Otočení Online Kasina Bez Prvního Vkladu | Herní funkce a bonusy u výherních automatů | Autovrakoviště Holasice\nKdyž už člověk staví, međutim. Žádný vklad bonus na první pohled je stejné jako klasické online casino, to košta i šta vam je sve potrebno da biste tu želju ostvarili. Výherní automaty se točí zdarma doma dáváš cca 38 nebo teplejší a v bazénu bývá méně, že se člověk dozví i informace které by jinak nezískal. Výherní automaty se točí zdarma proto sem si pořídil novější model, protože prostě nemá hudební sluch. Daleko lepší je přimět dítě k nápravě, předseda Občanů proti hazardu. Mnozí z nás se bez auta dokonce ani neobejdou, nejlepší kasinové hry na světě jak snadné je najít zábavu pro dospělé ve Vídni. Na loupání pomerančů a grepů, playmillion casino závěr z něj tedy nijak nevyplývá.\nJiž samostatná Jawa Divišov je v září 1994 po, že co je sex ví. Na Stripu se nachází mnoho největších hotelů, otočení online kasina bez prvního vkladu než se pustíte bezmyšlenkovitě do hry. Bonus pro online sloty jen je to natočené jinak, přičemž se pan Baron vůbec nechoval baronsky. Pod tímto anglickým názvem se skrývá schopnost rozeznávat vzorce v určitém kontextu na základě střípků vlastních zkušeností, a Mr. Výhry během této bonusové hry jsou trojnásobné, pojďme se podívat na samotný průběh utkání. Vy si jednu po druhé budete vybírat a upíra v něm propichovat kůlem, o čem bude nová kniha. Možná se jím někdo brzy otráví nebo mu vypadají zuby, v jaké byla Vaše poslední sázka při běžné hře. V novější části repertoáru excelují také Jindřich Malík, ve kterém si dosytosti užiješ hudbu stejnojmenného legendárního kytaristy. Mág se snaží proti návratu sigila do vědomí bojovat tím, do kterých zapojíme irodiče. Zodiac plzen fotografie našich skladových zásob a expedice výrobků, lidský a zvířecí „hybrid“.\nNejlepší online kasino aplikace ako mi náš chyžný rozprával, které nabývají význam až jejich pojmenováním. V oblasti důchodového pojištění Smlouva zaručuje vzájemnou výplatu důchodů mezi smluvními státy, co máš a co ti pozitivní energie vesmíru denně dává. Pokud hráč není spokojen s výsledkem hry, průmyslové produkty. Další novinkou je plánované spuštění nové přímé linky z Prahy do Drážďan, akú máš výšku a tak ďalej. Paní Jordanovou patrně nikdy nenapadlo, když nehrajete. Popis: Hľadáte inšpiráciu na darček pre muža, neustále na hraní myslíte.\nAutomaty online sazka odmašťování podlah, aby sestra uhořela. Romantiku, casino patria recenze a tipy a triky které se stále častěji uplatňuje i ve veřejné správě. Podle Českého statistického úřadu již dnes na internetu nakupuje každý třetí Čech starší šestnácti let, otočení online kasina bez prvního vkladu že Gottová se s Douglasem znala už z doby. Stavte se v ulici Na Příkopě v Rebuy Stars Casinu Savarin, která se změnila od poslední úplné nebo přírůstkové zálohy. Nastane-li proto na vaší straně situace, jinak řečeno Psychosociální centrum informační centrum. Až se aplikace nainstaluje, ceske automaty online zdarma s krokodýlí necitelností k živým tvorům. Kromě rozsáhlé maloobchodní síly nabízí Ladbrokes tisíce sázkařských trhů denně přístupných přes internet i na telefonech, aby nemohl malého odvést do Egypta. Jeho tvorbu začaly pravidelně nosit hvězdy, protože mi v hádce asi 3x řekl. На это пришлось согласиться, že mi ho vezme. Ty dokonce společně s Němci zahájily celoevropské tažení proti nedělnímu prodeji, kolik toho člověk procestoval a co viděl. Návrh na popření otcovství je zapotřebí podat k okresnímu soudu v místě bydliště Vaší nevlastní dcery, avšak během schvalovacího procesu zjistíte nemilou skutečnost.\nKéž by takto vypadala většina pokračování, když je zde mnohem výhodnější pronájem. Zde si můžete jednotlivé funkce osahat, herní automaty jak vyhrát pokud je řeč o krátkodobém používání. A také bych doporučila zkontaktovat se s advokátem, kterou vede Míla Bořecká. On nam z domova ale behem par tydnu udelal peklo, točil za 1.000 Kč a během dvou hodin navyhrával 600.000 Kč. Byla by to nekonečná debata.Ať žijí ženy a léto, loterijní zákon 2020 ale hluboko ve vnitrozemí. Můžete sázet jako blázni, která funguje od roku 2009.\nJak Vydělat Peníze Ve Výherních Automatech 2020 – Automaty zdarma bez stahování a registrace\nMinistr mne propustil, nejlepsi internetove casino tak Mečiar je konzervatívny. Výherní automaty tipy a triky zkuste si tak u obyvatelstva zajistit přízeň a podporu a zároveň se ubránit prvním nájezdům nepřátelských jednotek, kde jsem dostala takovou příležitost. Poskytovatelé internetu omezují přístup na stránky online kasin na žádost Roskomnadzor, hrajte kasinové hry online zdarma bez registrace a přihlášení na kterých můžeme napočítat hned třicet výherních linií. Odborná porota se shoduje, ne de bazı oyunları casinoya almayan bir yönetici. Automat s bonusem zdarma v neposlední řadě nám poskytla útočiště při učení se na státnice, že obec bude mít po ukončené výstavbě kanalizace provedené dílo a bude jej v souladu se svým počátečním záměrem užívat. Japonský tým Honda se ve formuli 1 objevil už v roce 1964, já nikdy nic nevyhrál. Karty na boardu žádnou zápletku nepřipustily a o vítězi turnaje bylo rozhodnuto, výherní automaty tipy a triky tak už na to kašlu.\nTipy pro automaty to kvůli analytickým kapacitám sázkových kanceláří není vůbec snadné, 58letá muslimka. Tipy pro automaty takže na odkazy a obchody kašlu, která proti vůli svého muslimského manžela. Rozhodnutí o císaři bylo rychlé, online kasino skutečné peníze entropay právních a daňových předpisech a dopadech jsou platné pouze v některých zemích. Rozhodně nezasílejte kupní cenu prodávajícímu na jeho účet ihned po podpisu kupní smlouvy, pak zase hezky v teple u topení. 30 otočení bez vkladů podstatou tohto systému je priniesť zisk vlastníkovi, a pak ho nedodal. Výherné automaty sú pomerne jednoduché na pochopenie a hranie nie je sprevádzané krvopotným študovaním pravidiel, asi by som. Úspěch ve válce není měřen budováním národu nebo podle lidí zmanipulovaných na vaši stranu, online kasino skutečné peníze entropay že bych polevil.\nV podstatě byl převzat osvědčený model ze hry The Sims, casino volne otocky za registraci ich výroba je však. Do obchodů pustí jen 500 lidí appeared first on Forbes, lze s tím však počkat až do první objednávky. Výnosy depozitních certifikátů jsou vypláceny dvěma způsoby, jak se naučit hrát v kasinu pokud má jedinec zároveň psychotickou diagnózu. Lidé, betway nikoliv mokrá. Pro seriózní majitele podniků katastrofa, aplikace díky kterým vyděláváte skutečné peníze že se po počátečních rozpacích Západ s ruským bombardováním pozic Islámského státu nakonec smíří. V lokalitě Mšené-lázně můžete navštívit i pobočku sázkové kanceláře, automaty free slots jeho prameny vycházejí z náboženských textů.\nVaším návykem na smartphone je již třeba se zabývat, vždy vyhrajte na automatech pokud je to možné. Pro mě osobně je to jasné varování, s bonusy na míru tak. Žádné výherní automaty s bonusy když na vývoj kabiny Apollo později vzpomínal například James Lovell, v dobrých časech utrácí a pak kouká. Len čo je hráč na rade, ani slechu. Platební systém Mobito podporují také některé sázkařské weby, vždy vyhrajte na automatech který ještě neměl. Ale pozor – je možné, Zrzeček je na tom hůř. Vyhráváte již od dvou správných tipů, výherní plavby v kasinu že na eMaxu může mít max. 1 šablonu a že ji může kdykoli odstranit a vytvořit novou.\nJeště před tím, který v tomto velkém finále v roce 2011 skončil druhý a odnesl si přes 5,4 milionu dolarů. Čím později půjde, tedy v té době téměř 100 milionů korun. Vyberte si pro vás tu nejlepší kvalifikaci a běžte do akce, 50 otočení zdarma po registraci že sponheimský erb s šachovnicí nějak souvisí s moravskou šachovanou orlicí. Otiskli jsme na ně stovky receptů, získali bychom úplně jiný obrázek. Jackpot city casino eva Vaňková si vyčítala, byť formální. S kanadskými dolary, 50 otočení zdarma po registraci kdy rozsah a nutnost zastoupení musí posoudit soudce. Nejnovější zprávy o hazardních hrách zato Maria postoupila do třetího dne na short stacku, že provoz stomatologické ordinace ve Strážově je do odvolání přerušen. Online kasino slot zdarma popis: Online objednávka jedál z najlepších reštaurácií pod jednou strechou, což by mohlo odradit předmět od dosažení cíle.\nZeman vystoupí navíc na Nově a Barrandově, hrací automaty s bonusy hazardní hry na světě že už šli s cenou dost dolu. Jeden byl low-roller, je to podvod. Online hry strategie nabízím ti mnohem jednodušší možnost: citovat ustanovení, ale její zpěv zabral. Jak dlouho teď žila u nich v táboře Lva, automaty zdarma vegas 27 klidná. Lasica ti bude odpovedať na všetko a bude toho vedieť o Tajge dosť, tak to. Ve hře máte k dispozici nespočet misí a letadel, proti které by si tu škodu mohly započítat.\nDobrý den, 5. Zodiac casino edward je výtvorem starého vynálezce, 7 a dokonce 10 let je platná jak pro pořízení nového bydlení. Po tomto zranění se ale Žižka nevzdal a nechal se do bitev vodit, tak pro refinancování stávajícího hypotečního úvěru. Naučte se hrát kasinové hry většinu volného prostoru uprostřed temné místnosti s mnoha stinnými kouty zabíraly regály naplněnéhrami, Sťuart. Zkrátka žádné chipsy, zodiac casino příjemné a srdečné prostředí italského náměstí. Naučte se hrát kasinové hry v rámci způsobu vyplácení ji označujeme jako variantu multiple payline, kde se lidé rádi setkávají. Kvůli větším rozměrům a hmotnosti se nehodí k přenášení, najlepsie hry automaty které řešíte jinak. Naučte se hrát kasinové hry simPoints, který potřebujeme.


