Obchodní podmínky • SCARLETT.cz\nKlín do kočárků - Scarlett Pavo 330 Kč\nObchodní podmínky upravují vztahy mezi smluvními stranami kupní smlouvy, tedy vymezují a upřesňují práva a povinnosti mezi těmito stranami, kdy na jedné straně – jako prodávající je Zdzisław Krajewski, IČO: 62744763, se sídlem Drahénská 500, 417 31, Novosedlice, vystupující jako SCARLETT.CZ (dále i jen jako prodávající či SCARLETT.CZ) a na straně druhé je kupující (dále i jen jako kupující). Prodávající a kupující (společně dále i jako smluvní strany) uzavírají kupní smlouvu s odkazem na tyto obchodní podmínky (dále i jen jako VOP).\nVíce informací o prodávajícím je uvedeno v záložce „kontakt“ na webové stránce obchodu https://www.scarlett.cz/kontakty/.\nSpotřebitelem je každý člověk (fyzická osoba), který mimo rámec své podnikatelské činnosti nebo mimo rámec samostatného výkonu svého povolání uzavírá smlouvu s prodávajícím nebo s ním jinak jedná (blíže viz ust. § 2 odst 1 písm. a) zák. č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele, příp. ust. § 419 zák. č. 89/2012 Sb., občanský zákoník).\nPodnikatelem je každá osoba, která není spotřebitelem. Zejména je to ten, kdo samostatně vykonává na vlastní účet a odpovědnost výdělečnou činnost živnostenským nebo obdobným způsobem se záměrem činit tak soustavně za účelem dosažení zisku. Za podnikatele je považován mj. pro účely ochrany spotřebitele také každá osoba, která uzavírá smlouvy související s vlastní obchodní, výrobní nebo obdobnou činností či při samostatném výkonu svého povolání, popřípadě osoba, která jedná jménem nebo na účet podnikatele. Podnikatelem se pro účely VOP rozumí ten, kdo jedná v souladu s předchozí větou v rámci své podnikatelské činnosti. Uvede-li Kupující v objednávce své identifikační číslo, pak bere na vědomí, že pro něj platí pravidla uvedená ve VOP pro podnikatele. K definici podnikatele (blíže viz ust. § 420 a násl. zák. č. 89/2012 Sb., občanský zákoník).\nKupující podáním objednávky potvrzuje, že se seznámil s těmito VOP, jejichž nedílnou součást tvoří sdělení před uzavřením smlouvy a výslovné sjednání místní příslušnosti (prorogace), a že s nimi výslovně souhlasí, a to ve znění platném a účinném v momentě odeslání objednávky.\na) náklady na prostředky komunikace na dálku se neliší od základní sazby dle konkrétního kontraktu kupujícího s operátorem prostředku komunikace, který kupující využívá (např. internetové nebo telefonické připojení), tzn. že prodávající si za komunikaci při uzavírání smlouvy si neúčtuje žádné další poplatky, to se ovšem netýká příp. smluvní přepravy. Kupující souhlasí s použitím komunikačních prostředků na dálku při uzavírání kupní smlouvy. Náklady vzniklé kupujícímu při použití komunikačních prostředků na dálku v souvislosti s uzavřením kupní smlouvy (náklady na internetové připojení, náklady na telefonní hovory) si hradí kupující sám.\nb) požaduje úhradu kupní ceny před převzetím předmětu koupě kupujícím od prodávajícího, příp. povinnost zaplatit zálohu nebo obdobnou platbu pokud tak bylo mezi smluvními stranami ujednáno, případně pokud kupující uplatňuje a požaduje nároky, které nejsou v běžné nabídce prodávajícího (např. zvláštní způsob dopravy – doručení předmětu koupě).\nc) Prodávající neuzavírá smlouvy, jejímž předmětem je opakované plnění, pokud by se o takovou smlouvu mělo jednat, je nutné toto ujednat za pomocí prostředků komunikace na dálku (tj. emailem, který je uveden na webové stránce prodávajícího).\ne) Ceny zboží jsou na webu provozovaném prodávajícím www.scarlett.cz uváděny včetně DPH platného v době uzavírání kupní smlouvy na území ČR, včetně veškerých poplatků stanovených zákonem, nicméně náklady na dodání předmětu koupě se liší v závislosti na kupujícím zvolenou metodu a poskytovatele dopravy a způsobu úhrady, v případě osobního odběru pak takový poplatek činí 0,- Kč. V případě rozdílnosti sazeb a výše DPH ve vztahu k daňové povinnosti kupujícího je ponecháno uplatnění rozdílné daňové povinnosti právě na kupujícím. Součástí kupní ceny není náklad na montáž předmětu koupě.\nf) v případě, že Kupujícím je spotřebitel, má takový spotřebitel právo od smlouvy odstoupit (není-li níže uvedeno jinak), a to ve lhůtě čtrnácti dnů, která běží u kupní smlouvy ode dne převzetí zboží. Kupující (spotřebitel) tedy má právo odstoupit od kupní smlouvy do 14 dnů od převzetí zboží, a to i bez udání důvodu. Přičemž odstoupení od smlouvy musí kupující zaslat na adresu místa podnikání prodávajícího.\nPokud je kupní smlouva uzavřena pomocí prostředků komunikace na dálku (jako v případě kupní smlouvy mezi prodávajícím a kupujícím - v internetovém obchodě), má spotřebitel v souladu s § 1829 odst. 1 občanského zákoníku právo bez udání důvodu odstoupit od smlouvy do 14 dní od převzetí zboží, a to i bez uvedení důvodu. Lhůta pro odstoupení od kupní smlouvy je kupujícím - spotřebitelem zachována i v případě, že je odstoupení kupujícího odesláno ve lhůtě uvedené v přechozí větě.\nI v případě odstoupení od smlouvy existuje povinnost spotřebitele vrátit to, co z kupní smlouvy získal. Pokud již spotřebitel není schopen vrátit předmět koupě ve vztahu odpovídajícím stavu v den koupě (např. v mezidobí bylo zboží zničeno nebo spotřebováno), musí spotřebitel poskytnout peněžitou náhradu jako protihodnotu toho, co již nemůže být vydáno. Pokud je vrácené zboží poškozeno jen částečně, může prodávající uplatnit na spotřebiteli právo na náhradu škody a započíst svůj nárok na vrácenou kupní cenu. Prodávající spotřebiteli v takovém případě vrací jen takto sníženou kupní cenu. Na kupní cenu, která má být kupujícímu vrácena, může prodávající započíst své skutečně vynaložené náklady spojené s vrácením zboží. Ustanovení tohoto odstavce se vztahuje i na kupujícího podnikatele, tedy každého, který není spotřebitelem.\nProdávající si vyhrazuje právo na zrušení objednávky u zboží označeného pojmem „Momentálně nedostupné“ v případě, že zboží již není možné dodat ani nahradit jiným modelem nebo pokud se jeho cena výrazně změnila a zákazník toto před samotným vznikem kupní smlouvy neakceptuje. Prodávající zákazníka o této situaci informuje. Byla-li část nebo celá objednávka uhrazena, budou zákazníkovi peníze vráceny na účet. Ustanovení tohoto odstavce se vztahuje i na kupujícího podnikatele, tedy každého, který není spotřebitelem.\nZboží může převzít pouze kupující.\nPředmět koupě je možno kupujícímu zaslat jím vybranou přepravní službou. Podmínkou je uvedení vybraného přepravce při vyhotovení objednávky či uzavření kupní smlouvy kupujícím. Cena přepravy se řídí dle ceníku dopravce aktuálního v den objednávky (cena dopravy je uvedena při uzavírání kupní smlouvy).\nInformace, které kupující prodávajícímu poskytuje v souvislosti s uzavíráním kupní smlouvy, jsou prodávajícím uchovávány zcela v souladu s platnými zákony České republiky, zejména se zákonem o ochraně osobních údajů č. 101/2000 Sb. ve znění pozdějších dodatků a předpisů. Kupující uzavřením smlouvy souhlasí se zpracováním a shromažďováním svých osobních údajů v databázi prodávajícího po úspěšném splnění smlouvy, a to až do doby jeho písemného vyjádření nesouhlasu s tímto zpracováním.\nKupující má právo přístupu ke svým osobním údajům, právo na jejich opravu včetně dalších zákonných práv k těmto údajům. Osobní údaje je možno na základě písemné žádosti kupujícího odstranit z databáze. Osobní údaje kupujících jsou plně zabezpečeny proti zneužití. Osobní údaje kupujících prodávající nepředává žádné další osobě. Výjimku představují externí dopravci, kterým jsou osobní údaje zákazníků předávány v minimálním rozsahu, který je nutný pro doručení zboží.\nSmluvní strany si ve chvíli, kdy na straně kupujícího vystupuje kupující podnikatel, tedy každý kupující, který není spotřebitelem, ujednali, že ve chvíli, kdy bude spor vzniklý z této smlouvy rozhodovat soud, se smluvní strany zcela v souladu s ust. § 89a zák. č. 99/1963 Sb., občanského soudního řádu dohodly na místní příslušnosti soudu takto. Místně příslušným k rozhodnutí jakéhokoliv sporu z této smlouvy mezi smluvními stranami je pouze Okresní soud v Teplicích. Okresní soud v Teplicích sídlí na adrese U Soudu 1450/11, 416 64 Teplice.