix čtení knih slohový útvar výklad martin eden Stínadla slovník\nPočítadlo: 485 943 216


Centrální půjčka - CG Půjčka.cz Centrální půjčka - CG Půjčka.cz\nCentrální půjčka - přehledné informace o půjčkách\nCentrální půjčka Vám poskytne finance, které potřebujete. Ať už jste se dostali nepřízní osudu do situace, kdy potřebujete více peněž, než kterými můžete momentálně disponovat nebo jen potřebujete financovat Vaše plány do budoucna. Centrální půjčka Vám nabízí finanční prostředky, které potřebujete, aniž byste museli splácet vysoké splátky, které by neúnosně zatěžovaly Váš rozpočet, nebo vysoký úrok, který by zbytečně prodlužoval délku splatnosti a navyšoval výslednou částku, kterou je potřeba splatit.\nPotřebujete peníze ?\nCentrální půjčka je smluvní vztah mezi věřitelem a dlužníkem. Jedná se o oboustranný právní akt, kdy se dlužník zavazuje splatit v pravidelných splátkách sjednanou částku do určitého termínu. Dlužná částka je navýšena o úrokovou sazbu vyjádřenou v procentech, která je vyjádřením zvýšení dlužné částky za určité časové období a určuje, kolik procent musí dlužník věřiteli zaplatit za poskytnutou půjčku. Poskytovatelem půjčky může být jak banka, tak nebankovní subjekt.\nDříve bylo nutné při žádosti o půjčku zajít přímo za věřitelem, kterým byla nejčastěji soukromá osoba. Během středověku se začalo půjčovat na úrok a v průběhu průmyslové revoluce začaly vznikat první bankovní ústavy, kdy lidé shromažďovali své finanční úspory, které nebyly určeny k okamžité spotřebě. S postupným rozmachem moderních technologií a nástupem nových způsobů komunikace přibyly i nové způsoby, kterými můžete žádat o půjčku. Centrální půjčka může být poptávána také prostřednictvím mobilního telefonu nebo on-line žádosti na internetových stránkách.\nCentrální půjčka Vám to umožní\nDíky tomu můžete žádat o půjčky kdykoliv a kdekoliv. Vůbec není problém si podat žádost o půjčku v klidu a pohodlí Vašeho domova. Vše je vyřízeno během několika málo hodin či maximálně dní. Centrální půjčka tak může být připsána na Váš bankovní účet během 24 hodin a Vy tak můžete takto získanými finančními prostředky disponovat během několika málo dní.\nPůjčka Vám může být připsána na bankovní účet do 48 hodin od schválení Vaší žádosti. Žádosti jsou schvalovány do 24 hodin. Pro získání půjčky nepotřebujete ručitele ani dokládat výši vašich příjmů nebo účel půjčky. U malých půjček není prováděn náhled do bankovních či nebankovních registrů. Díku tomu může získat půjčku zaměstnanec i student, důchodce i maminka na mateřské dovolené. Stačí jen vyplnit on-line formulář na těchto internetových stránkách. Je to rychlé a snadné. Zabere Vám to jen několik málo minut.