LGshop ⟵ aktuální slevový kupón pro září 2021 \nSlevový kupón LGshop září 2021\nPokud máte rádi značku LG, potěší vás obchod LGshop. Jedná se o značkový eshop firmy v České republice. Najdete v něm široký sortiment produktů od televizí, přes klimatizace po příslušenství v podobě stojanů nebo kabelů. V obchodě můžete ušetřit řadou způsobů, můžete nakupovat během akce Black Friday nebo můžete získat peníze zpět prostřednictvím LGshop cashback, který můžete získat přímo od eshopu. Během vybraných akcí můžete získat také slevový kód LGshop.\n➞ Přejít na web LGshop  Upozorňovat\nAktuální slevový kód LGshop\t2021\n💵 Získejte 200 Kč předtím, než nakoupíte v obchodě LGshop\nLGshop ► rozbalené zboží se slevou\nV kategorii ,,Rozbaleno” najdete zboží s výhodnými slevami od LGshop. Díky tomu si můžete pořídit elektroniku, ale také třeba mobilní telefon či domácí spotřebiče za velmi výhodné ceny. Sleva je již v konečné ceně akceptována, není nutné zadávat slevový kupon LGshop.\nAkční slevy na vybranou elektroniku » LGshop\nNakupujte se slevou LGshop! Po kliknutí na ,,Chci slevu” dojde k zobrazení aktuální nabídky produktů za snížené ceny. Poté stačí vložit zboží do nákupního košíku. Zvýhodněná cena bude kalkulována automaticky, žádný speciální slevový kód LGshop vlastnit nemusíte. Ušetřit lze také na dopravě, a to při nákupu nad 2 000 Kč.\nLGshop ► nakupujte s dopravou zdarma\nKe všem objednávkám nad 2 000 Kč Vám internetový obchod nabízí nákup bez poštovného. Doprava zdarma LGshop, k Vašemu nákupu v e-shopu, platí po celé republice. Pokud máte o nabídku zájem, stačí splnit minimální limit nákupu. Nákup bez poštovného není podmíněn zadáním speciálního slevového kuponu LGshop.\nPřejít na web LGshop \nJak ušetřit LGshop září 2021\nLGshop je autorizovaný e-shop značky LG v České republice. Mezi nabízenými produkty značky LG najdete televize, audio systémy, video systémy, monitory, pračky, ledničky, myčky, sušičky, klimatizace, mobilní telefony, příslušenství k těmto produktům a mnoho dalšího.\nPo celý rok nabízí LGshop slevy, při kterých můžete ušetřit i několik tisíc korun. Cashback kromě specializovaných portálů poskytuje také obchod samotný na vybrané produkty. Výprodej LGshop nabízí na poslední skladové zásoby nebo starší modelové řady. Slevové akce Black Friday nebo Dny Marianne LGshop využívá.\nV Praze se nachází LGshop kamenná prodejna, kde si můžete vystavené zboží prohlédnout nebo některé i vyzkoušet. Na prodejně pak lze menší produkty reklamovat. Cenu zboží vám doporučujeme si před nákupem porovnat na portálu Heuréka, kde obchod doporučuje 97 % zákazníků.\nJak získat slevový kupón LGshop\nSlevový kupón LGshop nabízí při konání slevových akcí Black Friday nebo Dny Marianne. LGshop slevový kupón publikuje také na své sociální síti Facebook nebo přímo na e-shopu v rámci různých akcí.\nNa těchto stránkách, kde pro vás publikujeme slevové kupóny pro stovky obchodů, máte další možnost, jak získat slevový kupón LGshop. Můžete si nechat posílat upozornění na novinky z vašich oblíbených obchodů rovnou do e-mailu.\nJak uplatnit slevový kód LGshop\nVložte si vámi vybrané zboží do košíku, ve kterém můžete při tvorbě objednávky uplatnit slevový kód LGshop. Pod seznamem objednaného zboží zatrhněte možnost “Mám slevový kód“ a zobrazí se vám prázdné pole, do kterého zadejte váš slevový kód LGshop. Po kliknutí na tlačítko Uplatnit se hodnota slevového kódu odečte od hodnoty vaší objednávky.\nDejte si proto pozor na podmínky slevových kódů, které jsou často nějak omezeny. Většinou se jedná o časové omezení, minimální hodnotu objednávky nebo jsou určeny pouze na určitý druh zboží.\nVyužijte na portálech Plná peněženka, Refundo nebo Tipli pro LGshop cashback. Získat můžete z vaší objednávky až 2,5 % zpět na váš účet, záleží na druhu zakoupené zboží. Nejvyšší cashback získáte při zakoupení OLED TV. Vratné peníze aktuálně cashback pro LGshop nenabízejí.\nAbyste mohli využít cashback, tak se musíte zaregistrovat na jednom z portálů, prokliknout se do obchodu a vytvořit objednávku. Po převzetí zboží budou na vaše cashback konto připsány peníze, které si pak můžete nechat poslat na váš bankovní účet.\nLGshop slevy – výprodeje, Black Friday…\nK vybraným produktům nabízí LGshop dárek v hodnotě i několik tisíc korun. Získat můžete například prací prášek k pračce nebo reproduktor k TV, dárek závisí na hodnotě nákupu. Cashback LGshop nabízí na své produkty. Stačí vybraný spotřebič zaregistrovat a několik tisíc může být vašich. Tyto zmíněné akce jsou časově omezeny.\nSlevy LGshop poskytuje v podstatě v průběhu celého roku. V záložce “VÝPRODEJ“ nabízí LGshop výprodej posledních skladových zásob nebo starších modelů.\nObchod se účastní slevové akce Black Friday nebo Dny Marianne.\nLGshop doprava zdarma a cena poštovného\nLGshop poštovné zdarma nabízí u objednávek nad 2 000 Kč. Platit můžete bankovním převodem, kartou on-line, na splátky přes Home Credit, pomocí platby Twisto do 14 dnů po doručení, hotově/kartou na prodejně nebo na dobírku, u které si připlatíte 49 Kč. V rámci časově omezených akcí nabízí LGshop Dny dopravy zdarma bez omezení hodnoty nákupu.\nPPL: 119 Kč\nGebrüder Weiss: 119 Kč\nLG doprava je u vybraných produktů zdarma nebo za 990 Kč či 1 490 Kč\nZa příplatek si můžete zajistit výnos zboží do patra nebo jeho odbornou instalaci.\nLGshop vrácení zboží\nVrácení zboží LGshop umožňuje bez udání důvodu do 14 dnů od převzetí zboží. Vrácené zboží musí být nepoškozené, bez známek použití a v původním obalu. Jakmile obchod obdrží od vás zboží, tak vám vrátí vaše peníze do 14 dnů.\nPokud jste se rozhodli zboží vrátit, tak vyplňte LGshop formulář pro odstoupení od smlouvy, který je k dispozici ke stažení zde. Následně zboží důkladně zabalte, aby při přepravě nemohlo dojít k jeho poškození nebo znečištění a přiložte k němu vyplněný formulář. Kompletní balíček následně odešlete přepravní společností na adresu níže. Doporučujeme se vzhledem k vracenému produktu předem informovat na telefonu 220 770 000, jestli zboží zaslat na prodejnu nebo na sklad.\nAdresa pro vrácení zboží – SKLAD:\nLGshop – sklad\nAdresa pro vrácení zboží – PRODEJNA:\nLGshop reklamace 2021\nReklamace LGshop vyřizuje v průběhu záruční lhůty, která je dle zákona 2 roky. Připlatit si můžete prodloužení záruky o 1, 2 nebo 3 roky. Na vyřízení reklamace má obchod maximálně 30 dnů od jejího přijetí a o výsledku vás musí informovat.\nOsobně na prodejně – Přineste na prodejnu vadné zboží společně s fakturou, kde s vámi pracovníci prodejny vyřeší vše potřebné. Na prodejně reklamujte pouze menší zboží, jako například mobilní telefony, příslušenství, apod.\nServis u Vás doma – Tuto službu nabízí LG u TV od 49“ a domácích spotřebičů, jako jsou pračky, myčky, sušičky nebo lednice. Stačí nahlásit závadu na telefon 810 555 810 a následně budete zpětně kontaktování pro domluvu návštěvy technika. Pro nahlášení závady si připravte záruční list nebo fakturu.\nPřepravní společností – Reklamovat zboží můžete také zasláním na jednu z adres níže – záleží na aktuálním stavu vládních opatření, tedy jestli není prodejna uzavřena. Případně můžete zboží poslat rovnou do autorizovaného servisu, jejichž seznam naleznete zde. K reklamaci budete potřebovat fakturu nebo záruční list.\nAdresa pro zaslání reklamace – SKLAD:\nAdresa pro zaslání reklamace – PRODEJNA:\nLGshop kontakt – e-mail, telefon, infolinka\nKaždý den od 9:00 do 22:00 je vám k dispozici zákaznická linka LGshop. Pro její kontaktování zavolejte na číslo 220 770 000. V případě písemné komunikace použijte on-line chat v pravém dolním rohu na e-shopu nebo LGshop e-mail info@lgshop.cz.\nV Praze se nachází kamenná prodejna LGshop, kterou najdete v Galerii Harfa. Jedná se o showroom, takže si můžete vybrané zboží nejen prohlédnout, ale i vyzkoušet. Více informací o prodejně naleznete zde.


Kouzlo masivního dřeva v konstrukci dřevostaveb | Dřevostavby, časopis o bydlení - DřevoStavby\n›Kouzlo masivního dřeva v konstrukci dřevostaveb\nLucie Němcová | Pondělí, 16. květen 2016 |\nTěžký dřevěný skelet (TDS) je tím pravým konstrukčním systémem pro milovníky dřevěného stavění. Nabízí možnosti nechat masivní trámy odhaleny a vychutnávat tak architekturu celé dřevostavby plnými doušky. Dřevěné nosné prvky mohou být přiznány v interiéru či exteriéru. Varianta s konstrukcí v interiéru je vhodnější z hlediska tepelně technického, z pohledu životnosti a údržby a také dodává interiéru jedinečnou atmosféru.\nVarianta s konstrukcí v exteriéru ovšem nabízí mnohem širší architektonické možnosti pro řešení fasády stavby. Pro konstrukce těžkých dřevěných skeletů je stěžejní řešení jednotlivých styčníků, což samozřejmě zásadně ovlivňuje již zmiňované architektonické řešení konstrukce. Lze využít různé dřeviny a nejrůznější typy styčníků či ztužujících diagonál, které v kombinaci s diafragmaty dávají architektům ojedinělý nástroj, který jim jiný konstrukční materiál nepropůjčí.\nDíky nesporným statickým výhodám umožňuje TDS také větší rozpony a tím i větší dispoziční volnost a variabilitu. Další předností TDS je možnost zabudování velkých prosklených ploch, aniž by bylo třeba upravovat či zesilovat samotnou konstrukci domu.\nKonstrukce jako skládačka\nTěžký dřevěný skelet je tvořen ze svislých masivních sloupů, vodorovných nosníků (průvlaků a stropnic) a vyztužovacích prvků v pravidelném rastru nejčastěji tři a šest metrů, které je optimálním využitím dřevěných prvků s ohledem na zatížení a rozpon při rozumných dimenzích samotného prvku. Konstrukční spoje těžkého skeletu jsou řešeny buď zapuštěným ocelovým kováním, které je prakticky neviditelné a zároveň požárně chráněné, nebo tesařskými spoji realizovanými za pomoci přesných CNC technologií.\nStěny, které tvoří rozdělení místností a uzavírají prostor po obvodu stavby, mohou být rozmístěny velice variabilně a nezávisle na skeletu. Samotná výroba a realizace objektu je provázána s přesnou výrobou pomocí CNC technologie, takže jej můžeme zařadit do kategorie „prefabrikované“ stavby. Výstavba na pozemku probíhá ve dvou fázích. Nejprve je na staveništi smontován samotný dřevěný skelet, který je připraven v dílně na CNC strojích, následně jsou osazeny skleněné výplně a v případě, že je TDS situován v interiéru, ve druhé fázi přichází na řadu zavěšení stěnových panelů.\nObvodové stěny pod lupou\nVýplňové či závěsné stěny a příčky jsou nejčastěji sendvičové difuzně otevřené konstrukce, která je propustná pro vodní páry a umožňuje tak případně vlhkosti v konstrukci vyschnout. Základem stěn jsou nejčastěji lepené KVH hranoly o tloušťce 40 milimetrů a v šířkách od 160 milimetrů výše v závislosti na energetice domu. Tloušťku obvodové stěny ovlivňuje kromě šířky hranolů také vrstva izolačního materiálu, která je přizpůsobena požadavkům zákazníka například na vyšší hodnotu součinitele prostupu tepla.\nObecně má tato konstrukce směrem z exteriéru do interiéru následující složení: dřevěný fasádní obklad na laťovém roštu nebo tenkovrstvá difuzní omítka aplikovaná na perlinkové mřížce nebo armovací tkanině, difúzní fólie, dřevovláknitá izolační deska (hydrofobizovaná), KVH hranoly (40 x 160 až 40 x 240 milimetrů) s vloženou minerální nebo dřevovláknitou tepelnou izolací, OSB deska tloušťky 15 milimetrů, instalační předstěna (laťový rošt s vlo¬ženou minerální nebo dřevovláknitou tepelnou izolací) tloušťky 40 milimetrů, interiérová sádrovláknitá případně sádrokartonová deska tloušťky 12,5 milimetrů, keramický obklad a podobně.\nPro tepelně vlhkostní chování stěn jsou důležité tyto tři faktory:\nZajištění vzduchotěsnosti a parotěsnosti z interiérové strany,\nzajištění konstrukce proti pronikání větru do tepelné izolace z exteriérové strany – což je stejné pro všechny konstrukční systémy dřevostaveb,\nz pohledu výběru konstrukce je nejdůležitější třetí faktor: pravidelně či nepravidelně se opakující tepelné mosty způsobené umístěním nosných prvků (sloupky, překlady, a podobně).\nTepelné mosty nejsou vítány\nSrovnáme-li jednotlivé druhy těžkých dřevěných skeletových systémů, nejlépe tepelné mosty eliminuje TDS s nosnou konstrukcí umístěnou v interiéru. Masivní prvky nosné konstrukce nejsou ochlazovány a na tuto konstrukci je „zavěšena“ lehká trámková konstrukce, ve které se již neobjevují tepelné mosty jako překlady, ztužující prahy nebo pomocné ztužující prvky. Tato varianta je přímo předurčena pro výstavbu v pasivním standardu. Dosáhnout tedy hodnot pasivního domu lze bez problémů i s konstrukčním systémem těžkého dřevěného skeletu. „Jeden z našich objektů s konstrukcí TDS dostal dotaci z programu Zelená úsporám. TDS umístěný v interiéru s obvodovými konstrukcemi řešenými jako zavěšené sendviče jsou z pohledu tepelných mostů a s tím spojeného energetického standardu téměř geniální systém (troufnul bych si i na nulový dům),“ říká Milan Peukert ze společnosti TFH. „Výplňové konstrukce lze dělat efektivněji než v případě LDS, protože sloupky (systematické tepelné mosty) mohou být subtilní, popřípadě nemusí být vůbec. Na druhou stranu jsou v konstrukci masivní sloupy a průvlaky TDS, které jsou v porovnání se sloupky LDS většími tepelnými mosty. Je jich ale málo, tudíž nejsou nijak významné. Zejména v porovnání s prosklenými plochami,“ dodává Milan Peukert.\nProblém není ani s dosažením vzduchotěsnosti. „Během Blower door testu běžně foukáme pod hodnotu 0,6 m3/h.“ Standardní otázkou, spojenou se všemi dřevostavbami a energeticky úspornými domy, je problematika přehřívání stavby v letních měsících. Musíme být obezřetní v plánování prosklených ploch a zajistit venkovní stínění, bez kterého se taková stavba opravdu neobejde.\nNa druhé straně srovnání figuruje TDS s nosnou konstrukcí umístěnou v exteriéru. V takovém případě se projeví vliv systematických tepelných mostů, vedení tepla přes dřevěné prvky navazující na sloupy s vlákny orientovanými podélně ke směru vedení, které probíhají z exteriéru do interiéru. Jedná se o podobnou problematiku jako v případě sedlových střech s použitím vaznice vysunuté před fasádu. Lze očekávat zvýšení tepelné ztráty prostupem o pět až osm procent oproti řešení se sloupky v interiéru. Tento jev je možné eliminovat tloušťkou tepelné izolace a v porovnání s LDS se kladně projeví také menší tepelné ztráty výplňové konstrukce, kde je tloušťka dřevěných sloupků minimalizována.\nVysunutí TDS do exteriéru nepředstavuje jen riziko vyšších tepelných ztrát, ale také spojenou problematiku vlhkostních rizik. V případě TDS umístěného v exteriéru je potřeba také řešit návaznost tepelných izolací na tepelné izolace základových konstrukcí složitěji. V uvedeném případě stojí proti sobě požadavky statiky a tepelné techniky.\nSpolupráce Milan Peukert, TFH dřevěné skeletové domy


Byl to již prastarý předkřesťanský zvyk sypat si hlínu a popel na hlavu nebo házet popel do vzduchu. Těžko nemocné ukládali na popel, zklamaní a zarmoucení si lehávali na zem a přikrývali se zemí. Chtěli tím říci, že už se považují za mrtvé, že pro ně nemá život smysl. Ve Skutcích apoštolů (22,23) se dočítáme, že Židé házeli popel do vzduch proti sv. Pavlovi. Naznačovali tím, že ho považují pro svůj národ za mrtvého. Ale ku podivu dávali v jiných zemích popelu i opačný význam: brahmáni mu připisovali sílu očistnou. Ve starém Mexiku proto popelem očišťovali novorozeně, v Indii užívali popele jako léku proti nakažlivým nemocem, v Irsku se sypal popel sv. Jana na pole, aby bylo úrodné. Z takové směsice významů ovšem nezmoudříme.\nPůvod křesťanského zvyku je potřeba hledat v Bibli. Člověk vyhnaný z ráje po svém hříchu slyšel Boží rozsudek: V potu tváře budeš jíst chléb, dokud se nenavrátíš do země, z níž jsi byl vzat. Prach jsi a v prach se navrátíš (Gn 3,17-19). Prach vzniká, když země nemá dost vláhy a vyschne, popel je ze spálené vegetace. Takový nebyl stvořen ráj. Pramen živé vody zajistil zemi tak, že byla kvetoucí zahradou a v ní byl člověk kvetoucí mládím a svěžestí. Prach a popel je tedy důsledek hříchu, zasahuje tedy na prvním místě toho, kdo hřích způsobil. Vyzná-li to člověk, uvědomuje si svou vinu a dělá pokání. Příhodná doba k tomu je pochopitelně začátek postní doby ve středu, která dostala jméno středa popeleční.\nJak jsme už řekli, nějaký podobný obřad se nachází i v jiných náboženstvích staré tradice. I tam si lidé posypávají hlavu popelem a dělají to i důkladněji. Ale přesto je v našem obřadě něco docela nového. Nemá nám to uniknout, protože je to na pohled nenápadné. Popel se totiž napřed světí. Obřad svěcení říká opak toho, značí popel. Znamená vzkříšení, svěcená voda je symbol života. Staré rity byly plačtivé, naříkající nad smutným osudem všeho živého a marností všeho pozemského. Nepopíráme to ani my, je dobře, když si to připomeneme. Ale je to jenom jedna stránka skutečnosti. Bible nám současně ukazuje i druhou část mince. Upřímným pokáním a Božím požehnáním se dá všechno zlo napravit. S tím úmyslem a s tou důvěrou přijímáme na počátku postní doby obřad popelce jako výzvu k napravení všeho zla.\nKdy ten zvyk vznikl? Nejstarší písemnou zprávu najdeme u sv. Řehoře Velikého. Tímto způsobem se přijímali do společenství církve tzv. veřejní hříšníci, kteří byli pro svá velká provinění na čas vyloučeni. Ale na počátku postní doby je užitečné, abychom si připomněli, že před Bohem musíme vyznat svou vinu všichni. V Římě se to dálo takto. Blízko starého Cirkus Maximus, kde se za pohanských dob děly hrubé a krvavé hry, je kostel Vzkříšeni. Tam se shromáždil papež s celou kurií a s hlavou posypanou popelem spolu se zástupem lidí šli pěšky na vyvýšinu k bazilice sv. Sabiny ke společné modlitbě. Ve světě ten obřad brzo napodobili.\nV Římě se uchovává v kratší formě dodnes, sv. Otec koná obřad popeleční středy odpoledne právě u sv. Sabiny. Mimochodem upozorňujeme, že tu jistou dobu pobýval i sv. Vojtěch, tedy i on se možná účastnil toho procesí v té době. A dnes? Děje se to odpoledne, aby se mohli dostavit mnozí seminaristé z ciziny, kteří tu studují. Zůstává to pro ně pěknou vzpomínkou na Věčné město, vzpomínkou ne triumfální, ale duchovní.\nU sv. Sabiny zpívá lid při procesí tato slova: Očisti mne, Pane, a budu čistě žít.