\nPro případ přeshraničního obchodního styku, tedy ve chvíli, kdy kupní smlouva bude uzavírána se subjektem, který není subjektem tuzemským (ČR), tj. když kupující bude fyzickou osobou s bydlištěm v zahraničí (mimo území ČR) či fyzickou osobou podnikající s místem podnikání v zahraničí (mimo území ČR) nebo právnickou osobou se sídlem v zahraničí (mimo území ČR) si smluvní strany zcela v souladu s ujednáním čl. 23 Nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (nařízení Brusel I) sjednávají pro jakýkoliv soudní spor vzniklý mezi smluvními stranami z této smlouvy místní příslušnost soudu takto. Místně příslušným k rozhodnutí jakéhokoliv sporu z této smlouvy mezi smluvními stranami je pouze Okresní soud v Teplicích, Česká republika. Okresní soud v Teplicích sídlí na adrese U Soudu 1450/11, 416 64 Teplice, Česká republika.\nTyto podmínky jsou účinné od 1. 6. 2017.\nVŠEOBECNÉ PODMÍNKY PRO VELKOOBCHODNÍ PARTNERY\nSlevy pro velkoobchodní partnery jsou platné od 15.08.2019, které byli rozeslány e-mailem.\nPokud se chcete stát novým odběratelem, nebo v případě, že jste všeobecné velkoobchodní podmínky neobdrželi, prosím kontaktujte nás emailem nebo vyplněním formuláře.\nVeškeré ceny našeho zboží jsou uvedeny pouze na www.scarlett.cz. Jiný ceník, ani v tištěné podobě nevedeme.\nZ těchto cen jsou obchodníkům poskytovány velkoobchodní slevy, s výjimkou:\nProduktů v kategoriích:\nNa tyto tři kategorie se nevztahují žádné velkoobchodní slevy.\nPro zalistování MEZI VELKOOBCHODNÍ PARTNERY PROSÍME UVEĎTE NÁSLEDUJÍCÍ ÚDAJE:\nnázev firmy, adresa, telefon a IČO sloužící k rozeznání našeho obchodního partnera.\nNebudou-li tyto údaje správné, může dojít k dodání zboží dle maloobchodních podmínek. Dojde-li při nákupu zboží k chybné identifikaci obchodního partnera, budou náklady spojené s nápravou této chyby hrazeny objednatelem.\nNenajdete-li v tomto e-shopu zboží z tištěného katalogu nebo z ceníku, je již vyprodané a není možné jej objednat.\nV případě platby předem, prosíme převést cenu za objednávané zboží na číslo účtu: CZK515015383/0300


CONTINUITY --- 16:19:15 19.11.2015\nKLUZAU: jinak, moc pěkná mapa :)), plná inspirace, DÍKY :))\nMyslím si, že bys to měl zveřejnit ještě někde, kde si to přečte víc lidí :)))\nCONTINUITY --- 16:14:48 19.11.2015\nKLUZAU: "nemonic vyhublých hipstrů"...lol, lol, lol ;DD\nTohleto není o hipstrech, to je o reálné velikosti a potřebách těla :)\nMám zásadně opačný problém: kam s tou nesmyslně obrovkou porcí? dát si ty dvě třetiny do krabičky, a pak to jíst další dva dny?\nV Beásu se najím za 80-100 Kč :), dosyta, a vyhublá fakt nejsem, naopak tělo si pravidelně stěžuje, že bych mohla jíst ještě o něco méně, že ho svými chutěmi zbytečně přetěžuju.\nVždycky jsem si kladla otázku, kolik může být lidí, kteří opravdu, reálně potřebují sníst k jednomu jídlu při městském stylu života více než půl kila hmoty :), tedy množství, které vám naprosto standardně kydnou na talíř\nTěší mě, že alespoň nějací existují (viz. tvůj text, zjevně k nim patříš:), zřejmě tedy muži vysoké či mohutnější postavy s rychlým metabolismem a fyzicky náročnou prací :))\nZdá se, že porce jsou navrženy většinou tak, aby uspokojily vás :)), představujete civilizační standard :))\nMusím přiznat, že pokud tomu tak není, a porce je menší, přiměřená spíše člověku, který většinu dne nedělá nic namáhavého, ani nemá 80kg tvrdých svalů, mám radost:). Chápu ale, že vy radost nemáte ;DDD, a říkáte pak něco o vyhublých hipstrech...\nMyslím, že tenhle problem by řešilo jen zrušení standardizovaných porcí... Ať si každý nabere, kolik sám chce, stylem Beásu. Ušetřilo by se tím obrovské množství jídla, které se vyhodí, protože ho drobnější lidé nedojedí, a nebo které se vyplýtvá, protože ho do sebe násilím nacpou, ale jak je to příliš, stejně ho dobře nestráví....\nSprávné by pak bylo, aby bylo veškeré jídlo levnější...vzhledem k tomu, že průměrná porce snědená průměrným člověkem bude automaticky menší, měli by si to majitelé restaurací moci dovolit :)\nKLUZAU --- 19:05:11 18.11.2015\nFIDO_LETI_DOMU: díky, přidám\nAKHIBARA --- 17:25:59 18.11.2015\nNahodou jsem narazil na pěkný rozhovor:\nJednoduchost jako nejvyšší princip ájurvédy | MAITREA Magazín\nFIDO_LETI_DOMU --- 16:28:30 12.9.2015\nKLUZAU: přidávám, že http://www.govinda.cz/ a že mě tuhle jejich motivátor na ulici říkal, že snad každou středu je to tam zdarma v určitou hodinu navečer? Jako nějaká ochutnávková akce. Nevím jistě.\nCONTINUITY --- 12:44:35 4.9.2015\nREK11: Je mi úplně jasný, že může být spousta dobrých chovů, kde se dělá všechno správně, ale bio certifikát nemají, protože je to drahý, byrokratický a kdovíco všechno....\nAle jak to mám jako běžnej spotřebitel poznat? Pokud nemám informace o konkrétní farmě, nekupuju přímo od nich, tak bio je alespoň nějakou zárukou něčeho. Pokud vím, stanovují jeho pravidla nějaké alespoň minimální snesitelnější a přirozenější podmínky chovu zvířat. Tedy, že musí mít nějaký výběh a nemohou být krmena totální chemií.\nJe mi jasné, že to mohou být podmínky opravdu minimální, že to rozhodně nemusí dosahovat ájurvédských představ o kvalitním mléce, ale každopádně jako spotřebitel vnímám v nebio a bio mléku opravdu zásadní rozdíl.\nBěžné nebio mléko v supermarketu (nemluvím o tom z té vaší farmy:) považuju za naprosto nepoživatelný sliz, už na pohled (jemné odstíny divných barev, divná konzistence), z požití i malého množství se mi zvedá žaludek, už ani kafe s trochou toho nemůžu vypít...když jsem si to posledně několikrát dala v masale na festivalu (překecala jsem se, že mi stojí za to dostat do sebe to zahřívající koření, i za cenu požití "mléka"....), bylo mi z toho divně ještě asi 24 hodin....není to podle mě vůbec potravina a dobrovolně už to do sebe nedám...\nČerstvé bio mléko mívá alespoň konzistenci-vůni-vzhled-chuť připomínající jídlo a takovéto efekty nezpůsobuje....\nSamozřejmě další problém je homogenizace, homogenzivoané bio mléko taky považuju za nepoživatelné i v malém množství :(( (na tento problém mě rovněž poprvé upozornil Prashanti, a moje zkušenost přesně potvrzuje to, co řekl, že homogenizací se z mléka stává nestravitelná podivnost....)\nStejně tak nepovažuju za poživatelná žádná mléka ošetřená UHT z Tetrapacku, bio nebo nebio, jedno, tento způsob zpracování prostě potraviny ničí.\nCo se týče "farmářského" mléka, k tomu budu mít důvěru právě jen, pokud budu znát konkrétní farmu a budu vědět, že to na ní je třeba tak, jak píšeš ty. Protože, co si pomůžu, pokud je mléko "přímo z farmy" a ta farma je nějaký klasický velkochov (tuhle jsem překládala manuál k dojicímu zařízení pro takový velkochov, kde obšírně vysvětlovali, proč je nejekonomičtější, aby krávy hlavně nikam nechodily, děs a hrůza, produkty tohoto systému prostě požívat nechci a vůbec mě nepřekvapuje, že je mi z toho zle....)...\nMůžeš rozvést, co je tedy v nepořádku s těmi bio chovy? Ráda se poučím?\nOsobně mi z mléka dostupného na CZ trhu momentálně přijde nejlepší BioVavřinec, to je opravdu dobré a mám z něj dobrý pocit, že snad má dokonce i nějaké ty pozitivní vlastnosti, které mléku přisuzuje ta ájurvéda :)\nDobré je taky nehomogenizované bio mléko, které mají v Bille, i když Vavřinec je o třídu lepší :)\nREK11 --- 12:38:36 30.8.2015\nCONTINUITY: musim ti oponovat. Meli jsme kravin, kravy mely vybeh, kdy v rozumnem pocasi mohly byt venku. Nijak rozhodne netrpely, ale bio znacku jsme nemeli. Ostatne ani hodne jinych podobnych zarizenich. Jinak o bio si myslim svoje od prednasek na VS-zemedelka. Radsi farmare. Ted jsem si donesla od kamaradcina otce krasnou mrkev, cibuli a cesky cesnek....\nCONTINUITY --- 9:49:59 3.6.2015\nVasant Lad: Ayurveda: The Science of Self-Healing 200,-\nDavid Frej: Ájurvéda 150,-\nPošlu poštou kamkoliv, což je asi nejjednodušší, jinak si je můžete taky vyzvednout večer na Vinohradech\nKLUZAU --- 10:53:59 19.5.2015\nahoj, prodám Ayurveda and the mind, dr. Frawly, za 150 Kč. Sešli se mi doma dva kusy.\nHORA --- 13:54:01 8.4.2015\nCONTINUITY: Jj, to máš pravdu, že pokud by to měl brát všechno člověk doslova bude pořád akorát přemýšlet nad jídlem, což se mi právě poslední dobou dost stává..\nNějak se právě snažím najít balanc mezi tím na co mám chuť a co "by se mělo".\nJe to asi tím, že jsem teď načetl nějaký knížky, a tak to pomalu vstřebávám.\nBohužel se právě občas nevyhnu extrémům, ale to je asi normální.\nTaky si ale myslím, že intuitivní přístup je fajn. Já si vždycky jakoby vizualizuju to jídlo, který budu vařit a vnímám co na to moje tělo :)\nS tím melounem to byl jen takovej příklad :) Taky by mě nenapadlo jíst meloun a zapíjet ho mlíkem :)\nNa druhou stranu udělat si banánovej koktej by mě v létě napadlo a tahle kombinace taky není doporučená kvůli rozdílné vípace obou potravin.\nAsi to nebudu hrotit a půjdu zlatou střední cestou ;)