Žehuňská obora – lovecký zámek Neugebau – Kolínsko – Cesty a památky\nKolínsko » Žehuňská obora » lovecký zámek Neugebau\nlovecký zámek Neugebau\nŽehuňská obora, Zámky, Zámky dochované\nLovecký zámek zvaný Neugebau (Nové stavení) v Žehuňské (tehdy Chlumecké) oboře nechala postavit kolem roku 1780 Kristýna z Lichtenštejna pro svého muže, Františka Ferdinanda II. Kinského, který byl vášnivým lovcem. V 1. polovině 19. století v zámku bydlela Terezie Kinská, matka Oktaviána Kinského, která ho nechala přestavět v novorenesančním švýcarském (nádražně-horském) stylu podle návrhu architekta Josefa Míči. V letech 1948-98 sloužil zámek pro potřeby Středního odborného učiliště Kněžičky. V roce 1993 byl zámek vrácen rodu Kinských.\nZámek je patrová obdélná budova se štítovými středními rizality a polygonálními rizality v rozích průčelí obráceného do krajiny. Ve středním rizalitu tohoto průčelí je patrová dřevěná lodžie. Vstupní průčelí je obráceno do obory a tvoří ho představený sloupový portikus s terasou, přístupnou z hlavního sálu v patře střední části budovy, a napojenou mohutným dvouramenným schodištěm po bocích portiku. Fasáda přízemí je rustikována, patro má výrazná obdélná okna s rovnými štukovými supafenestrami a dekorativními parapetními výplněmi, nasazenými na kordonovou římsu. Půdní polopatro je bedněné, stejně jako všechny čtyři štíty, které navíc zdobí ozdobné obazce na způsob hrázdění. Nad střechou se původně zvedala zvonička na dvou sloupcích, krytá krátkou sedlovou stříškou.\nNa zámku se narodil 14. 6. 1928 Radslav (Radoslav) KInský jako třetí potomek a druhý syn Zdenka Radslava Kinského a jeho manželky Eleonory Schwarzenbergové, rozené Clam-Gallasové. Jeho bratrem byl Václav Norbert Kinský, sestrou Evženie Klotylda (Génilda) Kinská a nevlastními bratry z prvního manželství matky Karel VI. Schwarzenberg a František Schwarzenberg.\nV současnosti je budova zámku prázdná a bez využití.\nZámek čp. 33 stojí přímo na hraně jižního srázu obory nad Žehuňským rybníkem, odkud je daleký výhled do Polabí a k Železným horám.\nGPS: 50°8'49.840"N, 15°20'17.750"E


Míry zaměstnanosti, nezaměstnanosti a ekonomické aktivity - prosinec 2019 | W4T.CZ\nMíra zaměstnanosti 15–64letých (podíl zaměstnaných k populaci v této věkové skupině) očištěná od sezónních vlivů dosáhla v prosinci 75,4 % a oproti prosinci 2018 se nepatrně snížila. Míra zaměstnanosti mužů po sezónním očištění činila 82,4 %, míra zaměstnanosti žen 68,2 %. Míra zaměstnanosti osob ve věku 15–29 let očištěná od sezónních vlivů činila 47,5 %, ve věku 30–49 let 88,1 % a ve skupině osob 50–64letých 76,5 %.\nMíra ekonomické aktivity 15–64letých (podíl ekonomicky aktivních k populaci v této věkové skupině) očištěná od sezónních vlivů dosáhla 77,0 % a proti prosinci 2018 se snížila o 0,1 procentního bodu. Po sezónním očištění míra ekonomické aktivity mužů (83,9 %) převyšovala míru ekonomické aktivity žen o 14,1 procentního bodu.\n„Od roku 2013 rostla zaměstnanost a naopak počet lidí hledajících si práci se snižoval. Tyto trendy se vyčerpaly s koncem roku 2018. Aktuální meziroční indexy proto již ukazují stagnaci souhrnných ukazatelů českého trhu práce,“ komentuje údaje Dalibor Holý, ředitel odboru statistiky trhu práce a rovných příležitostí ČSÚ.\nEurostat v rámci své tiskové zprávy uveřejní metodicky shodnou měsíční míru nezaměstnanosti, ale za věkovou skupinu 15–74 let. Obecná míra nezaměstnanosti v prosinci 2019 u 15–74letých v České republice činila také 2,0 %, přičemž údaje vycházejí z Výběrového šetření pracovních sil (VŠPS) za daný měsíc.