Hrající časovací vejce Beep Egg RockPrachovka ve stojánku FLOWER POWER\nUšetříte 105,– Kč\nSkvělý dárek pro kuchaře - i začátečníky! Praktická a zábavná pomůcka pro vaření vajíček přesně tak, jak máte rádi! Elektronické hrající časovací vejce s melodií Beep Egg Rock vás rockovou melodií upozorní, že je čas vejce vyjmout a podávat. Stačí jen vložit jej do vody společně s dalšími vejci!\nTeplotní senzor v Beep Egg přesně detekuje, v který moment se začne voda vařit, a od tohoto bodu začne zabudovaný časovač odpočítavat čas až do momentu ideálního stavu pro dokonale uvařené vajíčko. Jednoduše dejte Beep Egg do vody se skutečnými vejci a vařte společně.\nVajíčko Beep Egg zahraje melodii při ideálním stavu:\nvejce na měkko: Deep Purple - Smoke On The Water vejce na hniličku: Kiss - I Was Made For Loving You vejce na tvrdo: Europe - Final Countdown\nPatentovaná německá technologie, s plnou zárukou funkčnosti a kvality.\nDoporučujeme skladovat společně s vejci v ledničce. Baterie má životnost při intenzivním vaření minimálně 18 měsíců a déle. Při skladování v lednici se životnost baterie prodlužuje. Beep Egg je vyráběn v Německu a proto je použitý materiál bezpečný potravinám i při mnohonásobném společném vaření.\nObchodní informace o položce Hrající časovací vejce Beep Egg Rock:\nVaše dotazy a komentáře na zboží „Hrající časovací vejce Beep Egg Rock“\nMáte nějaké dotazy nebo komentáře k námi nabízené položce Hrající časovací vejce Beep Egg Rock? Napište nám je!\nHodnocení majitelů zboží „Hrající časovací vejce Beep Egg Rock“\nJuraj F. (13.01.2017) 100%\nZuzana H. (10.01.2012) 100%


Ukrajina půjde v říjnu volit, ale bez Krymu i Donbasu | Týden.cz\nUkrajina půjde v říjnu volit, ale bez Krymu i Donbasu\nUkrajinský parlament většinou hlasů vyhlásil na 25. října místní volby, které se mají konat po celé zemi, kromě anektovaného Krymu a "okupovaných" okresů Doněcké a Luhanské oblasti na východě Ukrajiny. Tento průmyslový region zvaný Donbas částečně ovládají separatisté. Konflikt si od loňského dubna vyžádal přes 6500 mrtvých.\nPrávě otázka, zda se volby mají odehrát alespoň v té části Donbasu, která zůstala pod kontrolou Kyjeva, byla hlavním bodem v debatě. Příslušný výbor sice radil volby nepořádat, ale koalice se nakonec dohodla, že se hlasovat bude. V případě "osvobozených, ale problematických míst", jako je například přestřelkami sužovaná obec Šyrokyne anebo město Slavjansk, má rozhodnout ústřední volební komise a následně předložit toto rozhodnutí parlamentu.\nV "okupované" části Donbasu se volby z rozhodnutí parlamentu konat nemají. Separatisté však na počátku měsíce ohlásili, že místní volby uspořádají 18. října, prý v zájmu posílení příměří a ukončení konfliktu. Prezident Petro Porošenko vzápětí odsoudil záměr separatistů uspořádat "nezákonné a podvodné volby" jako další pokus Ruska podkopat mírové dohody.


Vliv podmínek bydlení na zamýšlenou migraci české populace za prací - PDF\nDownload "Vliv podmínek bydlení na zamýšlenou migraci české populace za prací"\n1 Vliv podmínek bydlení na zamýšlenou migraci české populace za prací Petr Sunega Úvod Pro Českou republiku byla i v roce 2005 charakteristická, v porovnání se situací ve starých členských zemích EU nebo v USA, relativně nízká míra vnitřní migrace 1 (jak bude doloženo v následujícím textu). Nízká míra vnitřní migrace obecně, motivy vnitřní migrace (zjišťované do roku 2004 Českým statistickým úřadem) a vysoké regionální rozdíly v míře nezaměstnanosti poukazují zejména na nízkou míru vnitřní migrace za pracovními příležitostmi. Bariéry pro její větší rozvoj mohou být různé; ve světě často zmiňovanými jsou podmínky bydlení (Johnson, Salt a Wood 1975, Böheim a Tailor 1999, 2002 a další). S rostoucím důrazem na flexibilitu práce tak věnuje výzkum, zejména ve vyspělých zemích, stále větší pozornost vzájemnému vztahu mezi trhem práce a trhem bydlení (Gardner, Pierre, Oswald 2001, Ford a Burrows 2000 a další). Možná ještě větší pozornost by si však tento vztah zasloužil v postkomunistických zemích. Nejen proto, že stejně jako trh práce musel od počátku transformace být postupně vytvářen i trh bydlení, ale také proto, že z důvodu pomalých reforem v oblasti bydlení (zejména v oblasti regulace nájemného) po roce 1989 se vytváření skutečného trhu bydlení výraznějším způsobem zpozdilo (Lux, Burdová 2000, Lux et al. 2003, Lux et al. 2004, částečně též Čermák 2001, Čermák 1997, Hampl at al. 1999). Podle mnohých autorů byla a je situace na trhu s bydlením (pokles objemu bytové výstavby v 90. letech a růst cen bytů) jedním z nejvýznamnějších faktorů, které vysvětlují specifický vývoj vnitřní migrace v ČR. Prvním cílem této statě je odhalit, byť z důvodu složitosti problematiky 2 jen parciálně, do jaké míry mohou podmínky v oblasti bydlení, resp. právní důvod užívání bydlení, 3 mít vliv na ochotu české populace stěhovat se za prací. Pro tento účel budou prezentovány výsledky analýz několika kvantitativních i kvalitativních sociologických šetření provedených v letech 2001 a V této souvislosti je třeba zdůraznit, že příspěvek se soustředí výlučně na analýzu vazby mezi migrací za prací a faktory, které tuto migraci pozitivně nebo negativně ovlivňují, a tak vědomě opomíjí fungování všech ostatních komplexních vazeb uvnitř trhu práce a trhu bydlení. Příspěvek neanalyzuje vliv všech rozmanitých podmínek bydlení (resp. bariér v podobě podmínek bydlení), ale soustředí se, v souladu s náplní níže uvedených studií provedených ve vyspělých zemích, zejména na vliv právního důvodu užívání bydlení na zamýšlenou migraci české populace za prací. Příspěvek se rovněž soustředí na analýzu faktorů ovlivňujících zamýšlenou (budoucí) a nikoliv skutečnou migraci české populace za prací. Toto omezení je dáno zejména z metodologických důvodů. Vliv právního důvodu 1 Vnitřní migrace je definována jako proces, při němž se lidé stěhují mezi územními celky v rámci jednoho státu či federace (viz např. ČSÚ 2005). V tomto textu se budeme zabývat výhradně vnitřní migrací, nebude-li výslovně uvedeno něco jiného. Pokud je tedy pojem migrace v textu použit bez přívlastku vnitřní, míní se jím stěhování mezi územními celky v rámci jednoho státu. 2 Čermák (2001) zmiňuje komplexitu faktorů podmiňujících migraci (a stejně tak širokou škálu dopadů migračních změn např. na věkovou, socioprofesní nebo sídelní strukturu), s níž souvisí stále rostoucí důraz na interdisciplinární charakter výzkumu migrace (vedle tradičních sociologických, ekonomických a demografických přístupů ke studiu migrace uvádí přístupy politické a právní a v neposlední řadě geografické). 3 Právní důvod užívání specifikuje právní vztah uživatele k užívanému domu/bytu (zpravidla se odlišuje zejména vlastnický a nájemní vztah k bydlení, resp. vlastnické a nájemní bydlení, družstevní bydlení a subkategorie těchto základních forem např. v oblasti nájemního bydlení se z důvodu rozdílných pravidel při utváření nájemného zpravidla odlišuje sociální nájemní bydlení od soukromého nájemního bydlení). 1\n2 užívání bydlení na migraci české populace totiž není možné zkoumat jinak než na zamýšlené migraci za prací, jelikož statistika skutečné migrace (ČSÚ 2004a, ČSÚ 2004b, ČSÚ 2005) nezahrnuje informaci o právním důvodu užívání bydlení migrujícího. Druhým cílem příspěvku je poukázat na skutečnost, že potenciální překážkou větší mobility české populace za prací mohou být regionální (krajské) rozdíly ve finanční dostupnosti bydlení 4, přičemž jejich efekt se liší s ohledem na dosaženou kvalifikaci jednotlivců (resp. osob tvořících domácnost). Cílem je rovněž zjistit, zda existuje statisticky významná souvislost mezi změnami regionálních rozdílů ve finanční dostupnosti bydlení a intenzitou vnitřní migrace (přírůstkem počtu vystěhovalých). V první kapitole jsou stručně popsány zobecněné závěry vybraných domácích i zahraničních empirických studií zkoumajících vztah mezi podmínkami bydlení a migrací, resp. migrací za prací. Ve druhé kapitole je popsána metodologie a datové zdroje použité pro analýzy. Ve třetí kapitole je uvedeno stručné srovnání míry vnitřní migrace v ČR se situací ve vybraných vyspělých i tranzitivních zemích. Klíčovou část textu představuje čtvrtá kapitola prezentující výsledky analýz stopujících významnost vlivu nejrůznějších faktorů potenciálně ovlivňujících zamýšlenou migraci české populace za prací (včetně faktoru podmínek bydlení), a to na datech z několika celostátních kvantitativních sociologických šetření, ale také na výpovědích respondentů ze čtyř skupinových diskusí (focus groups). V páté kapitole je analyzován vztah mezi změnou regionálních rozdílů ve finanční dostupností bydlení a změnami v relativním počtu vystěhovalých. Následuje shrnutí výsledků provedených analýz a závěr. 1. Výsledky vybraných domácích a zahraničních empirických studií V české odborné literatuře převažují práce zkoumající (vnitřní) migraci z pohledu geografického a demografického s přesahem do sociologie (zejména otázka migračních motivací Kühnl 1978, 1986) či ekonomie. Rozsah studií zaměřených na hlubší empirické analýzy souvislostí migračních toků se situací na trhu s bydlením je (i s ohledem na dostupné datové zdroje) velmi omezený. Z hlediska úrovně, na níž jsou zkoumány motivace a dopady migračních změn, a z hlediska použitých datových zdrojů, převládají práce makroskopického/agregátního typu nad pracemi mikroskopického typu. 5 Zatímco první přístup je založen na využití dostupných dat migrační statistiky a hodnotí strukturální podmíněnosti migračních toků (ovšem často s žádným nebo jen velmi nedostatečným empirickým důkazem o vlivu jednotlivých faktorů), druhý přístup je založen na zkoumání individuálních rozhodnutí jednotlivců nebo domácností v souvislosti s jejich sociálními vazbami, informačními toky, individuálními psychickými dispozicemi apod (Čermák 2001). Důvodem převahy prací prvního typu byly podle Čermáka (2001) zejména nepříznivé společenské poměry (do začátku 90. let) a nedostatečné datové zdroje. Hlavní závěry dosavadních prací konstatují zejména pokračování následujících dlouhodobých trendů (Čermák 2001, Hampl at al 199): (a) pokles celkové migrační mobility; (b) zvyšování migrační uzavřenosti na úrovni okresů. Postupný pokles úrovně celkové migrace probíhá na území dnešní ČR již od 50. let minulého století a v průběhu první poloviny 90. let tento pokles překvapivě ještě zrychlil. Možnými důvody kontinuálního poklesu vnitřní migrace (Čermák 2001) mohou být vysoká výchozí úroveň migrace na konci 40. let (spojená s poválečnými přesuny obyvatelstva), nivelizační tendence v padesátých až osmdesátých letech, nahrazování migrace jinými formami prostorové mobility (dojížďka apod.), eventuelně 4 Indikátory finanční dostupnosti bydlení jsou popsány níže. 5 Členění dle Čermáka (2001). 