Dron vortex pro - Dronvortexpro.cz\nDronvortexpro.cz je prémiové doménové jméno obsahující frázi "Dron vortex pro". Prémiová doménová jména, označované také jako luxusní domény, díky kombinaci různých kvalitativních faktorů mají větší hodnotu než standardní domény. Luxusnost domény je ovlivněna především faktory jako je délka doménového jména, stáří domény, pomlčka v doméně, značka, zapamatovatelnost, TLD (doménová koncovka) a další faktory s různou váhou vlivu. Vyšší cena luxusní domény dronvortexpro.cz zvyšuje hodnotu webu, který na prémiové doméně běží nebo obecně také důvěryhodnost a profesionalitu provozovatele - ať už se jedná o soukromou osobu, živnostníka, firmu, internetový obchod nebo korporaci.\nDélka domény a fráze Dron vortex pro\nDélka doménového jména je jedním z nejdůležitějších kritérií domény. Obecně platí, že čím kratší název, tím vyšší hodnota domény. Dle expertů na prodej domén by doménové jméno nemělo být delší než 18 znaků. Doménové jméno dronvortexpro.cz má tedy délku 16 znaků (včetně cz TLD koncovky), fráze Dron vortex pro má délku 15 znaků včetně mezer.\nFráze "Dron vortex pro"\nHodnotu domény určuje také název, značka, brand nebo název firmy. V případě domény dronvortexpro.cz se jedná o slovní spojení Dron vortex pro. Pokud doménové jméno obsahuje pouze frázi, název, značku nebo jméno firmy bez dalších znaků jako jsou pomocná písmena, pomlčky a číslice, jedná se o prémiovou, luxusní doménu. Doménové jméno dronvortexpro.cz obsahuje hodnotná klíčová slova "Dron", "vortex" a "pro".\nZapamatovatelnost fráze Dron vortex pro\nSnadno zapamatovatelná fráze Dron vortex pro a tedy snadno zapamatovatelné doménové jméno dronvortexpro.cz je klíčovým parametrem pro kvalitní doménu, který úzce souvisí s délkou domény, ale také výstižnou frází Dron vortex pro, jež se jednoduše vryje do paměti. Těžko se budou zapamatovávat (ale také psát) domény s desítkami znaků, pomlčkami a číslicemi. Pro prémiovou doménu je pak také typické spojení doménového názvu s určitou emocí, pocitem nebo třeba i chutí nebo vůní – viz například jedna z nehodnotnějších domén apple.com.\nZpětné odkazy na dronvortexpro.cz\nZpětné odkazy jsou velice důležitým kritériem pro správný výběr luxusní domény. Nejde ani tak o jejich absolutní počet, ale spíše o jejich kvalitu, respektive o důvěryhodnost webů, které na doménu dronvortexpro.cz odkazují. Odkazy by se měly vyskytovat na relevantních stránkách, v našem případě ideálně na stránkách souvisejících s tématem Dron vortex pro. Přítomnost referencí by měla být přirozená - odkazy by se měly přirozeně vyskytovat (například v textu) a měly by mít také správný tvar (anchor) související s obsahem, který se na cílovém webu nachází. Odkazy by měly být v rámci přirozenosti také z různých webů (domén) a ideálně také z internetových stránek s různými IP adresami.\nStáří domény dronvortexpro.cz\nStáří domény je další faktor při výběru domény, protože vyhledávače přikládají starým doménám větší důležitost. Stáří doménového jména dronvortexpro.cz (a všech dalších domén) se určuje podle první registrace domény ve vyhledávačích. Pokud doména mění vlastníky, je stáří domény delší než čas od registrace posledního vlastníka podle WHOIS. Jak dlouho doménu vyhledávače znají se dá přibližně zjistit v archivu Archive.org.\nKoncovka je nedílnou součástí doménového jména. Pro Česko má ve většině případů smysl uvažovat pouze o národní .cz doméně. Další smysluplnou možností jsou .com a .eu domény. V případě Dron vortex pro se tedy jedná o domény dronvortexpro.cz, dronvortexpro.com nebo dronvortexpro.eu. O dalších koncovkách nemá smysl (až na specifické případy) uvažovat. Doména dronvortexpro.cz kritérium pro luxusní prémiovou doménu podle TLD tedy samozřejmě také splňuje.\nDron vortex pro - související témata\nPodobné domény k tématu Dron vortex pro


Důvody pro velké cenové změny na akciových trzích | Akcie.cz\nSobota 5.12.2020 13:35\nAkcie.cz»Zpravodajství»Odborné články»Důvody pro velké cenové změny na akciových trzích\nDůvody pro velké cenové změny na akciových trzích\n07.06.2010 00:00:00 | Grada Publishing\nU některých dvanáctiměsíčních cenových vzestupů stojí v pozadí docela dobré důvody pro racionální cenovou změnu. To platí zejména pro největší jednoroční změny: jejich příčinou většinou byly mimořádné události. Avšak i v těchto případech se často objevují známky přemrštěné reakce trhů na tyto události. (Tabulky s největšími cenovými změnami na akciových trzích za rok a pět let v nedávné historii naleznete zde.)\nPříklad největšího ročního růstu: Filipíny\nNejvětší jednoroční nárůst hodnoty akciového trhu ze všech, na Filipínách od prosince 1985 do prosince 1986, činil neuvěřitelných 683,4 %. Největší cenová změna za pětileté období, 1253 %, se rovněž odehrála na Filipínách. Toto pětileté období od listopadu\n1984 do listopadu 1989 obsahovalo i rekordní dvanáctiměsíční období. Během onoho roku od prosince 1985 do prosince 1986 se na Filipínách zhroutil režim Ferdinanda Marcose. Marcos opustil zemi a vlády se ujala nová vláda v čele s Corazon Aquinovou. Těsně před obdobím cenového růstu vypuklo komunistické povstání a hrozilo, že země se promění ve druhý Vietnam. Marcosova vláda zorganizovala atentát na manžela Corazon Aquinové.\nNa ulicích propukly demonstrace. Panovala obecná obrovská nejistota ohledně budoucího vývoje. S příchodem nové vlády se v zemi opět probudila naděje: období „nové éry“ se zdálo být velice nablízku. Navíc došlo k tomu, že cenové změny nebyly během následujícího ročního nebo pětiletého intervalu následovány opačným vývojem, jak lze pozorovat z údajů v tabulce. Lze se domnívat, že velice nízká hodnota filipínského akciového trhu v prosinci 1985, na počátku rekordního dvanáctiměsíčního období, byla výsledkem určité negativní cenové bubliny. Skutečně, tři z dvaceti pěti největších cenových poklesů v tabulce 7-4 jsou z Filipín před rokem 1985.\nHistorie filipínského akciového trhu byla před obdobím spektakulárního nárůstu vskutku ponurá. Novinové zprávy z období před rokem 1985 se často zabývaly otázkou nízkého poměru zisku na akcii, jenž se na filipínském trhu často pohyboval okolo 4. Viděno z tohoto úhlu, představoval největší nárůst hodnoty akcií v našich tabulkách jen obrat několika cenových propadů.\nPříklad č.2: Tchaj-wan\nDruhý největší jednoroční nárůst (od října 1986 do října 1987) a největší jednoroční pokles (od října 1989 do října 1990) proběhly na Tchaj-wanu, který je rovněž místem sedmnáctého největšího pětiletého cenového vzestupu, od května 1986 do května 1991, a dvacátého sedmého největšího cenového poklesu za pětileté období, od října 1988 do října 1993. Během dvanácti měsíců největšího spekulativního nárůstu cen na Tchaj-wanu od října 1986 do října 1987 se objevilo několik významných důvodů k optimismu a k víře\nv „novou éru“. Prudce rostoucí vývoz navýšil míru hospodářského růstu na dvouciferná čísla a obecně se předpovídalo, že s takto strmou trajektorií ekonomiky bude země co nevidět vyrábět nejpokročilejší technologie, jakými jsou například počítačové čipy.\nNové bohatství bylo patrné všude: ulicemi Tchaj-peje křižovaly drahé zahraniční vozy a v nových luxusních restauracích podnikatelé bez rozpaku otevírali lahve vína za stovky dolarů. Přesto zůstávala míra úspor relativně vysoká a země mohutně investovala do své budoucnosti. Na podzim roku 1987, po sérii několika protivládních demonstrací, zrušila vláda stanné právo, jež platilo od roku 1949, a poprvé umožnila vznik opozičních stran. Později v tomto dvanáctiměsíčním období, v září 1987, učinila vláda dvě historická a nepřehlédnutelná prohlášení: umožnila zahraničním právním subjektům zakládat na Tchaj-wanu společnosti a tchajwanským občanům umožnila poprvé od roku 1949 navštívit jejich příbuzné na pevnině.\nPřes všechny dobré důvody k očekávání úsvitu „nové éry“ tchajwanského hospodářství stále mnoha pozorovatelům připadalo, že na tchajwanském akciovém trhu v období 1986–1987 panovala atmosféra spekulativního neklidu. Objem obchodovaných cenných papírů prudce rostl – od ledna do září 1987 se zvýšil sedmkrát – a převýšil celkový objem obchodování všech asijských trhů včetně Japonska. Hodnota poměru P/E dosáhla 45 v porovnání se 16 na počátku roku. Tchaj-wan zachvátila hráčská horečka, která se projevovala i mimo akciový trh. Téměř celonárodní posedlostí se náhle stala nezákonná loterie s názvem Ta Chia Le neboli Štěstí pro všechny, do roku 1986 prakticky neznámá. Byla tak populární, že „v době, kdy byla zveřejňována výherní čísla, přestávali rolníci obdělávat svá pole a dělníci nechodili do práce“.