Australia Park Motel Albury | Huno Hotely\nAustralia Park Motel Albury - Huno.cz\nHotely > Austrálie > Albury > Wodonga > Australia Park Motel Albury\nCnr Wodonga Place & Ebden Street 2.6/5 "Poctivý" (5 Recenze)\nPorovnejte ceny pro Váš pobyt v Australia Park Motel Albury\nHodnocení 17th z 33 Albury hotelů Booking.com\nVelmi pohodlný Ubytování poblíž Wodonga\nRezervujte si Austrálie dovolenou a pobyt v 3.5 hvězdičkový Australia Park Motel, nachází se v Albury poblíž Wodonga.Hoteloví hosté hodnotili touto nemovitost jako 'Poctivý' s uživatelským skóre 5.3 - děla to střední kategorie, ale velmi pěkný výběr. Z celkového počtu 33 hotelů v Albury, tato nemovitost je v současné době zařazena na 17th pozice založené na průměru hodnocení hostů a ceny. Ta komfortní nemovitost má řadu rafinovaný a relaxační vybavení, jako jsou Restaurace a Vysokorychlostní Internet. Pro větší pohodlí, Pokojová Služba a Parkoviště jsou k dispozici pro hosty. Ostatní služby a zařízení jako jsou například Koupaliště, Klimatizace a Čistírna.\nAustralia Park Motel maji 37 čestný pokoje a ceny od AUD130 do AUD190.\nnachází v blízkosti hlavních turistických atrakcí, Australia Park Motel se nachází v blízkosti zajímavých míst včetně Union Bridge a Lincoln Causeway. Sawpit Bridge a Kitcheners Bridge se musí také navštívít v okolí. Má ideální polohu jako 17th hotel v Albury.\nPorovnejte 2 hotelové webové stránky pro nejlepší nabídky na pobyt v Australia Park Motel. Vyhledáváme na řadě míst včetně Booking.com and Agoda. Porovnat ceny online nad nebo vyhledávat všechny dostupné Albury ubytování vlevo.\nMístní možnosti ubytování včetně 3 hvězdiček Paddlesteamer Motor Inn je blízko k Australia Park Motel. Také v rámci této oblasti je Albury Paddlesteamer Motel Inn a Econo Lodge Albury Paddlesteamer. Pro další možnosti zkuste BW PLUS HOVELL TREE INN kousek dál.\nZdarma Nezávislý Průvodce Nejnižších Cen na Australia Park Motel Albury.


Andullie's Healthy World: Úterní návaly kreativity\nŠtěpánka 25. března 2014 12:09\nTa druhá je nádherná!\nAle přiznám se, že asi nerozumím konceptu lásky. Je to neustálá myšlenka a změť vzpomínek? Není to tužba? Konstantní opakování již známých a ničím nevýjimečných věcí je zbožňování? Fyzický dotek je horoucím poblázněním bez dlouhotrvajících emocí? Vášní? Bezmezné odpouštění doplněné nekonečnou trpělivostí je hloupostí? Nádobí mezi oblečením je realitou života.\nDalo by se napsat vážně hodně. Článek. Ale je to takové obtížně uchopitelné téma. Zvlášť pro mě. Protože tomu nerozumím. A protože to asi neumím.\nAndullie 27. března 2014 5:26\nMáš pravdu, na tohle téma by se dalo psát dlouho a dlouho. Ani tisíce knih by nestačilo. Líbí se mi Tvá úvaha a myšlenkové pochody. Teď tady sedím a přemýšlím, i když vím, že lásku stejně nevymyslím.\nZrzunka 25. března 2014 12:28\nco mám slyšet, dobrá otázka :)\nAndullie 27. března 2014 5:20\n:)) taková dobře položená a správně mířená otázka je očbas tvrdý oříšek :D\nAngelika LOVEyová 25. března 2014 13:37\nPáni jsi vážně talentovaná :))\nJé, tak to děkuji, i když bych neřekla, že oplývám nějakým talentem :D :)\nMarkéta K. 25. března 2014 13:54\nZa tohle máš můj obrovský respekt a obdiv. Vážně je to působivé, vidět, jak tě poslouchají slova. A hlavně mě nutíš přemýšlet. V tom, co jsi stvořila, dokážu vidět sebe sama :)\nAndullie 27. března 2014 5:22\nTo je krása, Tvá slova mě úplně pohladila po duši :) Jestli totiž něco udělá autorovi radost, pak fakt, že někoho jeho výtvor přivede k zamyšlení. :)\nSlečna A. 25. března 2014 14:13\nTa první - cokoliv co to vlastně je :D - je úžasná, pokud se tak opravdu vidíš!