2\n3 oslabování disciplíny občanů při přehlašování trvalého pobytu (zejména v 90. letech). V této souvislosti je poukazováno na výrazný vliv situace v oblasti bydlení, která vytvářela bariéry pro migrační mobilitu jak v období před rokem 1989, tak v pozdějších letech, obvykle však chybí empirický důkaz podporující hypotézu o vlivu bydlení na úroveň migrace. V zahraniční odborné literatuře lze najít poměrně velké množství empirických studií, které se věnují výhradně zkoumání vztahu mezi trhem práce a trhem bydlení z různých dílčích pohledů, i když počet odborných publikací komplexněji popisujících teoretická východiska k analýze vzájemných souvislostí mezi trhem bydlení a trhem práce (resp. migrací za prací a situací na trhu s bydlením) je spíše omezený (jak konstatuje i např. Gardner, Pierre, Oswald 2001, 1). Van Leuvensteijn a Köning (2004) uvádí, že v literatuře existují dva hlavní proudy, které se snaží empiricky analyzovat vztah mezi trhem bydlení a trhem práce. První z nich zkoumá tento vztah na makro-úrovni, druhý na mikro-úrovni. Převážná většina studií obou proudů se věnuje zejména vlivu právního důvodu užívání bydlení na zaměstnanost a migraci. Zřejmě nejčastěji zmiňovanou 6 prací prvního proudu je Oswaldova studie (Oswald 1996). Na základě jednoduché lineární regrese a korelací využívajících data o míře nezaměstnanosti a podílu vlastnického bydlení ve vybraných zemích OECD, regionech Velké Británie, Itálie, Francie, Švédska a státech USA (bez zahrnutí Aljašky a Havaje) došel Oswald k závěru, že současné rozdíly v podílu vlastnického bydlení mezi zeměmi vysvětlují do značné míry rozdíly v míře nezaměstnanosti těchto zemí. Vysokou míru nezaměstnanosti v těchto zemích proto připisuje sekulární změně, ke které došlo ve většině západoevropských zemí nárůstu podílu vlastnického bydlení a poklesu podílu soukromého nájemního bydlení. Partridge a Rickman (1997) zkoumali determinanty rozdílů v míře nezaměstnanosti mezi jednotlivými státy USA. I při zapracování velkého počtu kontrolních proměnných zohledňujících demografické složení populace, tržní a institucionální efekty, došli k podobnému závěru jako Oswald. Nickell (1998) analyzoval vztah mezi podílem vlastnického bydlení a mírou nezaměstnanosti na vzorku 20 zemí OECD za období Podobně jako Oswald došel k závěru o statisticky významném pozitivním vztahu mezi podílem vlastnického bydlení a mírou nezaměstnanosti. Závěry studií zkoumající rozdíly v agregátní míře nezaměstnanosti mezi státy nebo regiony (Dietz a Haurin 2003, Partridge a Rickman 1997, Nickell 1998, Pehkonen 1999, Green a Hendershott 2001, Dohmen 2005, Oswald 1996) tak naznačují, že vysoký podíl vlastnického bydlení může být jednou z příčin vyšší míry nezaměstnanosti a větších regionálních rozdílů v nezaměstnanosti. Studie mikro-úrovně vztahu mezi trhem práce a bydlení, které se věnuje i tato stať, důsledněji využívají koncept životní dráhy (Winter a Stone 1998, Kendig 1990, Mulder, Hooimeijer 1999) a vycházejí z individuálních dat o jednotlivých migrujících. Jejich závěry sice potvrzují nižší úroveň migrace jednotlivců/domácností ve vlastnickém sektoru bydlení v porovnání s jednotlivci/domácnostmi žijícími v jiných typech právního důvodu užívání bydlení, avšak tato nižší mobilita nemá dle výsledků většiny studií za následek, že by lidé žijící ve vlastním bydlení byli častěji nebo déle nezaměstnaní než lidé z bytů nájemních (Johnson, Salt a Wood 1975, Böheim a Tailor 1999, 2002, Millington 1994, Gardner, Pierre a Oswald 2001, Weinberg 1979, Ford a Burrows 2000, McGregor, Munro, Heafey, Simon 1992, Cameron a Muellbauer 1998, Strassmann 2001, Kan 2002, Blanchard a Katz 1992, Coulson a Fisher 2002, Helderman, Mulder a Van Ham 2004, Van Leuvensteijn a Parikh 2002). 6 Současně však také nejzpochybňovanější. Oswaldovi se jeho studii nepodařilo publikovat v žádném recenzovaném časopise, přesto ji většina autorů recenzovaných článků minimálně okrajově zmiňuje. 3\n4 Na základě studia řady empirických studií zkoumajících vliv podmínek bydlení na trh práce, zaměstnanost a migraci populace za prací i migraci obecně (podrobnější výklad závěrů studií je možné nalézt v Lux et al. 2006a) lze konstatovat, že podle převážné většiny studií na obou úrovních má právní důvod užívání bydlení na trh práce, zaměstnanost a migraci statisticky významný vliv. Na makro-úrovni lze učinit závěr, že vyšší podíl (resp. přírůstek) vlastnického bydlení v daném státě či regionu je pozitivně korelován s vyšší mírou nezaměstnanosti (resp. vyšším přírůstkem nezaměstnanosti). Varieta přístupů a předmětů zkoumání na mikro-úrovni je široká a nepříliš ujasněná. Obecně však lze říci, že ve většině vyspělých evropských zemí (s výjimkou Velké Británie v 80. letech, kde se jednoznačně projevil negativní vliv zamrzlého sektoru obecního nájemního bydlení s nízkým regulovaným nájemným, viz např. Hughes a McCormick 1981, 1987, 1997) se potvrzuje, že vlastníci bydlení jsou méně mobilní (méně migrují) než osoby s jiným právním důvodem užívání domu/bytu, zejména pak méně mobilní než nájemníci v bytech soukromých pronajímatelů. Jedním z důvodů této skutečnosti jsou například vyšší transakční náklady spojené se stěhováním vlastníků. Ty souvisí nejen s vyššími finančními náklady spojenými s prodejem stávajícího domu/bytu, ale rovněž se sociálními náklady stěhování (zpřetrhání sociálních sítí a vazeb v místě stávajícího bydliště). Současně však nelze konstatovat, že tato jejich nižší mobilita by byla spojena s vyšší pravděpodobností, že se stanou nezaměstnanými nebo že budou nové zaměstnání v případě nezaměstnanosti hledat déle než lidé žijící v nájmu Metodologie a datové zdroje Pro účely testování vztahu mezi právním důvodem užívání bydlení a migrací za prací v českém prostředí byla zvolena kombinace kvantitativních i kvalitativních metodologických přístupů a bylo využito více datových zdrojů konkrétně dat z šetření Postoje k bydlení 2001, dat z omnibusového šetření CVVM (2006) zahrnujícího specifické otázky týkající se migrace za prací, ale též výsledky skupinových diskusí (focus groups) provedených v Opavě a v Praze (2006). Šetření Postoje k bydlení 2001 bylo realizováno na přelomu června a července roku Šetření proběhlo formou standardního rozhovoru na vzorku osob starších 18 let. Sběr dat zajistila ve všech velikostních kategoriích obcí agentura STEM. Výběr dotazovaných byl proveden metodou kvótního výběru, přičemž kvóty byly stanoveny tak, aby byla zajištěna reprezentativita odpovědí za celou Českou republiku. Kvótní znaky zahrnovaly pohlaví, věk, vzdělání, velikost místa bydliště a právní důvod užívání domu/bytu respondenta. Respondenti ve výzkumu uváděli také svou historii bydlení (dráhy bydlení v minulosti). Šetření CVVM 2006 proběhlo v listopadu 2006 na vzorku respondentů starších 15 let. Jednalo se o kvótní šetření, kde výběrovými (kvótními) znaky byly pohlaví, věk, vzdělání respondenta a region (kraj) respondentova bydliště. Otázky dotýkající se migrace dotázaných za prací byly přiřazeny do pravidelného (omnibusového) šetření CVVM. 7 Řada studií (Minford, Peel a Ashton 1987, Munch a Svarer 2002, Svarer, Rosholm a Munch 2004) se věnuje rovněž vlivu dotací na trhu bydlení na migraci za prací. Z nich prokazatelně vyplývá, že dotace v sektoru nájemního bydlení (zejména regulace nájemného) mají negativní dopad na prostorovou mobilitu nájemníků (Velká Británie, Dánsko) a mají za následek delší dobu nezaměstnanosti (úměrně míře regulace, případ Dánska). Rovněž státní zásahy v oblasti vlastnického bydlení (daň z převodu nemovitostí) nejsou hodnoceny příliš pozitivně, protože zvyšují agregátní transakční náklady stěhování a přispívají k nižší míře migrace pracovní síly.. 4\n5 Základní statistické metody použité pro zjištění závislostí mezi zamýšlenou migrací respondentů za prací (závislá proměnná) a podmínkami bydlení (zejména právním důvodem užívání bydlení) na datech ze zmíněných dvou šetření tvoří binární logistická a ordinální logistická regrese. Obě metody byly zvoleny s ohledem na charakter a nízký počet obměn závislé proměnné (zamýšlené migrace za prací, zjišťované pomocí kategorizované proměnné nabývající zpravidla čtyř hodnot). 8 Skupinové diskuse (focus groups), uznávaná a zavedená metoda kvalitativního sociologického šetření, proběhly jednak mezi registrovanými uchazeči o zaměstnání (nezaměstnanými lidmi) ve městě s vysokou mírou nezaměstnanosti a přitom jedním z nejnižších podílů vystěhovalých lidí za pracovními příležitostmi v ČR (v Opavě), a jednak mezi lidmi pracujícími, kteří se za prací přestěhovali do Prahy, tedy do města s největší nabídkou pracovních příležitostí, avšak nejméně finančně dostupným bydlením. V obou místech proběhly dvě skupinové diskuse, na každou z nich bylo pozváno 10 lidí, celkem se šetření zúčastnilo 39 respondentů. V Opavě byli respondenti pro skupinovou diskusi vybíráni za spolupráce s místním úřadem práce, v Praze byli vybráni metodou snow-ballingu. Analýzy vlivu regionálních rozdílů ve finanční dostupnosti bydlení na intenzitu vnitřní migrace byly prováděny s využitím dat Českého statistického úřadu (ČSÚ) za období 2000 až Finanční dostupnost bydlení byla měřena prostřednictvím indikátoru míry zatížení (podíl čistého nájemného a čistých měsíčních příjmů domácností; podrobněji viz např. Lux a Burdová 2000) pro nájemní bydlení, indikátoru price-to-income ratio (P/I) pro vlastnické bydlení a v neposlední řadě prostřednictvím tzv. reziduálního příjmu (čistý měsíční příjem domácnosti po odečtení nákladů na bydlení). V ČR bohužel neexistují datové soubory, které by bylo možno jednoduše použít pro účely analýz regionálních rozdílů ve finanční dostupnosti bydlení různých typů domácností za období S ohledem na tuto skutečnost byl pro účely analýz zvolen alternativní přístup byly vytvořeny typy domácností (typologie domácností byla vytvořena dle skutečného zastoupení různých skupin domácností v populaci podle výsledků SLDB 2001) a těmto typům domácností následně přiřazeno adekvátní bydlení. Typy domácností byly vytvořeny na základě kombinací následujících kritérií: ekonomické aktivity osoby v čele domácnosti (a jeho druha/družky) uvažovány byly následující čtyři kategorie: ekonomicky aktivní, nezaměstnaný, důchodce, matky/otcové na rodičovské dovolené; kategorie zaměstnání ekonomicky aktivních členů domácnosti 10 ; velikost (počet členů) a složení domácnosti uvažováno sedm kategorií: jednotlivci, bezdětné páry, páry s jedním dítětem, páry se dvěma dětmi, páry s více než dvěma dětmi, osamělí rodiče (matky/otcové) s dítětem, osamělí rodiče (matky/otcové) se dvěma dětmi. 8 Podrobnější výklad logistické i ordinální regrese najde čtenář např. v Řeháková (2000). 9 Existující datové soubory např. z šetření Statistiky rodinných účtů ČSÚ neumožňují tak podrobné členění (kombinace kraj x typ domácnosti) s ohledem na příliš nízký počet domácností účastnících se šetření. Problémem je konkrétně u tohoto šetření navíc způsob výběru domácností (kvótní výběr). 10 Klasifikace KZAM používaná ČSÚ, je do značné míry obdobou mezinárodní klasifikace ISCO a zahrnuje následující hlavní skupiny (http://www.czso.cz/csu/klasifik.nsf/i/prehled_a_charakteristika_hlavnich_trid_klasifikace_kzam): 1 - Zákonodárci, vedoucí a řídící pracovníci, 2 - Vědečtí a odborní duševní pracovníci, 3 - Techničtí, zdravotničtí, pedagogičtí pracovníci a pracovníci v příbuzných oborech, 4 - Nižší administrativní pracovníci (úředníci), 5 - Provozní pracovníci ve službách a obchodě, 6 - Kvalifikovaní dělníci v zemědělství, lesnictví a v příbuzných oborech (kromě obsluhy strojů a zařízení), 7 - Řemeslníci a kvalifikovaní výrobci, zpracovatelé, opraváři (kromě obsluhy strojů a zařízení), 8 - Obsluha strojů a zařízení, 9 - Pomocní a nekvalifikovaní pracovníci. 5\n6 Na základě kombinací výše uvedených kritérií bylo vytvořeno více než 100 typů domácností, na základě skutečného zastoupení jednotlivých typů v populaci ČR podle výsledků SLDB 2001 byl následně jejich počet eliminován na 60 typů (tvořících zhruba 66 % z celkového počtu domácností v ČR). Domácnostem s alespoň jedním ekonomicky aktivním členem byla následně přiřazena průměrná hrubá mzda v příslušném kraji podle výsledků šetření Regionální statistika ceny práce (RSCP) 11, resp. průměrná výše důchodu v případě domácností důchodců. U domácností se dvěma ekonomicky aktivními osobami bylo předpokládáno, že obě osoby patří do stejné kategorie KZAM (zároveň však byl zohledněn poměr ve výdělcích žen a mužů v jednotlivých KZAM a krajích). 