\nJeden z mých tchajwanských studentů na Yaleově univerzitě se mi jednou svěřil, že když ještě nebyl v roce 1987 plnoletý, nutila jej matka pravidelně docházet na tchajwanskou burzu, pozorovat obchodování a podávat jí zprávy o jakémkoliv významném dění. Právě v době, kdy byl nucen provádět tyto pozorovací mise, si uvědomil, jak mi sdělil, naprostou šílenost spekulativní situace. Tchajwanský akciový trh neprodělal po období růstu náhlý obrat: v roce následujícím po roce nejrychlejšího cenového vzestupu proběhl ještě další růst. Avšak o rok později jsme byly svědky 74,9% propadu tchajwanských akcií, největšího jednoročního cenového poklesu na našem žebříčku.\nTrojka na žebříčku: Venezuela\nTřetí největší jednoroční cenový nárůst, 384,6 %, proběhl ve Venezuele mezi lednem 1990 a lednem 1991. Raketový růst tamní burzy následoval po těžké hospodářské krizi v roce 1989, během níž ekonomika poklesla o 8 %, nezaměstnanost se vyhoupla na 10 % a inflace dosáhla 85 %.5 Avšak když irácká okupace Kuvajtu (od srpna 1990 do února 1991) způsobila přerušení dodávek ropy z Perského zálivu, došlo k prudkému zvýšení cen ropy na mezinárodním trhu a vzrostla poptávka po venezuelské ropě. Vše bylo připraveno pro zahájení náhlé hospodářské prosperity Venezuely. Zkušenost s Kuvajtem pravděpodobně přesvědčila investory o důležitosti Venezuely jako alternativního dodavatele ropy, jenž se nachází mimo nestabilní Perský záliv.\nAvšak to nelze považovat za pravděpodobné vysvětlení náhlého růstu venezuelského akciového trhu, neboť potenciální hrozba narušení dodávek ropy z Perského zálivu byla známa již dlouho před iráckou invazí. Prezident Carlos Andres Perez varoval, že „Venezuela žije ve zcela umělé ekonomice“, podporované výhradně vzestupem cen ropy; bez ohledu na toto varování ceny akcií prudce stoupaly.6 Cenový vzestup nebyl zastaven ani v následujícím roce, avšak již v lednu 1993 ztrácel venezuelský index reálných cen akcií 60,3 % své hodnoty z ledna 1991 a do konce ledna 1999 ztratil 82 % této hodnoty.\nVzestup v Peru\nČtvrtý největší jednoroční nárůst cen akcií, 360,9 %, proběhl od srpna 1992 do srpna 1993 v Peru. Vzestup započal po náhlém pádu akciových kurzů v dubnu 1992, kdy uprostřed vleklé občanské války s gerilami Světlé stezky (komunistická strana Peru, maoistická organizace) nastolil tehdejší peruánský prezident Alberto Fujimori diktátorskou moc, rozpustil Kongres a pozastavil platnost ústavy. Avšak v září 1992 bylo vedení Světlé stezky zatčeno a do konce dubna 1993 byla v Peru obnovena demokracie, čímž bylo ukončeno čtrnáctileté období násilí páchaného gerilami, jež si vyžádalo 27 000 obětí. Inflace v té době (1990) dosahovala 7 000 %, hospodářský růst byl záporný; do konce roku 1993 však byla inflace pod kontrolou a hospodářský růst vykazoval kladné hodnoty.\nNebylo možné přehlédnout nádherný pocit „nové éry“, avšak zečtyřnásobení hodnoty akcií během jednoho roku nechalo mnohé na pochybách, zda tento nárůst nebyl až příliš přehnaný. Následující rok se trh posunul ještě o něco výš a v dalším období ztratil jen malou část své hodnoty. Do konce ledna 1999 akciový trh poklesl, ale jen o 8 %. Ze všech našich příkladů je nárůst na peruánském akciovém trhu nejméně podobný spekulativní bublině; naopak se jeví jako nárůst, jenž byl motivován veskrze pozitivními a fundamentálními zprávami.\nNová éra v Indii\nVzestup hodnoty akciového trhu v Indii od dubna 1991 do dubna 1992, jedenáctý na našem žebříčku, započal v době, kdy atentát na Rádžíva Gándhího v květnu 1991 ukončil osmatřicetiletou vládu dynastie Nehrú. Gándhího nástupce ihned jmenoval do funkce ministra financí Manmohana Singha, tehdy bývalého profesora Dheli School of Economics (který se později, v roce 2004, stal ministerským předsedou). Nová vláda vyhlásila program ekonomické deregulace, což bylo vnímáno jako podstatný odklon od socialismu. Zahraniční investoři byli rázem vítanými hosty. Singh představil rozpočtový plán, který osvobozoval finanční aktiva od daně z bohatství. Předtím se manažeři společností snažili držet cenu akcií na co nejnižší úrovni, aby se vyhnuli zdanění; nyní se soustředili na opatření, která růst cen akcií podporovala.\nNový rozpočtový plán rovněž omezoval regulaci ocenění a časové možnosti nových akciových emisí. Tyto reformy byly rozhodně věrohodnými důvody pro růst hodnoty akciového trhu, avšak skutečný nárůst byl často popisován jako přehnaný a úřady varovaly veřejnost před nebezpečím spekulativních situací. Byla to rovněž doba rozšíření různých pokusů o manipulaci s cenami akcií. Machinace bombajského akciového makléře Harshada „Velkého Býka“ Mehty vyvolaly v roce 1992, poté, co bylo dosaženo vrcholu trhu, celonárodní skandál.\nMehta je popisován jako tvůrce tzv. vírového efektu u některých akcií, kdy skupoval akcie z trhu, prodával je pod cenou spřáteleným institucím a opět vytvářel poptávku po již menším množství dostupných akcií, čímž uměle zvyšoval jejich cenu. Vzestup indického akciového trhu v roce 1992 je dnes označován jako „Mehta Peak“. Byl to skutečně vrchol, neboť následující rok se ceny akcií propadly o 50,3 %.\nVe všech těchto příkladech vždy existovala nějaká událost nebo série událostí mimo akciový trh, které svědčily o začátku nefalšované „nové éry“. Přesto, že lidé byli přesvědčeni o tom, že trh reaguje na danou událost či události přehnaně, nelze přesvědčivě tvrdit, že tomu tak skutečně bylo. Na druhé straně, u některých z ostatních velkých cenových vzestupů neexistují žádná věrohodná vysvětlení velikosti cenové změny, proto se média při interpretaci těchto událostí na trhu soustředila na přehodnocování dlouhodobých procesů nebo na psychologii trhu.\nBoom akcií v Itálii\nNapříklad v případě boomu italského akciového trhu od května 1985 do května 1986, kdy se hodnota akcií v reálném vyjádření zvýšila o 166,4 %, zmiňovaly sdělovací prostředky solidní hospodářský růst a nízkou inflaci a hovořily o stabilitě a popularitě vlády premiéra Bettina Craxiho. Avšak žádná z těchto zpráv nebyla skutečnou událostí. Jeden italský denník ocitoval vyjádření burzovního analytika: „Neexistuje žádné vysvětlení… všichni se zbláznili. Tečka. Je to kolektivní šílenství; totální. Je zbytečné se snažit něco pochopit nebo to zastavit nebo někam směrovat.“ Londýnské vydání deníku Financial Times uvádělo: „Itálii zachvátila horečka: stovky drobných investorů-nováčků házejí peníze do akciového trhu, jako kdyby si kupovaly losy do loterie.“ V následujícím roce poklesla reálná hodnota italského trhu o 15,7 %. Do konce září 1992 pak italský trh ztratil 68 % své reálné hodnoty z května 1986.\nFrancouzské randevouz s akciovým trhem\nZhruba ve stejném období prožívali svůj „románek s akciovým trhem“ i francouzští investoři.10 Pozorovatele zaskočila jak intenzita, tak i absence jakéhokoliv dobrého vysvětlení tohoto vzestupu francouzského akciového trhu, jenž v období od března 1982 do března 1987 zvýšil svou reálnou hodnotu o 282,6 %, čímž se kvalifikoval do našeho žebříčku. Ani příběh „nové éry“, ve které se nová francouzská vláda pod vedením Françoise Mitterranda odklání od tradiční socialistické zkostnatělosti, není postačující pro vysvětlení tohoto tržního vzestupu.\nNaopak se zdá, že pokud zde vůbec nějaká nová éra existovala, byla dle mnoha pozorovatelů jen novou érou v tržní psychologii, kdy se francouzští investoři vrhli na svobodný trh s obrozenou vášní. Toto období entuziasmu bylo následováno celosvětovým krachem akciových trhů v roce 1987, jenž srazil i francouzskou burzu, která však přes to všechno dokázala v následujících pěti letech, od\nbřezna 1987 do března 1992, vygenerovat 10,2% reálný nárůst. Překvapivě se akciový trh Francie v následujícím období, od roku 1992 do přelomu tisíciletí, odrazil k dalšímu růstu, jenž byl téměř stejně mystický a dramatický jako růst akciového trhu Spojených států ve stejném období.


Křišťálové sklenice na perlivé víno VERVINO 348 ml 6ks, SCHOTT ZWIESEL - KitchenStyle\nDomů / Stolování / Sklenice / Sklenice na VÍNO / Křišťálové sklenice na perlivé víno VERVINO 348 ml 6ks, SCHOTT ZWIESEL\n2 323 Kč –17 % 1 920 Kč / balení 320 Kč / 1 ks\nKřišťálová foukaná sklenice na šumivá vín, champagne, sekt, prosecco. Výška: 230 mm, průměr: 72 mm, objem: 348 ml. Sklenka šampaňského Vervino s bodem perlení má vysoký tvar pohárku, který se mírně zužuje směrem nahoru. Široký otvor poskytuje dostatek prostoru pro vývoj oxidu uhličitého. Na patře se díky širokému šumivému povrchu vína dostávají vůně opečeného chleba a zralých jablek do lahodné kombinace. Brilantně čirá, lehká, odolná s propracovaným tvarem pro uvolnění aromatických látek a dokonalý požitek. Bezolovnatý křišťál vhodný k mytí v myčce na nádobí (nešedne). Komplet vyrobeno v Německu, tradice a kvalita od roku 1872.