\nTa druhá mi příjde krásně výmluvná a jednoduchá. Naprosto ji zbožňuji ♥\nAndullie 27. března 2014 5:19\nJe to takový náhodný výplod mysli, ale vlastně docela dobře vyjadřuje to, co chci říct :)\nMockrát díky, někdy stačí pár slov :))\nSlečna A. 25. března 2014 14:45\nBála jsem se té řepy taky :D Ale nakonec jsem ráda, že jsem svůj strach překonala a zkusila to! Příště zkusím překonat ten strach z fazolí! Zkus taky, uvidíš, že nebudeš litovat :) A když jo, tak to není tak drahá záležitost, tak ti to nebude líto, až to budeš splachovat :D\nDobře tedy, děkuji za info a asi do toho půjdu :D Někdy je dobré překonat strach nebo předsudky, takhel jsem přišla na chuť již mnoha potravinám :)\nchalve 26. března 2014 1:12\nta druhá má úžasný efekt po přečtení, takový zámraz :) první je více o zamyšlení a je moc krásná.\nAndullie 27. března 2014 5:18\nTo je až neuvěřitelné, jakou mám radost z toho, že obě básničky měly takový efekt, jaký jsem si přála :D Děkuji :)\nLeni 26. března 2014 2:58\nKrása :-) Hlavně ta druhá je úžasná :-)\nDíky moc, jsem ráda, že se líbí :))\nAndrea A 26. března 2014 6:39\nno ta druhá báseň je úžasná, je nádherná. :) První mi přijde taková hezky úvahová :)\nAndullie 27. března 2014 5:17\nDěkuji, děkuji, to opravdu potěší :) Uvažuji někdy až moc ráda :D\nNatty 26. března 2014 8:47\nTo je krásné :). Ty jsi hotové básnické střevo :D. Ta první báseň mě nutí k zamyšlení se nad životem a vlastně sebou samou a ta druhá..no prostě nemám slov!\nPáni, mockrát děkuji, i když si to nemyslím, spíše tak sepisuji, co mě napadne :D :) A jestli to podněcuje myšlení, mám z toho opravdu radost, to byl tak trochu záměr :D\nPeťul 26. března 2014 11:01\nJsi neskutečný talent na psaní ♥\nAndullie 27. března 2014 5:15\nA Ty jsi mě neskutečně potěšila, mockrát děkuji :))\nP.O.L. 27. března 2014 3:42\nJá si na keramických trzích koupila krásný set konvice s obrovskejma hrnkama a nepiju z ničeho jiného!\nJé, tak to je pěkné :) Z keramických výrobků a hlavně hrnečků se mi také pije nejlépe:)


Většina tolstolobiků je podseknutých?\nV různých časopisech jsou vidět pěkné úlovky tolstolobiků - jsem přesvědčen o tom, že většina z nich jich je podseknutá, ať neúmyslně či úmyslně? Je zde někdo, kdo chytil tuto rybu za ústa, ale opravdu pravdivš??\nZařazeno do: všeobecné - druhy ryb, rekordy, 11.9.2005\nN profo - ® St 14.9.2005 17:06:43\njiris : tak to pak jo, a určitě nebude po tomhle mít v hubě tak velký ďury jako po vidlých....:-)))))))\nN jiris - ® St 14.9.2005 17:04:23\nprofo - co vis, treba to bude top nastraha na tolose :-))) rozhodne lehci nez vidle :-D\nN profo - ® St 14.9.2005 16:55:46\nKluci nebuďte takový puntičkáři i když je ta fotka pěkná on to tak nemyslel.....:-)))\nN jiris - ® St 14.9.2005 16:53:54\nMarcel - tomu rikam cilena nastraha :-)\nN Marcel - ® St 14.9.2005 16:08:14\nGun: teď mi to došlo, není náhodou KONIPAS pták?\nN jiris - ® St 14.9.2005 16:05:12\nMarcel - presne NEeticky samozasek :-)\nN Marcel - ® St 14.9.2005 15:57:30\ngun: tak to je samozásek, určitě!