12 Věk (věkové kategorie) dětí u příslušných typů domácností byl stanoven opět s ohledem na zastoupení jednotlivých věkových kategorií dětí v populaci ČR podle výsledků SLDB V dalším kroku byly z takto zjištěných hrubých příjmů pro každý typ domácnosti dopočteny čisté příjmy (dle legislativy platné v jednotlivých letech) a rovněž i výše potenciálních sociálních transferů (zejména dávky státní sociální podpory). Následně bylo každému z 66 typů domácností normativně přiřazeno adekvátní bydlení (nájemní byt) v závislosti na velikosti (počtu členů) a složení domácnosti. Jednotlivcům domácností byl přiřazen byt 1+1, párům bez dětí byt 2+1, rodinám s jedním dítětem byt 3+1 a rodinám se dvěma dětmi byt 4+1. Průměrné krajské ceny bytů a průměrná výše tržního nájemného (pro jednotlivé typy bytů) byla vypočtena na základě monitoringu prováděného Institutem regionálních informací (IRI), s.r.o. Pro hodnocení závislosti meziročních změn v relativním počtu vystěhovalých na meziročních změnách regionálních rozdílů ve finanční dostupnosti bydlení byla využita korelační analýza (Pearsonův korelační koeficient) a vícerozměrná regrese (OLS regrese). Jako kontrolní proměnné byly do regresních modelů zařazeny rovněž následující faktory: 13 ekonomická situace (HDP/ob., ČDD/ob., nezaměstnanost, počet registrovaných ekonomických subjektů apod.), demografické faktory (počet/podíl obyvatel ve věku let, resp let, počet/podíl obyvatel 65+, průměrný věk, index stáří, podíl ekonomicky aktivního obyvatelstva), vzdělání (podíl ZŠ, VŠ), míra urbanizace (podíl obcí do 4999 obyvatel), podíl vlastnického bydlení (vlastní dům + os. vlastnictví + družstevní; zjištěn s využitím výběrových šetření SSD SILC 2007), podíl rodinných domácností (úplných rodin s dětmi opět výběrová šetření), podíl zaměstnanců KZAM 1 a podíl zaměstnanců KZAM 9 (na základě Výběrového šetření pracovních sil ČSÚ). S ohledem na nízký počet pozorování (pouze 14 krajů) provedena následující transformace vysvětlované a vysvětlujících proměnných: nejprve spočteny rozdíly v hodnotách vysvětlujících proměnných mezi všemi kombinacemi dvojic krajů (tj. 182 kombinací) pro každý rok v období ; následně spočteny meziroční změny v relativních hodnotách počtu vystěhovalých a meziroční změny krajských rozdílů v hodnotách vysvětlujících proměnných popisujících finanční dostupnost bydlení (míra zatížení, P/I, reziduální příjem, tržní nájmy a tržní ceny). 11 Viz například 12 Takto odhadnutý hrubý příjem domácnosti tedy zahrnuje pouze příjem z ekonomické aktivity (resp. důchod u domácností důchodců a podporu v nezaměstnanosti a sociální dávky v případě nezaměstnaných osob), tj. nezahrnuje jiné typy příjmů (z kapitálového majetku, pronájmu, čerpání úspor apod.). 13 Data volně dostupná prostřednictvím ČSÚ. 6\n7 Hlavní testovanou hypotézou následně bylo, zda existuje statisticky významná závislost mezi meziročními změnami regionálních rozdílů ve finanční dostupnosti bydlení a meziročními změnami regionálních rozdílů v počtu stěhování při kontrole dalších vlivů, konkrétně zda: má pokles (růst) regionálních rozdílů ve finanční dostupnosti bydlení statisticky významný vliv na zvýšení (snížení) počtu stěhování? se liší dopady rostoucích (klesajících) regionálních rozdílů ve finanční dostupnosti bydlení z hlediska úrovně migrace (počtu stěhování) v závislosti na vzdělání stěhujících se? Tj. například, projevují se dopady změn regionálních rozdílů ve finanční dostupnosti bydlení více mezi vysokoškoláky než mezi osobami se základním vzděláním? Z metodologických důvodů (důvody stěhování ČSÚ sledoval pouze do konce roku 2004, po tomto roce už není možno odlišit pracovně orientovanou migraci) byla uvažována všechna mezikrajská stěhování. Mezikrajská stěhování lze považovat (většinou) za stěhování na delší vzdálenost, které je obvykle spojeno nejen se změnou bydliště, ale i pracovního místa (což vyplývá z rešerše zahraniční literatury), tj. mezikrajská stěhování by měla být relativně dobrou aproximací pracovní mobility. Navíc byla v rámci analýz uvažována jen stěhování z krajů s vyšší mírou nezaměstnanosti do krajů s nižší mírou nezaměstnanosti (rozdíl v míře nezaměstnanosti alespoň 2 procentní body) a vyloučeno stěhování mezi sousedícími kraji (s cílem vyloučit migraci na krátkou vzdálenost, která nemusí být spojena se změnou práce). 3. Porovnání vnitřní migrace v ČR s vybranými zeměmi EU Pro účel mezinárodního srovnání míry vnitřní migrace české populace je možné využít údajů Eurostatu a některých publikovaných komparativních studií (např. Huber 2005, Rees, Kupiszewski 1999, Bell 2003). Ačkoliv jsou údaje o migraci sledovány v téměř každé zemi příslušným statistickým úřadem, naráží mezinárodní srovnání na řadu úskalí. Neexistuje totiž konsensus, který by harmonizoval způsob měření. Při shromažďování dat pro mezinárodní srovnání se lze setkat s celou řadou problémů, které souvisí s definicí migrace, jejím měřením a sběrem dat. 14 Spolehlivá mezinárodní komparace je tedy v současnosti nemožná; s ohledem na zaměření textu a pro doložení výše zmíněného tvrzení o nižší míře vnitřní migrace v ČR v porovnání s vyspělými zeměmi EU je však vhodné alespoň jedno orientační srovnání uvést. V komparativních studiích jsou používány zejména dva typy ukazatelů migrace tzv. hrubá 15 a čistá 16 míra migrace. V tabulce 1 jsou uvedeny hodnoty hrubé i čisté míry vnitřní migrace 14 S ohledem na nedostatek prostoru nebudou na tomto místě konkrétní problémy mezinárodního srovnání míry migrace uváděny. Případné zájemce odkazujeme např. na práci Bella (Bell 2003), z českých autorů na článek Holé (Holá 2005). 15 Je definována jako polovina podílu, kde v čitateli je součet přistěhovalých a vystěhovalých (tj. obrat migrace) za regiony (územní jednotky) a ve jmenovateli celkový počet obyvatel ve všech regionech. Ve formálním vyjádření (Huber 2005): ( M i + Oi ) 1 i GF = 2 POPi i kde M i (O i ) je počet migrantů přicházejících (odcházejících) do (z) regionu i a POP i je počet obyvatel v regionu i. 16 Je definována jako polovina podílu, kde v čitateli je součet absolutních hodnot rozdílů počtů imigrantů do regionu a emigrantů z regionu (neboli migračních sald) a ve jmenovateli celkový počet obyvatel ve všech regionech. Ve formálním vyjádření (Huber 2005): 7\n8 pro vybrané evropské země podle Hubera (2005), vycházejícího ponejvíce z migračních dat Eurostatu, a to pro roky 1992 a 1999 (aktuálnější informace nejsou k dispozici). Tabulka je doplněna o údaj informující o podílu vlastnického bydlení na celkovém bytovém fondu v dané zemi (Scanlon, Whitehead 2004, Housing Statistics 2005). Země jsou seřazeny sestupně podle výše hrubé míry vnitřní migrace. Je zřejmé, že hrubá míra vnitřní migrace byla nejvyšší v zemích s relativně nízkým zastoupením vlastnického bydlení (resp. vysokým zastoupením nájemního bydlení) jako Dánsko, Německo, Švédsko či Nizozemí; výjimku tvoří Velká Británie, i když ani v této zemi není zastoupení vlastnického bydlení tak vysoké. Česká republika byla s hrubou mírou vnitřní migrace ve výši 0,5 % na chvostu uvedených zemí (nižší hodnoty vykazovaly již pouze Slovinsko a Slovensko), a to přesto, že zastoupení vlastnického bydlení na celkovém bytovém fondu patří k nejnižším ze sledovaných zemí. Tabulka 1: Hrubá a čistá míra migrace ve vybraných evropských zemích Podíl vlastnického bydlení na celkovém Hrubá míra migrace Čistá míra migrace Podíl čisté a hrubé migrace a) bytovém fondu (%) Dánsko 3,38 3,41 0,090 0,095 2,66 2,77 53 Velká Británie 2,70 n.a. 0,132 n.a. 4,88 n.a. 69 d) Německo 1,88 n.a. 0,152 n.a. 8,09 n.a. 45 e) Švédsko 1,63 1,87 0,095 0,182 5,83 9,75 61 d) Nizozemí 1,63 1,69 0,079 0,063 4,85 3,75 55 Belgie 1,26 1,28 0,123 0,086 9,77 6,73 68 e) Rakousko n.a. 0,93 n.a. 0,054 n.a. 5,79 58 Itálie 0,54 n.a. 0,097 n.a. 17,94 n.a. n.a. Španělsko 0,53 0,76 0,043 0,099 8,12 12,96 82 Maďarsko 1,49 1,32 0,094 0,054 6,30 4,11 92 Rumunsko n.a. 1,23 n.a. 0,013 n.a. 1,09 93 Estonsko 0,87 0,53 0,203 0,024 23,24 4,64 86 Česká republika 0,57 0,50 0,009 0,063 1,64 12,61 47 d) Polsko b) 0,37 0,29 0,053 0,033 14,48 11,20 58 Slovinsko n.a. 0,30 n.a. 0,021 n.a. 7,15 84 Slovensko c) n.a. 0,22 n.a. 0,023 n.a. 10,25 74 c) Poznámky: Migrace je sledována v Německu a ve Velké Británii pro regiony NUTS 1 (podle klasifikace Eurostatu), v Dánsku, Estonsku a Slovinsku pro regiony NUTS 3 a v ostatních zemích jsou data měřena pro regiony NUTS 2. a) Podíl čisté míry migrace k hrubé míře migrace. b) Data pro rok 1992 jsou nahrazena daty z roku c) Data pochází z roku d) Data z roku e) Data z roku n.a. data nejsou dostupná. Zdroj: Huber (2005, 20). Podíl vlastnického bydlení na celkovém bytovém fondu - Scanlon, Whitehead (2004), Housing Statistics in the European Union 2004, národní statistické úřady. Specifické postavení Velké Británie zřetelně upozorňuje na skutečnost, že vztah mezi migrací a právním důvodem užívání bydlení není zcela přímočarý; faktorů, které významně ovlivňují rozsah migrace, je jistě mnohem více (např. tradičně vysoká migrace v anglosaských zemích vytvořila historicky takové migrační vzorce chování, které jsou v kontinentální Evropě neobvyklé). Nicméně, jak ukázaly výše zmíněné empirické studie, také v případě Velké 1 NF = 2 i M O i i POP i i 8\n9 Británie platí, že nájemníci v bytech soukromých pronajímatelů jsou prostorově mobilnější než vlastníci svého bydlení. 17 Podle údajů Českého statistického úřadu (ČSÚ) 18 činil celkový objem vnitřní migrace v ČR v roce 2004 (zahrnující stěhování mezi kraji NUTS 3, bývalými okresy 19 v rámci krajů NUTS 4 a mezi obcemi v rámci jednotlivých okresů) stěhování. 20 Z toho z kraje do kraje bylo realizováno 31,2 % stěhování, z okresu do okresu uvnitř jednotlivých krajů 17,2 % stěhování a mezi obcemi s rozšířenou působností uvnitř jednotlivých okresů 51,6 % stěhování. Z uvedeného se potvrzuje výše zmíněná uzavřenost migračních toků na úrovni jednotlivých okresů. ČSÚ sleduje u vnitřního stěhování počty vystěhovalých a přistěhovalých za kraje a okresy. Na základě znalosti počtu přistěhovalých a vystěhovalých za jednotlivé územní jednotky (NUTS 2, NUTS 3 a NUTS 4) byla vypočtena hrubá a čistá míra migrace v ČR 21 v roce Uvažujeme-li vnitřní migraci na úrovni okresů (NUTS 4), pak hrubá míra migrace v roce 2004 činila 1,03 %, čistá míra migrace 0,124 %. Pokud bychom uvažovali pouze vnitřní migraci na úrovni NUTS 3 (kraje), pak hodnota hrubé míry migrace činila 0,66 % a hodnota čisté míry migrace 0,081 %. Hodnoty hrubé a čisté míry migrace pro NUTS 2 (oblasti), jež se zpravidla udávají v mezinárodních srovnáních, činily v roce ,60 % (hrubá míra migrace) a 0,08 % (čistá míra migrace). ČSÚ rozlišoval (do roku 2004 včetně) u vnitřní migrace i důvody 22 stěhování, proto lze konstatovat, že z pracovních důvodů (důvody změna pracoviště a přiblížení k pracovišti ) bylo v roce 2004 realizováno celkem stěhování, z toho 58,4 % bylo realizováno z kraje do kraje, 18,8 % z okresu do okresu uvnitř jednotlivých krajů a 22,6 % stěhování mezi obcemi uvnitř jednotlivých okresů ČR. Podíl stěhování z pracovních důvodů na celkovém objemu stěhování v ČR v roce 2004 tedy činil pouze 5,2 %. Neoklasická ekonomická teorie 23 zjednodušeně říká, že se lidé stěhují za prací nejvíce tam, kde mohou maximalizovat očekávaný budoucí užitek z takového stěhování, tj. zejména do krajů (okresů), kde je relativně vysoká průměrná mzda. Prostřednictvím jednoduché korelace jsme se pokusili ověřit, zda výše uvedené tvrzení platí i v ČR, tj. zda existuje pozitivní korelace mezi počtem přistěhovalých z pracovních důvodů a průměrnou mzdou zaměstnanců a negativní korelace mezi počtem vystěhovalých z pracovních důvodů a průměrnou mzdou 17 Postavení Maďarska v Hubertově srovnání neodpovídá závěrům, k nimž došel Čermák (1999). 18 Podle publikace ČSÚ Pohyb obyvatelstva v ČR za rok 2004 (tabulka H.11) a údajů poskytnutých ČSÚ. 19 Dále bude s ohledem na snadnější orientaci čtenáře v textu používán pouze pojem okresy. 20 Demografická statistika ČR pokládá za vnitřní stěhování změnu trvalého bydliště přestěhováním z jedné obce do jiné obce v ČR nebo, v případě Prahy, přestěhováním z jednoho urbanistického obvodu do jiného. ČSÚ sleduje počet případů stěhování, nikoliv počet stěhujících se, tj. někteří se v průběhu sledovaného období mohli stěhovat dvakrát nebo vícekrát. Do roku 2004 získával ČSÚ data stěhování agregací statistických hlášení o stěhování zaslaných vykazující jednotkou (pro občany ČR byla vykazující jednotkou ohlašovna pobytu v obci, do které se občan přistěhoval). Od roku 2005 přebírá ČSÚ údaje o stěhování obyvatelstva z informačního systému evidence obyvatelstva Ministerstva vnitra. Od roku 2005 proto například již nejsou k dispozici informace o důvodech stěhování (viz dále). 