Studené :: Sedmé nebe\nÚvodní stránka > Receptář > Polévky > Studené\nToastový chléb nakrájíme na kostičky. Na rozehřátém másle kostičky velmi zvolna opečeme dozlatova.\nMléko osladíme moučkovým a vanilinovým cukrem a převařme. Odstavíme ho a necháme vychladnout.\nAsi 200 g očištěných borůvek rozmixujeme a propasírujeme. Společně se zakysanou smetanou je vmícháme do vychladlého mléka.\nPolévku rozdělíme do misek. Každou porci ozdobíme zbylými borůvkami a chlebovými krutonky.\n1 litr kefíru\n6 lžic smetany (může být i zakysaná)\n3 uvařené a oloupané červené řepy\n1 střední salátová okurka\n1/2 svazečku pažitky\n100 g bůčku\n5 uvařených bambor\nŽloutky oddělíme od bílků a utřeme žloutky se solí. Do středně velké mísy nastrouháme řepu na struhadle s většími oky. Přidáme žloutky, nasekanou pažitku, nastrouhanou okurku a smetanu. Promícháme a vmícháme i nasekané bílky a kefír, vše ochutíme pepřem a opatrně ještě solí. Necháme vychladit nejméně hodinu v lednici. Bůček nakrájíme na kostičky a osmažíme. Brambory uložíme na talíř a posypeme osmaženým bůčkem. K tomu přidáme do samostatných misek nebo hrnečků porci připraveného chlódniku.\nsvazek čerstvé máty nebo meduňky\n1 velká bílá pokrájená cibule\n1,2 kg hrášku (i mraženého)\nDrobnější lístky máty vložte do tvořítka na led a zalijte vodou, dejte zmrazit. Máslo rozehřejte v kastrolu a osmahněte na něm cibuli. Osolte, opepřete a na mírném plameni poduste asi 10 minut, až cibule zesklovatí. Přidejte vývar a hrášek, povařte asi 4 minuty, přesuňte do mísy a postavte ji do ledové vody.\nVychladlou polévku rozmixujte. Podávejte s mátovými ledovými kostkami nebo ledovou tříští, případně ozdobené lístky máty.\nTIP: Vylepšené mátové nebo meduňkové ledové kostky vzniknou, když bylinu přelijete vroucí vodou a necháte asi 2 hodiny stát, až voda nasákne její vůni a trochu se zbarví. Mátu pak sceďte a vodu rozlijte do tvořítek na led, kam ještě můžete přidat lísteček. Zmražte.\n4 sáčky mražené kukuřice\n1/3 hrnku limetkové šťávy\n250 g vařených krevetek\n1 hrnek malých rajčátek\nRozmixujeme kukuřici, jogurt, mléko, limetkovou šťávu, koriandr a cayenský pepř. Přelijeme do polévkové mísy a přidáme nasekané krevetky (několik odložíme stranou na ozdobu talířů), osolíme a opepříme. Polévku podáváme ozdobenou rozpůlenými rajčaty, nakrájeným avokádem a celou krevetkou.\n4 velké okurky\n2 lžíce sekané petrželové natě\nNasekanou petrželku smíchejte s olejem a rozetřeným česnekem. Nakonec přidejte smetanu. Směs osolte a přidejte pepř. Okurky oloupejte, nakrájejte na tenká kolečka. Vše dejte vychladit do lednice a před podáváním zalijte jogurtem smíchaným s pepřem a solí.\nOkurková polévka Tarator\n6 dl jogurtu\n500 g salátových okurek\n4 lžíce jader vlašských ořechů\nJogurt rozšleháme s mlékem, osolíme, opepříme a smícháme s prolisovaným česnekem. Přidáme oloupané, na kostičky nakrájené okurky smíchané s olejem. Polévku necháme 3 hodiny vychladit v ledničce. Před podáváním rozdělíme na talíře a ozdobíme nadrobno nasekaným koprem a rozsekanými jádry vlašských ořechů.\nRajská polévka s cibulí a okurkou\n1,2 kg rajčat z konzervy\nasi 3 lžíce citronové šťávy\nasi 2 lžičky tabasca\nSterilovaná rajčata vyklopíme, osolíme a dochutíme citronovou šťávou a tabascem.\nStroužky česneku pokrájíme nadrobno. Opečeme je na oleji a přilijeme do rajčat. Polévku rozmixujeme a necháme vychladit.\nCibuli oloupeme a pokrájíme nadrobno. Okurku omyjeme, nakrájíme na malé kostičky a přidáme k cibuli. Zeleninu osolíme a promícháme.\nVychlazenou polévku rozdělíme do mističek. Porce ozdobíme okurkou a cibulí.\nStudená polévka gazpacho - dietní\n1 porce 718 kJ\n2 papriky (červená a zelená)\n3 krajíčky toastového chleba\nPapriky nakrájíme na kostičky, cibuli nadrobno, 2 stroužky česneku na tenké plátky. Na troše olivového oleje osmažíme cibulku a papriky (asi 20 minut), 3 minuty před koncem přidáme plátky česneku a necháme vychladnout. Z krajíčků toastového chleba odkrojíme kůrky, zalijeme vodou a lehce rozmělníme prsty.\nOkurku oloupeme, rozkrojíme napůl a semínka odstraníme, zbytek nastrouháme na hrubším struhadle. Do větší mísy vyklopíme rajčata, zalijeme vodou nebo vývarem a metličkou promícháme. Přidáme rozmočený chléb, papriku s cibukou a česnekem, okurku a poslední stroužek česneku. Osolíme, opepříme a dochutíme octem. Dáme na 1 - 3 hodiny chladit a poté podáváme.\n900 g selského bílého jogurtu Hollandia\n2 dl panenského olivového oleje\n6 vajec natcrdo\nhrubě mleté chilli papričky\nsemínka slunečnice, dýně a pinie\nSelský jogurt vymícháme s olejem a kořením do hladké krémovité konzistence. Ředkvičky nakrájíme na malé měsíčky, cibulku, petrželku, kopřivy na proužky. Připravenou zeleninu i bylinky vmícháme do jogurtové směsi a uložíme na 30 minut do chladu, aby se chuti dobře spojily. Jedno vejce natvrdo nakrájíme na plátky, zbylá na kostičky. Slaninu opečeme na pánvi dozlatova. Kostky vajec vmícháme do polévky a pak nalijeme do talířů. Povrch ozdobíme plátky vajec, slaninou a posypeme semínky. Polévka skvěle chutná s tyčinkami z listového těsta.\n1 l kefírového mléka\n1 salátová okurka nebo 3 větší nakládačky\nDo mísy nalijeme kefírové mléko. Přidáme k němu červenou řepu a zamícháme. Pokrájíme okurku na malé kousky - asi jako do bramborového salátu. Můžeme ji také nastrouhat. Nakrájíme také čerstvou cibulku podle své chuti. Osolíme a zamícháme. Polévku nalijeme do talířů, přidáme nakrájená vařená vejce, kopr a jako ozdobu kysanou smetanu. Podáváme s malými vařenými bramborami.


Download "ČESKÁ ZAHRANIČNÍ POLITIKA V ROCE 2008. Analýza ÚMV"\n1 ČESKÁ ZAHRANIČNÍ POLITIKA V ROCE 2008 Analýza ÚMV\n3 Michal Kořan a kol. Česká zahraniční politika v roce 2008 ANALÝZA ÚMV Praha 2009\n4 Ediční rada nakladatelství Ústavu mezinárodních vztahů Prof. PhDr. Pavel Barša, M.A., Ph.D. (Filozofická fakulta UK, Praha), Mgr. Ing. Radka Druláková, Ph.D. (Fakulta mezinárodních vztahů VŠE, Praha), Doc. PhDr. Jan Eichler, CSc. (ÚMV, Praha), JUDr. PhDr. Tomáš Karásek, Ph.D. (Fakulta sociálních věd UK, Praha), Prof. PhDr. Michal Klíma, M.A., CSc. (Metropolitní univerzita, Praha), PhDr. Michal Kořan, Ph.D. (ÚMV, Praha), Mgr. Ing. Petr Kratochvíl, Ph.D. (ÚMV, Praha), PhDr. Pavel Pšeja, Ph.D. (Fakulta sociálních studií MU, Brno), Mgr. Dan Marek, PhD., M.A. (Filozofická fakulta UP, Olomouc), Prof. PhDr. Lenka Rovná, CSc. (Fakulta sociálních věd UK, Praha). Vydání této publikace bylo hrazeno z prostředků výzkumného záměru Česká republika v mezinárodní politice, identifikační kód MZV Recenzovali: Doc. PhDr. Ladislav Cabada, Ph.D. Ing. Zbyněk Dubský, Ph.D. Michal Kořan a kol. Česká zahraniční politika v roce 2008 Analýza ÚMV Vydal Ústav mezinárodních vztahů, v. v. i., v Praze roku 2009 Ústav mezinárodních vztahů, v. v. i., Praha 2009 Vědecký redaktor: PhDr. Vladimír Trojánek Obálka: Jan Šavrda Tisk: S-Tisk Vimperk, s. r. o. ISBN\n5 Obsah Úvodem... 9 ČÁST I: TVORBA A KONTEXT ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY V ROCE 2009 Kapitola 1 Politický kontext a tvorba české zahraniční politiky v roce 2008 Michal Kořan Kapitola 2 Mediální kontext české zahraniční politiky Vlastimil Nečas ČÁST II: EVROPSKÝ ROZMĚR ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY Kapitola 3 Evropský rozměr české zahraniční politiky: Střet o ratifikaci Lisabonské smlouvy v předvečer předsednictví v Radě EU Vít Beneš, Jan Karlas ČÁST III: BEZPEČNOSTNÍ ROZMĚR ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY Kapitola 4 Bezpečnostní rozměr české zahraniční politiky Vít Střítecký ČÁST IV: STŘEDOEVROPSKÝ ROZMĚR ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY Kapitola 5 Visegrádská spolupráce, Rakousko, Polsko a Slovensko v české zahraniční politice Michal Kořan\n6 Kapitola 6 Spolková republika Německo v české zahraniční politice Vladimír Handl ČÁST V: DVOUSTRANNÉ VZTAHY ČESKÉ REPUBLIKY S VYBRANÝMI ZEMĚMI A REGIONY Kapitola 7 Spojené státy americké v české zahraniční politice Ondřej Ditrych Kapitola 8 Velká Británie v české zahraniční politice Ondřej Ditrych Kapitola 9 Francie v české zahraniční politice: Nadějné vyhlídky? Eliška Tomalová Kapitola 10 Rusko v české zahraniční politice Petra Kuchyňková Kapitola 11 Státy východní dimenze Evropské politiky sousedství v české zahraniční politice Elsa Tulmets Kapitola 12 Balkánský rozměr české zahraniční politice Filip Tesař Kapitola 13 Blízký východ, Středomoří a Afghánistán v české zahraniční politice Jaroslav Bureš Kapitola 14 Dálný východ v české zahraniční politice Rudolf Fürst Kapitola 15 Subsaharská Afrika v české zahraniční politice: Nová koncepce, obnovení odboru a výzvy předsednictví EU Ondřej Horký\n7 ČÁST VI: MULTILATERÁLNÍ ROZMĚR ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY Kapitola 16 Multilaterální rozměr české zahraniční politiky Veronika Bílková ČÁST VII: OSTATNÍ TEMATICKÉ OBLASTI ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY Kapitola 17 Hospodářský rozměr české zahraniční politiky: Hledání optimálního modelu ekonomické diplomacie pokračuje Jan Hřích Kapitola 18 Lidskoprávní rozměr české zahraniční politiky Veronika Bílková Kapitola 19 Rozvojový rozměr české zahraniční politiky: Nástroj zahraniční politiky, nebo snižování globální chudoby? Ondřej Horký Kapitola 20 Kulturní rozměr české zahraniční politiky Jana Peterková Česká zahraniční politika v době počínajícího politického rozkladu Petr Drulák Seznam zkratek Resumé Vybraná literatura k české zahraniční politice