\nN gun - ® St 14.9.2005 15:50:53\nbrach: Ale on toho konipasa hodil jeho směrem, nikoliv však do jeho sací cesty (možná jsem to špatně vyjádřil). Tolstolobik plaval cca metr pod hladinou, konipas se třepetal na ní. A v tom, že se tolstolobik zvednul a vyplaval ho mimo svou původní dráhu na hladinu sezobnout, bych úmysl spatřoval.\nN Igor - ® St 14.9.2005 10:27:41\nMartin M. má pravdu s tím, že tolstolobici zabírají životní prostor a potravu jiným rybám, je to nepůvodní druh a z hlediska sportovního rybáře jsou k ničemu. Jestli si pamatujete na otravu ryb na Tise - byla to havárie, která ukázala na jinou ekologickou katastrofu - 90% všech uhynulých ryb (teda všech ryb žijících v řece) tvořili obrovští tolstolobici. Takže možná paradoxně ta otrava přispěla ke zlepšení ekosystém řeky.\nN Marťásek - ® St 14.9.2005 9:18:49\nM.M: Pádné argumenty na kterých něco jistě je. Nedivím se sám jsem jich viděl mega na dyji a vodách okolo ní, na slepácích moravy a svratky též. Co se týká jejich vysazování jo je to nesmysl , ale je to pozůstatek minulé doby, která jak se mi zdá přežívá v hlavinkách svazových funkcionářů.\nN Martin M. - ® St 14.9.2005 9:06:23\nmartasek> mozna by ses divil, kolik metraku techto ryb plave v kdejakem malem rybnicku, ubuiraji kyslik ostatnim rybam a take jejich potrave (hmyz take potrebuje kyslik), takze ostatni ryby trpi uz jen timto. Kdyz si prectes knihy od Kolendowicze, tak ten take upozornuje na to, ze tyto ryby jsou skudci (zminuje i kapra a amura). Je to tezko lovitelna ryba, pokud vubec, a jeji vysazovani mi nedava smysl ani z hlediska rybaru, ani pro zivotni prostredi.\nN Marťásek - ® St 14.9.2005 8:59:14\nMartin M: pán je ryborasista?:-))\nJo je to sice nepuvodní druh ale nějak nevím čím škodí tzv. původním druhům.\nCo je vlastně původní v naší české zemi plné francouzkých,amerických,holandských a jin. marketů. Piješ pivo brno je rakouských majitelu atd atd.\nN Martin M. - ® St 14.9.2005 8:40:00\nMartasek> je to docista regulerni, nevidim na tom nic spatneho.\nOhledne zabiti tolstolobika - nevim, jestli bych skutecne dokazal klepnout 30kg ziveho tvora, ale ze vsech "nasich" ryb bych u nej k tomu mel urcite nejblize.\nN Marcel - ® St 14.9.2005 8:28:30\npyzda: ??? Jde mi to těžko při muškařině nebo vláčce. Ale ty by si mi to mohl v březnu někde na P vodě ukázat...\nN Marťásek - ® St 14.9.2005 8:19:43\nOdklon od téma otázky je zde již značný asi jako v Pizze na tý rozhledně. jen si skočím na svratku na pár hodin na plavču a už je to o stránku dál.\nNa M.Maťáka: Zajímá mě tvůj názor na cílenost lovu jak jsem ji popsal dole. Je to košer či ne?\nJiris: problém zabit tolstoja to teda je aspoň pro mě už z toho důvodu že bych to nežral a jen na rekognoskaci pajšlíku je to zvrhlost.\nBulk: A co mrak z čabajek a na hák gombasecká to už bys zobl cíleně? :-)))\nN Bulk - ® St 14.9.2005 7:05:38\nJéé ona tu vznikla antiBulkovská klika, jen doufám že se mě nechystá cíleně lovit, pže jim na jejich krmný mraky s rohlíkem z vysoka s..\nbrach: Tak to myslím, jen mám problém to vyjádřit tak aby to pochopili,děkuju.