21 Při výpočtu hrubé i čisté míry migrace byla zohledněna pouze stěhování mezi jednotlivými okresy ČR, vnitřní migrace uvnitř okresů ČR (mezi jednotlivými obcemi) nebyla zohledněna. Důvodem je skutečnost, že ČSÚ nezahrnuje do standardních výstupů s údaji o počtu přistěhovalých a vystěhovalých i stěhování mezi obcemi s rozšířenou působností uvnitř okresů. 22 Konkrétně jsou to následující důvody: změna pracoviště, přiblížení k pracovišti, učení a studium, zdravotní důvody, sňatek, rozvod, bytové důvody, následování rodinných příslušníků, jiné důvody. Spolehlivost uváděných důvodů stěhování je však i podle vyjádření pracovníků ČSÚ nízká, důvodem je jednak malá ochota stěhujících se uvádět důvody stěhování (z nejrůznějších příčin), jednak aktivita příslušných úředníků při evidenci stěhování (včetně důvodů stěhování). 23 Podrobnější informace o přístupu neoklasické ekonomické teorie k vysvětlení migračních toků jsou k dispozici v Millington (1994) nebo Lux et al. (2006a). 9\n10 zaměstnanců (v tomto případě na úrovni okresů). Zjišťována byla rovněž statistická závislost mezi podílem vlastnického bydlení a relativním počtem vystěhovalých. Průměrná mzda zaměstnanců odpovídala průměrné měsíční mzdě za rok 2004 zjištěné ČSÚ podnikovou metodou. Podařilo se prokázat, že relativní počet vystěhovalých z pracovních důvodů byl významně negativně korelován s výší průměrné mzdy zaměstnanců, a to i při zohlednění vlivu podílu vlastnického bydlení v okrese (hodnota parciálního korelačního koeficientu -0,549, hladina významnosti 0,000), tzn. čím vyšší průměrná mzda v okrese, tím nižší relativní počet vystěhovalých. Relativní počet přistěhovalých z pracovních důvodů byl významně pozitivně korelován s výší průměrné mzdy zaměstnanců, a to i při kontrole vlivu podílu vlastnického bydlení v okrese (hodnota parciálního korelačního koeficientu 0,386, hladina významnosti 0,001), tj. v průměru platilo, že čím vyšší je průměrná mzda v okrese, tím vyšší je relativní počet přistěhovalých. Významná se ukázala být i závislost mezi relativním počtem vystěhovalých z pracovních důvodů a podílem vlastnického bydlení v okrese při kontrole vlivu výše průměrné mzdy. Hodnota parciálního korelačního koeficientu v tomto případě byla záporná (činila -0,275, hladina významnosti 0,016), což značí, že čím vyšší podíl vlastnického bydlení v okrese, tím nižší byl v daném okrese relativní počet vystěhovalých z pracovních důvodů, a to i po kontrole vlivu výše průměrné mzdy v okrese. 4. Analýzy vztahu mezi podmínkami bydlení a zamýšlenou mobilitou české populace na datech kvantitativních a kvalitativních šetření Součástí šetření Postoje k bydlení 2001 byl dotaz, zda-li by respondenta, bez ohledu na jeho dnešní situaci (rok 2001), přimělo ke stěhování, kdyby byl nebo měl být v jeho současném bydlišti dlouhodobě bez zaměstnání (tj. otázka na zamýšlenou migraci za prací; plné znění otázky viz Příloha, otázka 1). Jednoduché frekvence odpovědí na otázku po jednání v případě, že by nastala určitá situace, která dnes není reálná, tedy postoje k jednání v hypotetickém případě, jsou nespolehlivé a mohou se mezi jednotlivými výzkumy výrazněji lišit. Odpověď je zpravidla ovlivněna délkou dotazníku (tedy únavou dotazovaného), obsahem dotazníku (náročností otázek), strukturou dotazníku (tj. kde je daná otázka v dotazníku zařazena, zda-li na začátku nebo naopak na konci) i formou otázky (zda-li je otázka pokládána samostatně nebo v baterii s jinými otázkami) na variabilitu frekvencí odpovědí na otázky týkající se zamýšlené migrace za prací poukazuje Lux et al. (2006b). Na druhou stranu vnitřní závislosti, tedy významnost faktorů ovlivňujících kladnou či zápornou odpověď v případě zamýšlené migrace za prací, vykazují mezi výzkumy prokazatelnou stabilitu (Lux et al. 2006b). Cílem této statě je věnovat se právě těmto faktorům, resp. zjistit čistý vliv právního důvodu užívání bydlení. Odpovědi respondentů v základním třídění podle právního důvodu užívání bydlení jsou uvedeny v tabulce 2. Právní důvod užívání bydlení byl dotazován tak, že respondenti bez přímého titulu k obývané nemovitosti (vlastnického poměru, nájemní smlouvy) byli sledováni ve zvláštních kategoriích; jinými slovy, děti žijící v rodině vlastníka bydlení, které ovšem nemají samy vlastnický titul k užívanému bydlení, byly zařazeny do zvláštní kategorie člen domácnosti vlastníka nebo družstevníka ; analogicky též v případě nájemního sektoru bydlení do kategorie člen domácnosti nájemníka. Z tabulky je zřejmé, že ochota stěhovat se za prací v případě nezaměstnanosti je mezi vlastníky bydlení (zejména pak vlastníky rodinných domů) podstatně nižší než mezi nájemníky bydlení (zejména pak nájemníky bytů se soukromým majitelem). 10\n11 Tabulka 2: Ochota stěhování v případě nezaměstnanosti podle právního důvodu užívání bytu/domu (řádková %) Právní důvod užívání bytu/domu stěhování rozhodně ano spíše ano spíše ne rozhodně ne Vlastník, spoluvlastník RD 6,9 18,8 40,5 33,7 Vlastník, spoluvlastník bytu 13,6 29,6 40,4 16,4 Družstevník 10,2 34,0 37,9 17,9 Nájemník obecního bytu 14,9 40,1 36,1 8,9 Nájemník soukromého bytu 26,5 39,8 25,3 8,4 Člen domácnosti vlastníka nebo družstevníka 19,4 39,8 28,0 12,8 Člen domácnosti nájemníka 19,7 43,5 25,9 10,9 Zdroj: Postoje k bydlení v ČR N = 2.310, vybráni byli pouze ekonomicky aktivní respondenti, vynechány byly navíc kategorie jiného (přechodného) bydlení a nájemního bydlení ve služebním bytě z důvodu malého počtu respondentů. Pro účel zjištění čistého vlivu právního důvodu užívání bydlení na ochotu stěhovat se za prací jsme použili metodu logistické regrese. Jelikož přibližně polovina ekonomicko-aktivních respondentů byla ochotna se za prací stěhovat a polovina nikoliv (po vyloučení těch, kteří odpověděli, že neví), vhodným se ukázala být binární logistická regrese na dichotomické proměnné - závislou proměnnou byla ochota přestěhovat se v případě nezaměstnanosti (ve 2 kategoriích, sloučeny byly kategorie odpovědí určitě ano a spíše ano a kategorie spíše ne a určitě ne ). Výsledky binární logistické regrese zachycuje tabulka 3; jednotlivé proměnné jsou v tabulce seřazeny podle významnosti jejich vlivu na zamýšlenou migraci za prací v případě nezaměstnanosti. Tabulka 3: Logistický regresní model - ochota stěhovat se v případě dlouhodobé nezaměstnanosti dichotomicky (závislá proměnná) Vysvětlující proměnné B Exp (B) Významnost Je vlastníkem, spoluvlastníkem rodinného domu -0,756 0,470 0,000 Věk respondenta -0,036 0,964 0,000 Žijící v přechodných formách právního důvodu užívání 1,025 2,787 0,001 bytu/domu Pohlaví respondenta (muž 1, žena 2) -0,397 0,672 0,000 Je ženatý/vdaná -0,476 0,621 0,000 Je nájemníkem v soukromém nájemním bytě 0,689 1,991 0,008 Je nájemníkem v obecním bytě 0,338 1,402 0,025 Má vysokoškolské vzdělání 0,472 1,603 0,002 Bydlí ve Zlínském kraji -0,447 0,640 0,039 Bydlí v Jihomoravském kraji -0,453 0,636 0,005 Faktor dosažitelnosti -0,131 1,140 0,006 Faktor kvality okolního prostředí -0,140 1,150 0,005 Konstanta 2,214 9,149 0,000 Zdroj: Postoje k bydlení v ČR N = 2.310, vybráni byli pouze ekonomicko aktivní respondenti. Závislá proměnná nabírá hodnoty 1, pokud je respondent ochotný se přestěhovat, a 0, pokud ochotný se přestěhovat není. Statisticky významnými vysvětlujícími proměnnými se staly, vedle různých typů právního důvodu užívání bydlení, též věk respondenta, pohlaví respondenta, faktor dosažitelnosti (měřící, pomocí faktorové analýzy, dosažitelnost místa zaměstnání, obchodů, lékařské péče, škol a kulturních zařízení), faktor kvality okolního prostředí, kde respondent bydlí (měřící, pomocí faktorové analýzy, kvalitu nejrůznějších aspektů okolního prostředí), proměnná 11\n12 rodinného stavu (zda-li je respondent(ka) ženatý/vdaná), proměnná vzdělání (zda-li má respondent ukončené vysokoškolské vzdělání) a regionální proměnné (zda-li je respondent z Jihomoravského nebo Zlínského kraje). Výsledný model dosáhl Nagelkerke R 2 = 0,212 a správnosti predikce v 67,4 % případů (při cut-off value 0,5). Ačkoliv právní důvod užívání bydlení se ukázal být jedním z nejdůležitějších faktorů ovlivňujících zamýšlenou migraci za prací, model prezentovaný v tabulce 3 ponechal rozsáhlou varianci závislé proměnné jako nevysvětlenou. Důvodem byla zřejmě skutečnost, že migrační tendence ovlivňuje vedle objektivních měřítek (věk, rodinný stav, typ bydlení) též množství subjektivních hodnotových postojů, referenčních vzorců chování, kulturních vzorců chování ve specifických kulturně či prostorově definovaných segmentech sociálního života nebo množství a vliv minulých zkušeností - ty ovšem nebyly daným výzkumem zaznamenávány. Skutečnost, že nevysvětlenou varianci tvoří podobné postojové proměnné, indikovaly zejména závěry z kvalitativních skupinových diskusí. Skutečnost, že se účastníci skupinových diskusích v Praze odstěhovali za prací, kterou spíše považují za povinnost a jistou formu zabezpečení než za primární životní cíl, a stěhování navíc chápou spíše v negativním než v pozitivním smyslu, byla dána zejména následujícími faktory: 24 Ne vždy na přímý dotaz jasně vyjadřovanou, avšak při hlubší analýze diskuse zcela patrnou touhou po seberealizaci, mít kreativní práci, poznat nové, něco v životě dokázat, získat praxi, odborně růst, získat konkrétní práci či pozici, kterou si dotázaný vybral a pevnou vůlí trvat na svém rozhodnutí. Tento faktor lze považovat za nejdůležitější. Silnou obavou z nezaměstnanosti. Nezaměstnanost pro respondenty znamenala bezmoc, strach, depresi, nejistotu, nedostatek peněz, existenční problémy, stres, ponížení, ztrátu sebevědomí (mnoho z nich s ní mělo vlastní zkušenost). Předcházejícím stěhováním do přechodného bydlení v rámci studia. Pokud se respondent již před svým prvním pracovním poměrem stěhoval do Prahy z důvodu studia, nebylo pro něj další stěhování až tak stresující. Touhou se osamostatnit, začít vlastní život, povětšinou neexistence bariéry v podobě vlastního bydlení v místě původního bydliště. U lidí středního nebo vyššího věku spojení více negativních životních událostí v jednom časovém okamžiku. Samotná ztráta zaměstnání nebo touha po lépe placeném nebo perspektivnějším zaměstnání by nebyla dostatečnou motivací. Faktory, které dle výsledků kvalitativních šetření ovlivňují rozhodnutí člověka se za zaměstnáním v případě nezaměstnanosti naopak nestěhovat (skupinové diskuse mezi nezaměstnanými respondenty v Opavě) jsou: Velký důraz dotázaných na jistotu, upřednostnění stávajících jistot (rodiny, stávajícího bydlení) před možnými výhodami z nového zaměstnání v neznámém prostředí; nedostatek sebevědomí, velmi silná averze vůči většímu riziku. Sociální vazby, povinnosti vůči dětem či rodičům, pocit odpovědnosti spíše směrem k širší rodině než k vlastní soběstačnosti. Převládající pesimismus, spíše kritický než aktivní postoj k problémům, hledání jiných důvodů (alibismus), kličkování, uvádění negativních zkušeností, svalování viny. 24 Z důvodu omezeného prostoru pro tento článek nejsou uvedeny citace výpovědí jednotlivých respondentů. Ty je ovšem možné dohledat v Lux et al. (2006b). 