vydaná v roce O autorech\n9 ÚVODEM Úvodem Publikace Česká zahraniční politika v roce 2008: Analýza ÚMV bezprostředně navazuje na loňskou analýzu, a to jak po obsahové stránce, tak i ve struktuře jednotlivých příspěvků. Pokračování v loňském roce započaté série tak umožňuje sledovat a srovnávat vývoj české zahraniční politiky (ČZP) v jejím politickém a ideovém zázemí, v prioritách, provádění a implementaci, stejně jako si všímat vývoje působení jednotlivých aktérů a mediální reflexe české zahraniční politiky. Oproti minulému vydání doznala struktura textů drobné změny. V první části jednotlivých kapitol se autoři již tolik nezaměřují na konceptuální rámec ČZP, který se pohříchu ve většině sledovaných oblastech nijak neposunul. Důraz je proto v těchto částech kladen na politické diskuse a obecné politické zázemí ČZP. Určitou změnou prošla i druhá kapitola, která se již konkrétně zaměřuje pouze na analýzu (audiovizuálních) médií a jejich zpravování o zahraniční politice. Tímto způsobem se daří lépe zachycovat vzájemnou vazbu mezi tématy, která mají potenciál iniciovat politickou a mediální debatu, a vlastním výkonem zahraniční politiky, stejně jako identifikovat témata či agendy, která zůstávají mimo záběr médií a politické reprezentace. Rok 2008 potvrdil, že pouze zlomek portfolia ČZP je vytvářen za širšího zájmu, většina agendy je vykonávána na administrativní a exekutivní úrovni. Stejně jako v loňském roce je kniha rozdělena na jednotlivé širší části, které odpovídají výraznějším rozměrům ČZP. Tyto části jsou dále členěny na dílčí kapitoly. Úvodní část, rozdělená na dvě kapitoly, zachycuje pokračující proměnu politického kontextu tvorby ČZP v roce Dále analyzuje zapojení vybraných aktérů do této tvorby (vláda, prezident, ministerstvo zahraničních věcí a parlament) a mediální pokrytí české zahraniční politiky. Zvláštní důraz je kladen na vazbu mezi zhoršujícím se politickým kontextem ČZP a rolí jednotlivých aktérů. Následují části jsou věnovány evropskému a bezpečnostnímu rozměru ČZP, přičemž obě části mj. zrcadlí vývoj, který byl pro rok 2008 určující, tj. přípravy na české předsednictví Radě EU a vyjednávání o umístění radarové základny amerického protiraketového systému. Na tyto obecnější části navazuje analýza zahraniční politiky vůči jednotlivým zemím a regionům. V tomto roce nebyl rozšířen obzor sledovaných zemí. Nadále jsme se přidrželi názoru, že naším cílem není poskytnutí komplexního přehledu českých zahraničněpolitických vztahů, ale spíše hloubková sonda dle našeho soudu do nejrelevantnějších oblastí a témat. Pro příští rok však autorský tým zvažuje možnost zařazení kapitoly, věnované ČZP vůči jihoamerickému regionu. K části, věnující se multilate- 9\n10 ÚVODEM rálnímu rozměru ČZP, je nutné upozornit na posílení mezinárodněprávního pohledu na tuto problematiku, díky němuž se v této kapitole objevují i témata, která organicky patří a jsou zmiňována i v kapitolách jiných (jako např. problematika Kosova či srpnový vývoj týkající se rusko-gruzínského konfliktu). Pro příští vydání zvažujeme opět zařazení zvláštní kapitoly, věnované mezinárodněprávní dimenzi ČZP. Závěrečná část publikace je věnována hospodářskému, lidskoprávnímu, rozvojovému a kulturnímu rozměru zahraniční politiky. Stejně jako v loňském roce ústí celá studie do úvahy o ideovém zázemí ČZP. Autorský tým doznal jen několika málo změn, a je milou povinností koordinátora projektu poděkovat všem autorům za jejich pracovní úsilí při zpracovávání svých kapitol. Obrovský dík patří všem, kteří svým časem, ochotou, informacemi či postřehy umožnili výrazné obohacení předkládané publikace. Jmenovitě jde o: Michala Bucháčka, Jiřího Čisteckého, Gabrielu Dlouhou, Tomáše Ehlera, Petra Fleischmanna, Jana Hamáčka, Mateusze Gniazdowského, Jana Kasala, Jiřího Krále, Jiřího Krbce, Aleše Macíka, Jana Michala, Jakuba Nováka, Roberta Otepku, Michala Procházku, Janu Rathsamovou, Šárku Stráhalovou, Martina Svárovského, Jana Schwippela, Igora Šeda, Bronislavu Tomáškovou, Jana Tomáška, Pavla Valového, společnost Media Tenor. Zvláštní poděkování patří Kristýně Dykové, která v rámci své odborné stáže v Ústavu mezinárodních vztahů výraznou měrou pomohla k průběhu prací na publikaci, knihovně a nakladatelství ÚMV, stejně jako odborným recenzentům, doc. Ladislavu Cabadovi a dr. Zbyňku Dubskému, kteří svým pečlivým a pozorným čtením přispěli ke zvýšení odbornosti a kvality výsledného textu. Výčet pochopitelně není úplný, vznik publikace by nebyl možný bez ochoty řady dalších administrativních, exekutivních, politických činitelů a odborníků, kteří si nalezli čas a podělili se s autory o své informace a názory na analyzovanou látku. Věřím, že druhé pokračování analýzy zahraniční politiky z autorské dílny Ústavu mezinárodních vztahů alespoň částečně potvrdí ambici založit tradici pravidelných hloubkových a smysluplných studií ČZP, jejichž přínos by měl spočívat jak v aktuálním zhodnocení tohoto významného pole českého politického života, tak v poskytnutí informačního základu pro jeho pozdější studium. Michal Kořan 10\n11 Část I: Tvorba a kontext české zahraniční politiky v roce 2008\n13 KAPITOLA 1: POLITICKÝ KONTEXT A TVORBA ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY V ROCE 2008 Kapitola 1 Politický kontext a tvorba české zahraniční politiky v roce 2008 Michal Kořan Rok 2008 byl rokem dalekosáhlých zahraničněpolitických rozhodnutí a rokem příprav na zaujetí významné mezinárodněpolitické role předsednické země v Radě EU. Tomu odpovídal zvýšený vliv parlamentu jako legislativního aktéra ČZP, i nebývalá aktivizace české diplomacie. V přímé úměře rostoucímu významu zahraniční politiky se negativně projevila i rostoucí polarizace české politické scény a přetrvávající patová situace mezi vládními a opozičními stranami, stejně jako ideový rozkol v rámci koaličních stran samých. Patová situace se dále prohloubila po krajských a senátních volbách, v nichž vládní strany zakusily nečekaně silný neúspěch. Oproti roku 2007 se zároveň zvýraznily rozdíly mezi některými názory prezidenta ČR a vládou. Politický kontext tvorby ČZP se tedy oproti roku 2007 spíše zhoršil. Na úrovni všednodenní zahraničněpolitické agendy nicméně pokračoval výkon zahraniční politiky vcelku nerušeně již nastaveným kurzem z předchozího roku a v posilování smluvní základny bilaterálních a multilaterálních vztahů ČR. Politický kontext tak ovlivňoval výkon ČZP pouze v několika konkrétních oblastech: v bezpečnostněpolitické dimenzi bilaterálního vztahu s USA, v několika bodech evropské politiky, při uznávání nezávislosti bývalé jihosrbské provincie Kosovo, při reakcích na ruskogruzínský konflikt a v omezené míře při rozhodování o ratifikaci Římského statutu Mezinárodního trestního soudu. Z komplexního portfolia ČZP se politické diskuse soustředily na malý zlomek témat, byť témat, která se tak či onak dotýkají hlavních zahraničněpolitických doktrín, o nichž v závěru pojednává Petr Drulák. Exekutivní rovina zahraniční politiky tak nebyla zhoršujícím se politickým kontextem příliš zasažena, mimo jiné také patrně díky mimořádnému vypětí, souvisejícím s blížícím se předsednictvím ČR Radě EU. Zahraniční politika však rovněž nutně vychází i z politických diskusí, neboť teze, že existuje jedna ideální racionální zahraniční politika, je jen obtížně přijatelná. V českém prostředí ovšem přílišná politická polarizace zabraňuje jakékoli smysluplné diskusi, neboť ještě prohlubuje existující ideologické spory a zahraniční politika se stává spíše rukojmím politických diskusí, než aby tyto spory mohly přispět k posunu v ná- 13\n14 ČÁST I: TVORBA A KONTEXT ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY V ROCE 2009 zorech na zahraniční politiku. Z tohoto důvodu nemá ČZP silný politický mandát a tato skutečnost se projevuje právě v oněch klíčových rozhodnutích. V roce 2008 byl patrný ještě závažnější důsledek zhoršeného politického kontextu. Patové a zpolarizované prostředí přeje tomu, že ta nejzávažnější politická rozhodnutí jsou na legislativní úrovni prosazována silovými hlasováními, nikoli alespoň pokusem o jednání, a to jak koalicí, tak opozicí. Pokud k tomu přidáme skutečnost, že za takových podmínek vláda pokud může, přistupuje k obcházení názorů parlamentu a jeho složek, objeví se velice bezútěšný pohled na politické zázemí ČZP. Tento bezútěšný pohled je alespoň částečně korigován působením parlamentních výborů, do jejichž pravomoci spadá zahraniční a evropská politika, v nichž se většinou daří zamezit manifestacím přílišných vzájemných politických animozit a zachovat alespoň minimální míru dialogu. Pozitivně rovněž působí fakt, že implementace, koordinace a výkon zahraniční politiky na exekutivní úrovni fungovaly po všech stránkách v roce 2008 vcelku bez větších problémů. TVORBA ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY V ROCE 2008: VLÁDA Způsob analýzy vládního působení na ČZP bude odpovídat rámci, zvolenému v předchozím roce, tj. budeme roli vlády analyzovat na třech úrovních: 1) vláda jako garant procedurálního nastavení tvorby české zahraniční politiky; 2) vláda jako koordinátor a vykonavatel české zahraniční politiky; 3) diplomacie předsedy vlády. Vláda jako garant procedurálního nastavení tvorby české zahraniční politiky Vláda ovlivňuje podobu procesu tvorby ČZP zejména díky pravomoci měnit jednací řád vlády, který může proměňovat způsob koordinace a řízení jednotlivých ministerstev a vlády