\nN Petrson - ® St 14.9.2005 1:27:48\n>> Pyzda > ještě k předešlému: je možné, že se najdou takové partičky, které nějaký samosekací princip používají - třeba: pletenka, částečně průběžná koncová montáž s masivním olovem (průběžným jen po zarážku, umístěnou cca 0,5 - 0,7 m za ním), prut pevně zafixovaný ve stojanech, s utaženou brzdou a průvěsem 0,5 - 0,7 m (stejně dlouhým, jako vzdálenost olova od zarážky). Dokážeš si představit, co se stane? Kapr nástrahu okoštuje, když se mu zamlouvá, s důvěrou ji pozře a protože necítí odpor, rozjede se. Urazí půl metru a v tom PRÁSK!! Držka natržená od háku. Tak v takových případech bych s tebou souhlasil, to je samozřejmě prasárna o to horší, že by se jim těžko dokazovalo užití samoseku. Teď mě napadá, snad tady nejsou taková hovada, která to hned po přečtení poběží navázat. Ale mám jednu naději - snad by takový styl nikoho moc nebavil. Vždyť zásek je ten nejadrenalinovější okamžik, který rozhodne o všem. Věřím, že bez něj by většinu z nás ty ryby ani lovit nebavilo.\nN Petrson - ® St 14.9.2005 1:08:13\n>> Pyzda > uvedeno to tam není (což považuji za chybu), ale je tím myšleno jakékoliv technické zařízení nad rámec prutu, které způsobí zásek, nikoliv to, že se ryba sama zasekne (alespoň tak to chápu po několika konzultacích s dalšími rybáři a RS). Jiná věc je příklad, který popisuješ a souhlasím s tím, že to není vždycky sportovní a etické. Zde, pokud se budeme řídit RŘ a BP, se jedná o porušení jiných pravidel, a sice nejčastěji: nedodržení potřebné vzdálenosti od prutů za účelem neprodlené manipulace (max. však 3 m). Na druhou stranu, nemám nic proti tomu, když třeba ryby neberou, tak rybář povolí brzdy a čte si u toho. Vždyť rybařina je přece hobby, relaxace. A jestliže lovec zasekne rybu v jízdě o pár vteřin později, nezachová se o nic méně sportovně, než kdyby ji seknul zlomek vteřiny po záběru. Já taky jezdím na ryby na dovolenou a stíhám u toho připravovat jídlo, jíst, uklízet, ulevovat si...a za porušení rybářské etiky to nepovažuju. Jiná pohádka ovšem je používání "samosekacích" montáží (některé druhy srkaček apod.), na které BP nepamatují, či je nespecifikují a nejsou zakázány. O tom by se mělo podumat.\nN Pyzda St 14.9.2005 0:18:39\nPetrson : Já ti tvůj názor nechci vyvracet, ale jak mě vysvětlíš rybolov "dovolenkových part" , kterým nezávidím, že při rybolovu se stihnou věnovat sportu, četbě, rodině a ryby uloví (nejedná se o náhodné záběry) oproti např. mě, nebo nějakému dědovi, pokud nástrahu po nějakém čase nezkontrolujeme, nebo při záběru neprovedeme zásek jsme bez ryby. Neber to jako můj nářek, nebo závist. Vyjímky samozřejmě připouštím. Popis samoseku co uvádíš nikde v RŘ ani BP není uveden a při "dnešním vylepšení samoseku" jsou pružiny archaické.\nN jiris - ® Út 13.9.2005 23:59:42\nPetrson - pri muskareni tez :-)\nN Petrson - ® Út 13.9.2005 23:53:46\n>> Pyzda > myslím, že tvá představa o samoseku je utvářena říliš bujnou fantazijí. Mám za to, že v zákazu samoseků RŘ a BP jde o zařízení - držák s pružinou, který záběr (napnutí vlasce) aktivuje k vymrštění prutu - záseku. Ale považovat za samosek záběry, kdy se ryba svou hltavostí sama zasekne, mi přijde zcestné. To bys preventivně musel rybařinu zakázat úplně, protože se to může přihodit při jakémkoliv stylu lovu (snad jen kromě muškařiny). Nedávno se mi sám zasekl kapr při plavačce, při položené je to vcelku časté, i při Tebou zmiňované přívlači znám pár příkladů, kdy ryba skočila po nástraze tak dravě, že se sama zasekla. Tvůj způsob výkladu použití samoseku prostě nemůžu uznat, protože rybář tyto případy nemůže ovlivnit a vyloučit ani při použití nejjemněnší techniky a RL způsobu.