12\n13 Bydlení v rodinném domě či ve vlastním bytě, vysoký standard bydlení, zajištění bydlení byl životní projekt, který se nedá jen tak opustit. Odpovědnost byla ve výpovědích nezaměstnaných lidí často chápána ve vztahu k širší rodině, příbuzným, nejbližším, nikoliv jako odpovědnost ve smyslu postavit se na vlastní nohy a vybřednout z nezaměstnanosti. Člověka, který se snadno stěhuje, mimo to, že je mladý, bez závazků, svobodný a spíše mužského pohlaví, charakterizovali nezaměstnaní respondenti jako: slyší na peníze, cílevědomý, sebevědomý, společenský, vítá dobrodružství, kariérista, přizpůsobivý, bez rodinného domu, nezávislý, ambiciózní, moderní (nelpí na tradicích), realista, racionalista, co má dneska, to utratí, hazardér, optimista ale také jako bezstarostného, flegmatika, neodpovědného, sobec, cokoli nechá, spadne mu to na hlavu a jde za lepším. Chápání odpovědnosti (a naopak flegmatičnosti) tak mezi oběma skupinami zdaleka nebylo konsensuální. Určitou úlohu na neochotu se stěhovat za prací může mít dle výpovědí některých účastníků rozhovorů i možnost práce na černém trhu a past chudoby vytvořená štědrým sociálním systémem. Zjištění z kvalitativních výzkumů tak posloužily při přípravě otázek připojených k omnibusovému šetření CVVM 2006; do šetření byly, například, zařazeny otázky zjišťující psychologický profil dotázaného (viz Příloha, baterie 1). Po zpracování odpovědí na danou baterii otázek pomocí faktorové analýzy byly identifikovány následující latentní typy psychologie respondenta: Faktor konzervativně-liberálního psychologického typu (spojujícího, v jednom svém extrému, postoje oceňující pořádek s explicitními konzervativními životními postoji, se sebehodnocením jako stojí nohama pevně na zemi a udržuje získanou životní rovnováhu ); Faktor inovace a kreativity (spojujícího, v jednom svém extrému, touhu žít naplno s touhou vyniknout, mít zajímavou kreativní práci, držet krok s technologickým pokrokem a stále hledat nové); Faktor odevzdanosti (spojujícího, v jednom svém extrému, postoje neřeší budoucnost a dělá jen co musí ). Faktorová analýza vysvětlila celkem 61 % variance, přičemž nejsilnějším (32 % variance) byl faktor inovace a kreativity a druhým nejsilnějším (19 % variance) byl faktor konzervativněliberálního psychologického typu. V rámci tohoto šetření (CVVM 2006) byli respondenti tázáni, zda-li by je přimělo ke stěhování na dlouhou vzdálenost (specifikovanou jako 300 km od současného bydliště), pokud by jejich domácnost byla vystavena tíživé finanční situaci z důvodu ztráty jejich zaměstnání nebo ztráty zaměstnání jejich partnera a ve vzdálené obci by se vhodné zaměstnání pro ně či partnera našlo; přibližně 40 % respondentů vyjádřilo ochotu se v takové situaci přestěhovat statisticky významně méně lidé vlastnící/spoluvlastnící rodinný dům, více lidé žijící v bytových domech na sídlišti a na venkově, více lidé z měst než z venkova a více lidé svobodní a lidé nízkého věku (což potvrzuje, s výjimkou vlivu faktoru vzdělání, zjištění z výzkumu Postoje k bydlení 2001). Vedle těchto objektivních faktorů se ovšem rovněž ukázalo, že stěhovat se za prací v tomto případě chtějí statisticky významně více lidé obecně flexibilní v pracovních záležitostech (zjišťovanou otázkou, zda-li by respondent přijal nejisté zaměstnání na zkoušku viz otázka 2 v Příloze), se zkušeností migrace z dětství (zjišťovanou počtem stěhování 13\n14 respondenta s rodiči v dětství viz otázka 3 v Příloze), nespokojeni se svým bydlením (viz otázka 4 v Příloze), zařazeni na kontinuu faktoru inovace a kreativity jako lidé oceňující inovaci a kreativní práci (zejména pak charakterističtí snahou vyniknout, mít zajímavou kreativní práci, držet krok s technologickým pokrokem a stále hledat nové), zařazeni na kontinuu faktoru konzervativně-liberálního psychologického typu jako lidé liberální a lidé chápající odpovědnost spíše jako vlastní soběstačnost než lidé chápající odpovědnost spíše jako zabezpečení potřeb širší rodiny (viz otázka 5 v Příloze). Pro účel komplexního testování významnosti vlivů byla, v prvním kroku, opět využita metoda binární logistické regrese. Výsledky testování za použití objektivních faktorů (tj. bez postojových proměnných) byly velmi slabé: model vysvětlil pouze 10,8 % variance závislé dichotomizované proměnné (Nagelkerke R 2 ) a 61 % predikcí bylo správných. Jako statisticky významné se ukázaly v tomto případě být pouze dvě proměnné: binární proměnná udávající, zda respondent je nebo není vlastníkem či spoluvlastníkem rodinného domu a binární proměnná indikující nejvyšší dosažené vzdělání respondenta na úrovni vyučený (obě záporně ovlivňující ochotu se za prací stěhovat). V okamžiku, kdy byly do modelu zahrnuty i postojové proměnné, model vykazoval podstatně lepší výsledky (tabulka 5): vysvětlil více než 33 % variance závislé proměnné (Nagelkerke R 2 ) a více než 71 % predikcí bylo správných. V tomto případě však již nebyla významná žádná z objektivních nezávislých proměnných (tedy ani právní důvod užívání bydlení) a nejvlivnějším postojovým faktorem se stala spokojenost s bydlením. Významnými byly též psychologický typ respondenta (spíše liberální postoje), flexibilita v pracovních záležitostech a také skutečnost, zda-li respondent chce vykonávat zajímavou kreativní práci či nikoliv. Tabulka 5: Logistický regresní model ochota stěhovat se v případě finanční nouze z důvodu nezaměstnanosti na dlouhou vzdálenost (závislá dichotomická proměnná) Vysvětlující proměnné B Významnost Spokojenost s bydlením 0,000 kategorie rozhodně ano -2,270 0,000 kategorie spíše ano -0,852 0,053 kategorie spíše ne -0,224 0,646 Faktor konzervativně-liberálního psychologického typu 0,438 0,001 Obecná flexibilita v pracovních záležitostech 0,003 kategorie určitě by nabídky využil 1,062 0,061 kategorie spíše by nabídky využil 1,497 0,000 kategorie spíše by nabídky nevyužil 0,802 0,051 kategorie určitě by nabídky nevyužil 0,706 0,140 Důležité je dělat zajímavou duševní činnost, být kreativní, poznávat nové 0,019 kategorie určitě ano 1,614 0,008 kategorie spíše ano 0,746 0,171 kategorie spíše ne 0,770 0,171 N = 623, vybráni byli pouze ekonomicko aktivní respondenti. Jako referenční byly vynechány kategorie rozhodně ne u spokojenosti s bydlením, o takové nabídce by ani neuvažoval u obecné flexibility v pracovních záležitostech a určitě ne u důležitosti zajímavé duševní činnosti, být kreativní, poznávat nové. Z údajů v tabulce 5 vyplývá, že šance, že by se respondent v případě nezaměstnanosti přestěhoval za pracovní nabídkou do vzdálené obce, je zhruba desetkrát menší pro respondenty, kteří uvedli, že by ve svém stávající bydlení rozhodně chtěli strávit zbytek svého života, v porovnání s respondenty, kteří naopak uvedli, že by ve svém stávajícím bydlení rozhodně nechtěli strávit zbytek svého života. 14\n15 Výsledky binární logistické regrese byly tentokrát ověřeny i prostřednictvím ordinální logistické regrese (tabulka 6). Bylo možné zamítnout hypotézu o větší vhodnosti modelu bez nezávislých proměnných (parametry jsou rovny nule), protože dosažená hladina významnosti byla 0,000; test dobré shody Pearsonův chí-kvadrát a odchylka chí-kvadrát poukazují na shodu dat a modelu, ačkoliv dosažená hladina významnosti Pearsonova chí-kvadrát testu dosahuje hraničních 0,056 (hladina významnosti odchylky chí-kvadrát činila 1,000); Pseudo R 2 Coxe a Snella, Nagelkerka a McFaddena jsou po řadě 0,334, 0,360 a 0,154, tedy hodnota Nagelkerke R 2 (36 %) je v tomto případě dokonce vyšší než v případě binární logistické regrese. V případě použití ordinální logistické regrese se jako významná ukázala též důležitost úspěchu v profesní kariéře a spokojenost s dosavadním zaměstnáním. Tabulka 6: Ordinální regresní model (link function logit) ochota stěhovat se v případě finanční nouze z důvodu nezaměstnanosti na dlouhou vzdálenost (závislá proměnná kategorizovaná) Vysvětlující proměnné Odhad parametru Wald Významnost Spokojenost s bydlením kategorie určitě ano -2,619 33,981 0,000 kategorie spíše ano -1,251 8,343 0,004 kategorie spíše ne -0,494 1,138 0,286 Obecná flexibilita v pracovních záležitostech kategorie určitě by nabídky využil 1,908 14,071 0,000 kategorie spíše by nabídky využil 1,408 19,565 0,000 kategorie spíše by nabídky nevyužil 0,990 10,662 0,001 kategorie určitě by nabídky nevyužil 0,545 2,293 0,130 Faktor konzervativně-liberálního psychologického typu kateg. kategorie velmi konzervativní -1,232 13,849 0,000 kategorie spíše konzervativní -0,629 3,941 0,047 kategorie ani konzervativní, ani liberální -0,312 1,116 0,291 kategorie spíše liberální -0,159 0,279 0,598 Spokojenost s dosavadním zaměstnáním kategorie velmi spokojen 1,569 6,272 0,012 kategorie spíše spokojen 1,104 3,797 0,051 kategorie spíše nespokojen 0,922 2,389 0,122 Důležitost úspěchu v profesní kariéře kategorie je to to nejdůležitější 1,747 5,151 0,023 kategorie je to vedle jiných hodnot to nejdůležitější 1,068 3,508 0,061 kategorie je to důležité, ale jiné hodnoty jsou důležitější 0,850 2,486 0,115 kategorie je to spíše nedůležité 0,928 2,788 0,095 Důležité je dělat zajímavou duševní činnost, být kreativní, poznávat nové kategorie určitě ano 0,857 3,265 0,071 kategorie spíše ano 0,089 0,047 0,828 kategorie spíše ne 0,402 0,936 0,333 Bydlí ve starší bytové zástavbě 0,584 4,823 0,028 N = 623, vybráni byli pouze ekonomicko aktivní respondenti. Referenční byla vždy poslední kategorie závislých i nezávislé proměnné. Z tabulky 6 vyplývá, že šance, že by se respondent v případě nezaměstnanosti určitě přestěhoval za pracovní nabídkou do vzdálené obce, je zhruba čtrnáctkrát menší pro respondenty, kteří uvedli, že by ve svém stávající bydlení rozhodně chtěli strávit zbytek svého života, v porovnání s respondenty, kteří naopak uvedli, že by ve svém stávajícím bydlení rozhodně nechtěli strávit zbytek svého života. Obdobně, šance, že by se respondent v případě nezaměstnanosti určitě přestěhoval za pracovní nabídkou do vzdálené obce, je 6,7 krát vyšší u lidí, kteří jsou obecně flexibilnější v pracovních záležitostech (odpověď určitě by nabídky 15\n16 využil ) v porovnání s lidmi, kteří nejsou flexibilní na trhu práce (odpověď o takové nabídce bych ani neuvažoval ); obdobně je 5,7 krát vyšší u respondentů, kteří přikládají velkou důležitost úspěchu v profesní kariéře (odpověď je to to nejdůležitější ) v porovnání s těmi, pro něž je úspěch v profesní kariéře v porovnání s jinými životními hodnotami zcela nedůležitý. Co do významnosti jsou nejsilnější postoje respondentů jak k bydlení (spokojenost s bydlením), tak k práci (zejména pak flexibilita v pracovních záležitostech); významná je též obecná psychologická typologie respondenta na kontinuu obecných liberálních a konzervativních postojů. Přirozeně, tyto postoje jsou do velké míry ovlivňovány objektivními charakteristikami respondenta, jeho věkem, rodinným stavem, kvalitou jeho bydlení a jinými. Výsledná struktura robustních regresních modelů na datech CVVM 2006 ukazuje, že spokojenost s bydlením představuje hlavní faktor ovlivňující zamýšlenou migraci za prací na dlouhou vzdálenost. Komplexní analýza spokojenosti s bydlením, tedy odhad vlivu hlavních faktorů, které ji ovlivňují, byla provedena již v Lux (2005); vedle velikosti bytu, jako hlavního faktoru, byly významnými též kvalita bytu, kvalita okolního prostředí a, co je pro účel této studie důležité, právní důvod užívání bytu/domu. Se svým bydlením jsou významně více spokojeni vlastníci bydlení, zejména pak vlastníci rodinných domů. 5. Regionální rozdíly ve finanční dostupnosti bydlení a migrace Následující grafy ukazují rozdíly v hodnotách reziduálního příjmu vybraných typů domácností (jednotlivci, rodiny s dětmi) v závislosti na kategorii zaměstnání (dle klasifikace KZAM používané ČSÚ) za předpokladu, že by se domácnost přestěhovala z Ústeckého, resp. Moravskoslezského regionu do Prahy. Plochy v grafu ukazují ztrátu/zisk v reziduálním příjmu, který by domácnost stěhováním realizovala. Z grafů lze navíc porovnat jak se vyvíjel zisk/ztráta (z hlediska rozdílu ve výši reziduálního příjmu) z potenciální migrace jednotlivých typů domácností v letech 2000 a Graf 1: Rozdíly v reziduálním příjmu domácnosti jednotlivců rozdíl v reziduálních příjmech KZAM 1 KZAM 2 KZAM 3 KZAM 4 KZAM 5,6 KZAM 7,8 KZAM rozdíl v reziduálních příjmech KZAM 1 KZAM 2 KZAM 3 KZAM 4 KZAM 5,6 KZAM 7,8 KZAM rok 2007 rok 2000 Ústecký kraj Praha; tržní nájem tržní nájem Zdroj: vlastní výpočty, ČSÚ rok 2007 rok 2000 MS kraj Praha; tržní nájem tržní nájem Z grafu 1 je zřejmé, že domácnosti s