samé, popř. zřizovat orgány, které mohou na pole zahraniční politiky vstupovat. V roce 2007 došlo změnou jednacího řádu ke zřízení Útvaru místopředsedy vlády pro evropské záležitosti, které analyzovalo loňské vydání této publikace. Rok 2008 nepřinesl takto zásadní změnu, přesto však vláda některými svými usneseními dílčím způsobem zasáhla do nastavení procesu tvorby ČZP. Na počátku roku schválila Směrnici vlády ke sjednávání smluv v rámci EU a jejich vnitrostátnímu projednávání, 1 jež nahradila stejnojmennou směrnici z roku Tyto směrnice stanovují závazný postup ústředních orgánů státní správy při sjednávání a vnitrostátním projednávání mezinárodních smluv uzavíraných v rámci EU. 2 Vzhledem k potřebě aktualizace původní směrnice MZV ČR (Odbor komunitárního práva) vypracovalo v roce 2007 (a vláda v lednu 2008 schválila) návrh nové směrnice, která upravuje tento postup u mezinárodních smluv uzavíraných Evropskou unií s třetí stranou. Tyto smlouvy se budou vnitrostátně projednávat stejným způsobem jako mezinárodní smlouvy sjednávané ve výlučné pravomoci ČR. 3 K tomu dodejme, že vláda čtvrtletně monitoruje přidělování gescí a plnění legislativních závazků vyplývajících z členství ČR v EU, popř. určuje způsob nápravy. V roce 2008 se např. vyskytly určité problémy ve smlouvách, 14\n15 KAPITOLA 1: POLITICKÝ KONTEXT A TVORBA ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY V ROCE 2008 týkajících se zemědělství a zdravotnictví (drogové prevence). Další úpravu v roce 2008 prodělal způsob spolupráce s Evropským institutem veřejné správy. V předchozích letech byla za spolupráci s tímto institutem odpovědná ministerstva zahraničních věcí, vnitra, financí a vedoucí úřadu vlády. V lednu 2008 vláda svým usnesením určila pro zabezpečení spolupráce pouze MZV a MV. 4 Na svém zasedání 25. února vláda schválila věcný záměr zákona o zahraniční rozvojové spolupráci a uložila ministrovi zahraničních věcí (ve spolupráci s řadou dalších členů vlády) předložit do poloviny roku již konkrétní návrh. Návrh byl nakonec předložen až ke konci roku 2008 a měl by přinést transformaci rozvojové politiky ČR a tím i proměnit způsob její tvorby (více viz kapitola 19 Rozvojový rozměr české zahraniční politiky). Vláda v roce 2008 několikrát využila své pravomoci měnit gestory sjednávání smluv či zmocňování jejich podpisu. Například nově zmocnila ministra zahraničních věcí k projednávání smlouvy o hospodářské spolupráci s Brazílií (původně MPO) a smlouvy o ochraně investic s Arménií (původně MF). Podobně vláda v srpnu zmocnila namísto ministra financí předsedu vlády ke sjednání smlouvy o ochraně investic s Moldavskem (důvodem byla zářijová návštěva moldavské předsedkyně vlády v ČR a u této příležitosti byla smlouva podepsána na premiérské úrovni). Patrně největší rozruch způsobil zmatečný způsob zmocňování pro podpis dohody s Rakouskem o dálničním propojení u Mikulova (více viz kapitola 5 Visegrádská spolupráce, Rakousko, Polsko a Slovensko v české zahraniční politice). Vláda v březnu projednala plán na nový model ekonomické diplomacie a uložila MZV a MPO ke konci každého roku předkládat zprávu o plnění úkolů v této oblasti. I tento krok lze považovat za ovlivnění procedurálního nastavení tvorby ČZP. V rámci stejného usnesení vláda formálně zrušila funkci koordinátora Českých center, Czech- Tourismu, CzechInvestu a CzechTrade (kterým od roku 2006 byl Otto Jelinek). 5 V červnu 2008 vláda schválila finanční a personální zajištění výkonu předsednictví v Radě EU. Již v lednu 2008 vláda rozhodla o tom, že organizačnímu zabezpečení předsednictví budou napomáhat tzv. styční důstojníci, kteří budou zajišťovat kontakt mezi zahraničními diplomaty a českými politiky a úředníky. Současně vláda rozhodla o tom, že styčný důstojník bude na každé ambasádě členských států EU. Kromě přímých zásahů do nastavení procesu tvorby zahraniční politiky vláda také navrhuje rozpočet ČR, zahraniční politiky se pochopitelně týká zejména rozpočet MZV. Oproti 6,783 miliardy Kč, které byly MZV k dispozici pro rok 2008, počítal vládní návrh z října 2008 se 7,387 miliardy Kč. Do vyšších výdajů se podle ministerstva promítá např. příprava českého předsednictví v EU v příštím roce, plánovaná účast ČR na světové výstavě Expo 2010 v Číně, rozvojová a transformační spolupráce se zahraničím, humanitární pomoc či příspěvky mezinárodním organizacím. 6 Vláda jako koordinátor a vykonavatel české zahraniční politiky Výkon a koordinace zahraniční politiky vlády byl na obecné úrovni popsán v loňském vydání, 7 nyní se tedy soustředíme již na konkrétní analýzu. V průběhu celého roku vláda plnila úkoly vyplývající z jejího postavení v ústavním a legislativním pořádku ČR. Mezi ty nejvýznamnější úkoly pochopitelně patří koordinace a sjednávání (zmocňování ke sjednání) mezinárodních smluv. 15\n16 ČÁST I: TVORBA A KONTEXT ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY V ROCE 2009 Za rok 2008 se na vládní jednání dostalo více než tři desítky smluv. Zhruba třetinu tvořilo sjednání a změny hospodářských smluv o vzájemné ochraně investic (např. Jemen, Moldavsko, KLDR, Jordánsko, v případě Itálie byla ukončena platnost). Početnou skupinu tvořily smlouvy (a změny smluv) o ochraně a výměně utajovaných informací (např. Rakousko, Makedonie, Řecko, Slovensko). Stejně jako v roce 2007 došlo na dohody, které se týkají sociálního zabezpečení (Japonsko a Francie). Dále bylo projednáno několik smluv multilaterálního charakteru, jako např. červencový návrh na ratifikaci Protokolů o přístupu Albánské republiky a Chorvatské republiky k Severoatlantické smlouvě. Vláda rovněž projednala a odsouhlasila sjednání několika hospodářských smluv mezi EU (resp. ES) a další stranou. K nehospodářským dokumentům, které sjednávala EU, resp. ES, patřil např. lednový návrh na sjednání Dohody o stabilizaci a přidružení mezi ES a jejich členskými státy a Republikou Srbsko a podobná dohoda s Bosnou a Hercegovinou, či návrh na sjednání Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přidružení k schengenskému prostoru. Žádný ze jmenovaných dokumentů téměř nepřitáhl širší pozornost, přesto se ve srovnání s rokem 2007 objevilo více mezinárodních smluv, které vyvolaly odezvu jak ve vládě samé, tak i v politickém a veřejném prostoru. Chronologicky vzato, prvním takovým dokumentem byl návrh na ratifikaci Římského statutu Mezinárodního trestního soudu, který vláda schválila po mnohaletém váhání v lednu (více kapitola 16 Multilaterální rozměr české zahraniční politiky v letošním i loňském vydání této publikace). Koncem ledna odeslala vláda do parlamentu k ratifikaci také Lisabonskou smlouvu (vláda předtím mimo jiné zamítla návrh KSČM na uspořádání referenda o Lisabonské smlouvě; více viz kapitola 3 Evropský rozměr české zahraniční politiky). V ČR, ale i na evropské úrovni, vyvolal rozruch únorový vládní návrh na podpis Memoranda o porozumění mezi Ministerstvem vnitra ČR a Ministerstvem pro vnitřní bezpečnost USA týkajícího se programu bezvízového styku. Další bilaterální smluvní dokumenty s USA se týkaly procesu vyjednávání o umístění prvků protiraketové obrany. Týkalo se to návrhu na sjednání Dohody mezi ČR a USA o právním postavení ozbrojených sil USA přítomných na území ČR (září), návrhu Deklarace o strategické spolupráci v oblasti obrany mezi ČR a USA (září) a zejména návrhu na sjednání Dohody mezi vládou ČR a vládou USA o spolupráci v oblasti protiraketové obrany (říjen) (více viz kapitola 7 Spojené státy americké v české zahraniční politice). Zejména v Senátu se rozsáhle rozvinula diskuse o červencovém vládním návrhu na ukončení platnosti tzv. Úmluvy o Europolu. Lze tedy shrnout, že v oblasti sjednávání mezinárodních smluv byl rok 2008 oproti roku 2007 pro vládu náročnější a patrně i významnější. Nezastupitelnou pravomocí, jíž vláda disponuje, je rozhodování o navazování diplomatických styků a rovněž rozhodování o úrovni těchto styků. Klíčovým (a jediným) rozhodnutím tohoto druhu za rok 2008 bylo uznání nezávislosti bývalé jihosrbské provincie Kosovo. Cesta k uznání Kosova vládou byla složitá, částečně se projevila skutečnost, o níž pojednávalo loňské vydání této publikace, tedy neexistence širší politické diskuse a nejasná pozice ČR. Pro jednání vlády bylo určující, že byla rozdělena i koalice sama. Kromě části ministrů ODS byla proti rychlému uznání ne- 16\n17 KAPITOLA 1: POLITICKÝ KONTEXT A TVORBA ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY V ROCE 2008 závislosti Kosova KDU-ČSL. Ta dokonce usilovala o to, aby před projednáním kosovské otázky na jednání vlády byla uskutečněna koaliční schůzka. K té nakonec nedošlo a předsednictvo KDU-ČSL nedoporučilo lidoveckým ministrům, aby na jednání vlády 2. dubna hlasovali pro přijetí návrhu. Nakonec bylo jednání přerušeno a teprve 21. května byl návrh schválen hlasy jedenácti z osmnácti přítomných členů vlády. V usnesení vláda navíc přímo uložila ministru zahraničních věcí, aby (mj.) nadále aktivní politikou podporoval všestranný rozvoj přátelských vztahů s Republikou Srbsko, s cílem dosáhnout jejího plného členství v EU, a zároveň aby vyhodnocoval postavení kosovských Srbů v Kosovu. 