\nN Pyzda Út 13.9.2005 23:42:32\nMartin M: Netvrdím, že každá metoda se nedá poplivat, hlavně když se s ní dají ulovit pořádný ryby. Já chápu tuto otázku jako reakci na jeden druh rybolovu, který osobně zavrhuju, jako někdo lov pstruhů na červa na MP. Lov na červa ale není na MP v rozporu se zákonem. Se zákonem podle kterého provádíme výkon ryb. práva. Sorta lidí kterým se ryby věší na háky vně rybí tlamy mají další problémy : nedodržují denní doby rybolovu, mají problém s šetrným navracením ryb, které si nechtějí ponechat, zpět vodě atd.\nN Pyzda Út 13.9.2005 23:30:04\nMarcel : a kde ty lovíš samosekem?\nN Martin M. - ® Út 13.9.2005 23:28:11\nPyzda> hele, vyresime to jinak - napis mi, jak chytas, a ja ti na to najdu 3 argumenty, ze tak chyta jen prase, ano? Kazda metoda se da poplivat.\nN Marcel - ® Út 13.9.2005 23:25:12\nPyzda: a kam chodíš v březnu na pstruhovku?\nJiris: Sem se naučil, taky jsem neuměl. Ale už je nebudu vázat:\n1. je s tím hrozná jebačka\n2. dva záběry a je v prde*i\n3. JE TO PROTI ETICE\nN Pyzda Út 13.9.2005 23:25:09\nMartin M: O třpytce bych nehovořil, protože na tu se chytá přesně stanoveným způsobem. Zde o samoseku asi nemůže být řeč, že? Uvedu ještě jednu věc a to jsou pytlačky. Pokud nastražím např. pytlačky ( samotný vlasec s háčkem a nástrahou) a tyto kontroluji a v případě, že na některé z nich se třepe ryba, tak co tuto pytlačku zapnout karabinkou k prutu a rybu "legálně vylovit" ? Je to taky čuňárna že jo?\nN jiris - ® Út 13.9.2005 23:22:38\nStop tolosum - jdu vazat klasicke jepice bo vyvazane neumim.....\nN Marcel - ® Út 13.9.2005 23:19:10\nMM: O.K. hned všechny (tři, zbytek uplaval :-D) vyhodím. Stejně sem na ně nechytal...cítil jsem v tom nějakou zradu. A BÁC, je to tu!\nN Petrson - ® Út 13.9.2005 23:18:51\n>> Knecht > dovolím si nesouhlasit, z rybářství vím o partě borců z JM, kteří chytali cíleně tolstolobce na tzv. Q - pips - plankton. Jednalo se o spec. nástrahu na bázi pelet či jakýchsi granulí, blíže je možno se v archívu dozvědět z otázky, kterou jsem tu kdysi zadával: "Víte někdo, co je to Q - pips - plankton?" Ta parta nachytala několik velkých tolstolobců právě na tuto nástrahu, která se ale asi již nevyrábí. Dá se tedy říct, že za určitých a asi náročných předpokladů se tyto ryby dají cíleně lovit.\nN Pyzda Út 13.9.2005 23:15:24\nJiris : to jak jsou m.j. tolstolobci seknuti je právě stylem lovu, který považuji za nepovolený (samosek) a proto považuji i lov na pstruhovce v březnu za nepovolený. Abych ti to ještě trochu přiblížil, uvedu příklad např. s velikostí čeřenu, počtu háčků na umělé nástraze a počet návazců. na udici. Pokud by se o samosek nejednalo, reakce by toto nepotvrzovaly.\nN Martin M. - ® Út 13.9.2005 23:14:07\nMarcel> no tak za ty bych ti zval z fleku papiry! :-)\nDnes zde chytalo 4917 rybářů,