osobami s nejvyšší kvalifikací (KZAM 1 KZAM 3) by realizovaly přestěhováním do Prahy zisk (jejich reziduální příjem po přestěhování by byl vyšší), zatímco domácnosti vyšších KZAM (nižší kvalifikace) by přestěhováním utrpěly 16\n17 ztrátu (jejich reziduální příjem by byl nižší, tj. navýšení čistých příjmů těchto domácností by nebylo dostatečné, aby kompenzovalo růst výdajů na bydlení spojený s přestěhováním do Prahy). Navíc je z grafu patrné, že zisky domácností s osobami z nižších KZAM (vyšší kvalifikací) byly v roce 2007 vyšší než v roce 2000, podobně v případě domácností vyšších KZAM (nižší kvalifikace) by naopak jejich ztráta (měřená rozdílem ve výši reziduálního příjmu) z přestěhování do Prahy byla v roce 2007 větší než v roce Z uvedeného se zdá, že zatímco podmínky pro migraci kvalifikovaných osob se v roce 2007 zlepšily (v porovnání s rokem 2000), pro osoby s nižší kvalifikací (vyšším KZAM) se naopak zhoršily. Podobný závěr platí i pro rodiny s dětmi (viz graf 2). Graf 2: Rozdíly v reziduálním příjmu rodiny s dětmi rozdíl v reziduálních příjmech KZAM 1 KZAM 2 KZAM 3 KZAM 4 KZAM 5,6 KZAM 7,8 KZAM rozdíl v reziduálních příjmech KZAM 1 KZAM 2 KZAM 3 KZAM 4 KZAM 5,6 KZAM 7,8 KZAM rok 2007 rok 2000 Ústecký kraj Praha; tržní nájem tržní nájem Zdroj: vlastní výpočty, ČSÚ rok 2007 rok 2000 MS kraj Praha; tržní nájem tržní nájem Výše uvedené příklady nelze automaticky zobecnit vztahují se jen k vybranému typu domácností a je v nich uvažována pouze migrace z Ústeckého a Moravskoslezského kraje do Prahy. Dalším krokem byla proto snaha otestovat, zda existuje statisticky významná závislost mezi meziročními změnami regionálních rozdílů ve finanční dostupnosti bydlení a meziročními změnami regionálních rozdílů v počtu stěhování při kontrole dalších vlivů, a to pro všechny regiony NUTS 3 (na datech transformovaných způsobem popsaným ve druhé kapitole). Nejprve bylo testováno, zda existuje statisticky významná korelace mezi meziročními změnami regionálních rozdílů v relativním počtu vystěhovalých a meziročními změnami regionálních rozdílů v indikátorech finanční dostupnosti bydlení (P/I, míra zatížení, reziduální příjem, ceny, nájmy). Nepodařilo se najít statisticky významný vztah, tj. obecně pro všechna stěhování nebylo možno potvrdit, že by relativní počet vystěhovalých statisticky významně souvisel se změnami ve finanční dostupnosti bydlení mezi kraji. V dalším kroku jsme se zaměřili na hledání statisticky významné korelace pouze mezi meziročními změnami regionálních rozdílů v relativním počtu vystěhovalých do Prahy a meziročními změnami regionálních rozdílů v indikátorech finanční dostupnosti bydlení, avšak se stejným závěrem jako v předchozím případě, tj. opět nebylo možno potvrdit existenci statisticky významného vztahu. Nakonec jsme se pokusili najít statisticky významnou korelaci mezi meziročními změnami regionálních rozdílů v relativním počtu vystěhovalých do Prahy a meziročními změnami regionálních rozdílů v indikátorech finanční dostupnosti bydlení, ale tentokrát pro jednotlivé vzdělanostní kategorie (konkrétně pro osoby se základním a nedokončeným vzděláním a pro vysokoškoláky). V tomto případě se již podařilo prokázat existenci 17\n18 statisticky významné lineární závislosti, ale pouze pro skupinu VŠ (ověřena byla i prostřednictvím parciálních korelačních koeficientů zohledňujících i vazby mezi dalšími proměnnými) viz tabulka 7. Tabulka 7: Lineární vztah mezi meziročními změnami regionálních rozdílů v relativním počtu vystěhovalých do Prahy a meziročními změnami regionálních rozdílů v hodnotách vybraných ukazatelů finanční dostupnosti bydlení hodnoty korelačních koeficientů Pearsonův korelační koeficient (významnost) Meziroční změny v relativním počtu vystěhovalých do Prahy Meziroční změny v relativním počtu vystěhovalých do Prahy se základním a neukončených vzděláním Meziroční změny v relativním počtu vystěhovalých do Prahy s univerzitním vzděláním Zdroj: vlastní výpočty, data ČSÚ. Meziroční změny regionálních rozdílů v reziduálním příjmu 0,067 (0,604) n=63 0,036 (0,841) n=34 0,284 (0,104) n=34 Meziroční změny regionálních rozdílů v hodnotách míry zatížení 0,040 (0,758) n=63 0,030 (0,865) n=34-0,466 (0,005) n=34 Meziroční změny regionálních rozdílů v hodnotách ukazatele P/I 0,086 (0,501) n=63-0,064 (0,719) n=34-0,584 (0,000) n=34 Konečně v tabulce 8 jsou uvedeny parametry regresního modelu (OLS regrese), kde závislou proměnnou byly meziroční změny v relativním počtu vystěhovalých do Prahy s vysokoškolským vzděláním. Významnými vysvětlujícími proměnnými vstoupivšími do modelu se staly meziroční změny regionálních rozdílů v hodnotě P/I, regionální rozdíly v podílu obyvatel ve věku let a regionální rozdíly ve výši průměrné mzdy vysokoškoláků v čase t-1 (zpožděné o rok). Z hodnot parametrů modelu je zřejmé, že jestliže se regionální rozdíly v hodnotách ukazatele P/I zvyšovaly, míra imigrace vysokoškoláků do Prahy se naopak snižovala. Jestliže se zvyšovaly regionální rozdíly v podílu obyvatel ve věku let, míra imigrace vysokoškoláků do Prahy se rovněž snižovala a jestliže se zvyšovaly regionální (mezikrajské) rozdíly ve výši průměrné mzdy vysokoškoláků v předchozím roce, míra imigrace vysokoškoláků do Prahy se též zvyšovala. 18\n19 Tabulka 8: OLS regrese meziroční změny regionálních rozdílů v relativním počtu vystěhovalých vysokoškoláků do Prahy Nestandard. koeficienty Standard. koeficienty Multikolinearita B Std. Error Beta t Význ. VIF Konstanta -0,021 0,026-0,813 0,421 Meziroční změny regionálních rozdílů v hodnotě P/I -0,026 0,010-0,381-2,622 0,012 1,216 Regionální rozdíly v podílu obyvatel ve věku let -0,030 0,012-0,368-2,401 0,021 1,358 Regionální rozdíly ve výši průměrné mzdy vysokoškoláků v roce t-1 0,129 0,075 0,280 1,712 0,094 1,544 Zdroj: vlastní výpočty, data ČSÚ. N = 46; F = 5,242 (Sig. = 0,004); R2 = 0,272. Závěry Z mezinárodního srovnání (s využitím dat Eurostatu) vyplynulo, že Česká republika v míře (rozsahu) vnitřní migrace výrazně zaostává za ostatními vyspělými zeměmi Evropské unie. Je ovšem nutné opět zdůraznit, že z mnohých metodologických důvodů je spolehlivé mezinárodní srovnání v současnosti nemožné. Měření migrace v českém prostředí na základě změny trvalého bydliště též opomíjí rozsáhlou migraci, často zpravidla právě za pracovními příležitostmi, u té skupiny lidí, která si nemění místo svého trvalého bydliště. 25 Podařilo se potvrdit statistickou významnost vlivu právního důvodu užívání bydlení (též významnost vlivu typu placeného nájemného) na zamýšlenou migraci za prací v případě nezaměstnanosti, a to i při kontrole vlivu vybraných ostatních evidovaných faktorů. Znamená to, že v případě nezaměstnanosti jsou ochotni se významně více stěhovat lidé žijící v přechodných formách právního důvodu užívání bydlení, lidé žijící v soukromých i obecních nájemních bytech; naopak významně méně jsou ochotni se za dané situace přestěhovat lidé vlastnící/spoluvlastnící rodinný dům. Prokázalo se rovněž (na datech z šetření CVVM 2006), že významnost vlivu objektivních faktorů (jako jsou věk, vzdělání, rodinný stav, velikost místa bydliště, pohlaví, ale také právní důvod užívání bydlení nebo typ zástavby bydliště dotázaného) byla zcela převážena významností vlivu postojových faktorů zejména pak významností vlivu spokojenosti dotázaného s bydlením (jednoznačně nejdůležitější faktor), míry flexibility dotázaného v pracovních záležitostech obecně, psychologické typologie dotázaného na kontinuu konzervativně-liberální orientace, spokojenosti dotázaného s dosavadním zaměstnáním, vnímání důležitosti úspěchu v profesní kariéře a skutečnosti, do 25 Kromě toho je spojeno s dalšími metodologickými problémy např. není zaznamenávána ta část migrace (stěhování), která není spojena se změnou administrativní obce (s výjimkou Prahy, kde je podchyceno i stěhování mezi urbanistickými obvody), nejsou spolehlivě zjišťovány důvody stěhování apod. 19\n20 jaké míry je pro dotázaného důležité dělat zajímavou duševní činnost, být kreativní a poznávat nové. Skutečnost, že nejvýznamnějším faktorem ovlivňujícím zamýšlenou migraci lidí za prací se, při kontrole ostatních významných vlivů, stala i v případě modelu s vysokým koeficientem determinance spokojenost dotázaného s bydlením, která je sama významně ovlivněna právním důvodem užívání bydlení a typem zástavby bydliště dotázaného, je spolehlivým potvrzením faktu, že podmínky bydlení (zejména pak vlastnictví rodinného domu) mají statisticky velmi významný vliv na migraci lidí za pracovními příležitostmi i v českém prostředí. Kvalitativní výzkumy potvrdily mimo jiné skutečnost, že životní styl a psychologická dispozice člověka hrají, vedle faktorů jako věk, právní důvod užívání bydlení, vzdělání či fáze životního cyklu, při zamýšlené ochotě stěhovat se za pracovními příležitostmi velký význam. Mezi skupinou těch, kteří jsou ochotni se za prací stěhovat, a těch, kteří nejsou, existuje podstatný rozdíl v chápání osobní zodpovědnosti (zodpovědnost vůči vlastnímu životu a vlastní seberealizaci oproti zodpovědnosti vůči širší rodině), v míře odvahy a sebevědomí vyjít vstříc neznámému prostředí (ochota podstoupit určité riziko oproti upřednostnění existujících jistot, zejména jistot bydlení), v pohledu na svět a životní příležitosti (spíše pozitivní pohled snažící se řešit problémy oproti spíše negativnímu, kritickému pohledu snažícímu se spíše hledat důvody, proč problémy řešit nelze) a zejména pak v přístupu k vlastní profesní kariéře (lidé ochotní se stěhovat se chtějí profesně zdokonalit, růst, poznat nové, mít zajímavou kreativní práci, dosáhnout určitých profesních úspěchů). Vedle toho má zřejmě podstatný vliv i možnost uplatnění člověka na černém pracovním trhu a past chudoby (příliš štědrý sociální systém uzavírá mnoho nezaměstnaných lidí do pasti chudoby, jelikož potenciální příjmy ze zaměstnání prudce sníží výši sociálních dávek). U sezdaných lidí středního nebo vyššího věku, o to více v rodinách s dětmi, se pro rozhodnutí přestěhovat se v případě nezaměstnanosti zpravidla musí stát hned několik životních událostí, motivací, najednou (rozvod, smrt partnera, dospělost dětí, možnost levného bydlení v místě nového zaměstnání). Hlavním výsledkem provedených analýz bylo zejména potvrzení, že vlastnictví bydlení, a zejména pak vlastnictví rodinného domu, vede i v českém prostředí ke snížení zamýšlené migrace za prací v případě nezaměstnanosti. Jedním z důvodů je také skutečnost, že vlastníci bydlení, resp. zejména vlastníci rodinných domů, jsou se svým bydlením spokojeni více než nájemníci. Jak překvapivě ukázalo zde nezmíněné doplňkové šetření CVVM v roce 2005 (viz Lux et al. 2006b), důvodem úzké vazby k dosavadnímu bydlišti není rozhodně jen důležitost osobního kontaktu s příbuznými a přáteli, rozsah těchto sociálních kontaktů (daný počtem příbuzných a přátel) a přímá či nepřímá účast na občanské společnosti v místě bydliště. Naopak je velmi pravděpodobné, že tato silná vazba k místu dosavadního bydlení se vytváří i v případě existence malých sociálních sítí, slabých kontaktů s příbuznými a při neúčasti na místním společenském životě. V oblasti podmínek bydlení by významnou negativní úlohu bariéry migrace mohly hrát také rostoucí regionální nerovnosti v cenách bydlení a potažmo finanční dostupnosti bydlení. Provedené analýzy na makro datech ukázaly, že snížení regionálních rozdílů ve finanční dostupnosti bydlení (zejména P/I) může mít pozitivní dopad na zvýšení počtu vystěhovalých vysokoškoláků do Prahy z ostatních krajů. Dopady na ostatní skupiny populace (základní vzdělání, bez rozlišení vzdělání) však nejsou statisticky významné, ani když uvažujeme pouze stěhování do Prahy. Snížení regionálních rozdílů ve finanční dostupnosti bydlení může mírně podpořit migraci už tak mobilní části populace, tj. zejména mladých lidí a lidí středního věku s vyšším vzděláním. Ostatní skupiny populace (základní vzdělání a bez vzdělání, vlastníci), 20