Zpravodajství ze 3.2.2018… – Kočičí domov Sluníčko\n« Máme rádi zvířata i lidi. Proto letos zase budete moci v rám…\nGivt – Klikni a pomáhej »\nZpravodajství ze 3.2.2018\nDnes odjel do nového domova kocourek Doriánek. Bude bydlet v bytě s další kočičkou.\nDomov našel i kocourek Tramínek. Bude bydlet u mladého páru v Praze. Bude zatím jedinou kočičkou.\nKočičkám i jejich novým páníčkům přejeme hodně štěstí a radosti ze vzájemného soužití.\nDnes jsem absolvovala pět návštěv. Bylo to náročné, ale jsem vděčná všem příznivcům a dárcům za přízeň. Stejně tak děkuji za zájem o útulkové kočičky.\nUbytování kočiček z Travčic, kdy byly po dvou v kleci, jsem musela přehodnotit. Zvláště koťata Rezík a Myšáček si potřebují hrát, během pár minut celou klec převrátily na ruby. Takže nastalo další stěhování a to Dušíka, Rudíka a Oranžády do pokoje v prvním patře ke koťatům z Lounek, k Alince a Alisce a k jejich mamince Alušce. Koťat z Travčic mohly být puštěny z klece do místnosti, kde mají větší prostor. Černá Čikinka je pořád vyděšená, stejně tak Šilhánek a Mike, ty v kleci zůstaly.\nMaličká Mašlička neustále bojuje s velikou rýmou. Snad jí to nikdy nepřejde. Je taková malinká a ještě jí není tak dlouho dobře, špatně se jí dýchá.\nKocourek Jeronýmek se zhoršuje. Mám obavu, že má bolesti, že jenom přežívá. Má neurologické potíže, nevíme stále proč, je cítit hnilobou, začala ho bolet pusinka, nedá se vyšetřit, pořád lehává na studené zemi, nevím, nevím, zda je toto důstojné žití…..\nVypršel čas. Prosím načtěte znovu CAPTCHA. 9 × =


GAMBRINUS 10 ORIGINÁL ABSOLUTNÍM VÍTĚZEM LETOŠNÍHO PIVEXU! PIVA PLZEŇSKÉHO PRAZDROJE EXCELOVALA V PĚTI KATEGORIÍCH | Prazdroj\nGAMBRINUS 10 ORIGINÁL ABSOLUTNÍM VÍTĚZEM LETOŠNÍHO PIVEXU! PIVA PLZEŇSKÉHO PRAZDROJE EXCELOVALA V PĚTI KATEGORIÍCH\nHistorickým úspěchem pro Plzeňský Prazdroj skončilo slavnostní vyhlášení letošního ročníku pivovarské degustační soutěže Zlatý pohár Pivex a Zlatý soudek Pivex. Lahvový Gambrinus 10 Originál získal hlavní cenu „Champion“ a první příčku obdržel také v kategorii světlých výčepních piv. Piva Plzeňského Prazdroje dominovala také v dalších kategoriích a celkově získala sedm, respektive devět ocenění, z toho pět prvních míst!\nLahvový Gambrinus 10 Originál se stal absolutním vítězem letošního ročníku Pivexu, když získal absolutně nejlepší hodnocení mezi 40 značkami třinácti přihlášených pivovarů. V kategorii tmavých piv vyhrál Velkopopovický Kozel černý. Pivovar Velké Popovice se navíc prosadil i v kategorii „světlý ležák“, kde obsadil Velkopopovický Kozel 11 stříbrnou pozici. První příčku v kategorii nealkoholických piv obsadila značka Birell a jeho polotmavá varianta získala navíc druhé místo. V kategorii míchaná nízkoalkoholická a nealkoholická piva si druhé místo vybojoval Birell Zázvor.\nZnačka Gambrinus zaznamenala na slavnostním galavečeru pivovarníků a sladovníků ČR pomyslný hattrick, když zvítězila také v soutěži „Zlatý soudek Pivex“, určené pro sudová piva. Gambrinus Nepasterizovaný vyhrál v kategorii světlých výčepních piv a na druhé příčce se umístil Radegast Originál. Plzeňský Prazdroj si tak z letošního ročníku jedné z nejprestižnějších českých pivních soutěží odváží 7 ocenění za lahvová piva a dvě ocenění za piva sudová.\n„Je to skutečně vynikající výsledek! Takový počet ocenění je skvělým startem do nového roku!“ neskrýval radost Paolo Lanzarotti, generální ředitel Plzeňského Prazdroje. „Dík patří všem našim zaměstnancům, díky jejichž úsilí a péči dosahují piva Plzeňského Prazdroje špičkové kvality,“ dodal.