8 Vláda také rozhodla o otevření českého zastupitelství na úrovni velvyslanectví (velvyslankyně Janina Hřebíčková). Jak uznání Kosova, tak i rozhodnutí o diplomatických stycích na úrovni velvyslance rozhořčilo opozici, ale také zvýraznilo dominantní postavení, jaké vláda zaujímá při některých zahraničněpolitických krocích. Vláda totiž nebrala příliš na vědomí usnesení Zahraničního výboru PSP ČR, ani velkou většinou odsouhlasené usnesení celé sněmovny, a celkem pochopitelně smetla ze stolu i návrh KSČM, aby byl přijat zákon, který by uznání Kosova zakazoval (více viz níže a kapitola 12 Balkánský rozměr české zahraniční politiky). Z dalších pravomocí, jejichž prostřednictvím může vláda ovlivňovat zahraniční politiku ČR, se zastavíme u schvalování návrhů na vyslání zahraničních vojenských misí a schvalování návrhů s pobytem příslušníků ozbrojených sil cizích států na území ČR. Bez problémů se obešlo několik návrhů na cvičení české armády v zahraničí, popř. cvičení příslušníků cizích vojsk v ČR. Význačnějším počinem byl návrh na pokračování působení kontingentu speciálních sil v protiteroristické operaci Trvalá svoboda v Afghánistánu o síle 100 mužů. Po sněmovním souhlasu s tímto návrhem ČSSD znovu připomněla svůj požadavek, aby vojenské mise byly s opozicí konzultovány od samého počátku, tedy již od fáze, kdy jsou navrhovány. 9 Vládní koalice však (přinejmenším na formální úrovni) tento požadavek nepřijala. Na počátku října vláda přijala usnesení č. 1246, kterým schválila návrh ministryně obrany na působení českých ozbrojených sil v zahraničí v roce Tento dokument, který podléhá ratifikaci Parlamentu ČR, mimo jiné obsahoval návrh na prodloužení české mise v silách ISAF pod vedením NATO do konce roku 2009 v počtu 645 vojáků (pro rok 2007 byla schválena česká účast v počtu 225 vojáků). Opoziční ČSSD okamžitě vyslala signál, že tento počet je nadsazený a nezíská její podporu ve sněmovně. Již od října proto probíhala neformální jednání o kompromisu, dle něhož byl snížen počet vojáků nasazených v rámci ISAF. 10 Do Senátu však navzdory této dohodě doputoval původní návrh a byl záhy schválen, což opoziční sociální demokraté považovali za nepřípustný nátlak, a celá roztržka dospěla až k níže popsané prosincové krizi. Pro bezprostřední řešení vzniklé situace vláda využila své ústavní pravomoci a na svém mimořádném zasedání projednala a schválila jediný bod jednání, usnesení č. 1631, kterým (mj.) umožnila působení 415 vojáků v operaci ISAF na 60 dnů i bez souhlasu parlamentu. Výhradně v pravomoci vlády (tj. bez nutnosti souhlasu parlamentu) je rozhodování o výši prostředků na zapojení ČR do civilních misí EU a mezinárodních organizací. Na konci dubna tak kabinet jednomyslně schválil radikální navýšení těchto 17\n18 ČÁST I: TVORBA A KONTEXT ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY V ROCE 2009 prostředků pro rok 2009 (z 37 milionů Kč na 120 milionů Kč, s tím, že vládní usnesení počítá s dalším navyšováním o 10 milionů Kč ročně i pro léta 2010 a 2011). 11 Mimo to vláda rozhodla o některých jednorázových finančních darech a prostředcích, např. na výstavbu vězeňského komplexu v provincii Lógar v Afghánistánu, či dvojí uvolnění mimořádných finančních prostředků na rozvojovou pomoc pro Palestinskou národní autonomii (červen a prosinec). Největší rozruch patrně způsobil návrh ministra Schwarzenberga, aby vláda na svém jednání 20. srpna schválila finanční pomoc Gruzii ve výši 150 milionů Kč. Tento bod byl nejprve na jednání vlády přerušen, později však v usnesení č schválen. Zahraniční politiku vláda přímo ovlivňovala ještě v mnohých dalších případech, např. při rozhodování o rozpočtu české účasti na EXPO 2010, při listopadovém rozhodnutí o pozastavení vydávání víz pro vietnamské občany (na návrh ministra vnitra) a při navržení způsobu řešení syrského a kambodžského dluhu (březen, resp. duben). Kromě výše uvedených přímých zásahů do tvorby zahraniční politiky disponuje vláda poněkud subtilnějšími, přesto však diplomaticky silnými nástroji, kterými je přijímání prohlášení k vybraným situacím. Protože k prohlášením jako zahraničněpolitickému nástroji nesahá vláda příliš často, jde většinou o neopominutelný zahraničněpolitický (ale i vnitropolitický) signál. Právě srpnová situace v Gruzii vládu dovedla až k (jednomyslnému) přijetí prohlášení, v němž vláda mimo jiné vyzývá všechny strany konfliktu ke zdrženlivosti, zároveň však podporuje nezávislost, suverenitu a územní celistvost a označuje ruskou vojenskou expanzi za nepřijatelnou a porušující mezinárodní právo. Vláda ČR zároveň podpořila integrační úsilí Gruzie do evropských a transatlantických struktur. 12 Šlo tedy o otevřené a asertivní prohlášení, které se rozhodně neshodovalo např. s postojem opozičních stran a prezidenta ČR. Dalším prohlášením vlády v roce 2008 bylo prohlášení k situaci v Tibetu v březnu 2008, kdy ČR žádala Čínu o přístup k informacím o situaci v Tibetu a apelovala na ni, aby nesahala k násilnému řešení situace. Kromě těchto vypjatějších momentů vláda komentovala (formou vyjádření) některé zprávy mezinárodních organizací, např. Vyjádření ČR k některým závěrečným doporučením Výboru OSN pro odstranění rasové diskriminace a Vyjádření České republiky k některým závěrečným doporučením Výboru OSN pro lidská práva. Stejně jako v loňském roce vláda stanovovala rámcové pozice a mandáty k některým evropským otázkám a pro jednání Rady EU. V této souvislosti stojí za zmínku Stanovení defi nitivního znění Rámcové pozice ČR ke klimatickému energetickému balíčku z března Dle slov premiéra vláda detailně jedná o každém mandátu pro ministry či jejich náměstky pro resortní rady, mj. pro to, aby se předcházelo situaci, kdy se často náměstci či ministři sami dozvídali o nějakém problému, až když přijeli na radu ministrů zemí EU. 13 Jinak je vláda do evropských otázek ještě pochopitelně zapojena prostřednictvím působení premiéra, vice-premiéra pro evropské záležitosti a ministra zahraničních věcí ve Výboru pro EU na vládní a pracovní úrovni (více kapitola 3 Evropský rozměr české zahraniční politiky). Je již dlouholetou tradicí, že (téměř) všechna jednání vlády jsou zahajována informováním o aktuálních evropských otázkách a zakončovány informováním o jednáních členů vlády (či pověřených činitelů) na uskutečněných multilaterálních 18\n19 KAPITOLA 1: POLITICKÝ KONTEXT A TVORBA ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY V ROCE 2008 fórech. Vláda si navíc v průběhu roku vyžádala informace o některých významných zahraničněpolitických vyjednáváních. Pravidelně se tak na pořad dostávala jednání o nákupu ozbrojených transportérů Pandur s rakouskou firmou Steyer (více viz kapitola 5 Visegrádská spolupráce, Rakousko, Polsko a Slovensko v české zahraniční politice). Vláda se rovněž nechala informovat o vyjednávání s USA o zrušení vízové povinnosti při cestování do USA, o průběhu příprav na konání Evropského jaderného fóra. Poněkud výjimečná situace nastala, když si vláda vyžádala informace i o přípravě květnové návštěvy ministrů zahraničních věcí Francie a Švédska, neboť obvykle platí, že vláda pouze danou návštěvu schválí a vyslechne informace až po jejím uskutečnění. Pravidelně (čtvrtletně) vláda monitorovala přejímání legislativních závazků, vyplývajících z členství ČR v EU. Vláda rovněž vydává souhlas se složením delegací na různá multilaterální fóra (navrhují gesční členové vlády, většinou spolu s ministrem zahraničních věcí). Mezi nejdůležitější delegace pochopitelně patří zasedání Evropské rady. Na jednání vlády se schvalují zahraniční cesty premiéra, prezidenta, ministra zahraničních věcí, místopředsedy vlády pro evropské záležitosti a ministra-předsedy Legislativní rady vlády. Vláda dále schvaluje návštěvy prezidentů, předsedů vlád a ministrů zahraničních věcí cizích států. Vláda schválila zhruba dvacet pět zahraničních cest předsedy vlády, dvě desítky cest prezidenta republiky a téměř pět desítek zahraničních návštěv. Z předložené analýzy je patrné, že vláda má k dispozici pestrou paletu možností, jak ovlivnit ČZP, z nichž pouze zlomek přitáhne zájem veřejné, mediální či politické sféry. Až na některé výjimky vláda vystupovala velice jednotně, přičemž výkon vlády v oblasti zahraniční politiky pochopitelně ovlivnily hlavní momenty české zahraniční politiky roku 2008 jednání o nezávislosti Kosova, jednání o umístění prvků americké protiraketové obrany, situace v Gruzii a přípravy na předsednictví ČR v Radě EU. Diplomacie předsedy vlády Premiér Mirek Topolánek vykonal v roce 2008 téměř 30 zahraničních cest 14 a přijal více než 40 zahraničních hostů. Portfolio cest i přijetí bylo rozmanité, přesto je možné vysledovat určité charakteristické rysy. Diplomacie předsedy vlády odpovídala silnému středoevropskému zaměření (včetně Německa), které bylo patrné již v roce Oproti roku 2007 byla posílena balkánská dimenze, a to jak v rovině zahraničních cest, tak i v rovině přijetí hostů z balkánského regionu. Tento posun souvisí mj. s aktivizací politiky vůči tomuto regionu díky předsednictví v EU. Stejně jako v roce 2007 odrážela diplomacie předsedy vlády jednání se Spojenými státy o umístění radaru a o zrušení vízové povinnosti, přičemž nejvýznamnějším bylo únorové setkání s americkým prezidentem. Právě počet setkání s nejvyššími americkými představiteli (stejně jako postup, který M. Topolánek zvolil na podzim, kdy před cestou do Washingtonu a již druhým setkáním s americkým prezidentem za rok 2008 dal přednost řešení vnitropolitických obtíží) svědčí o vysoké úrovni česko-amerických vztahů. Ta napomohla i úspěšným jednáním o návštěvě nově zvoleného prezidenta USA Baracka Obamy v ČR v dubnu\n20 ČÁST I: TVORBA A KONTEXT ČESKÉ ZAHRANIČNÍ POLITIKY V ROCE 2009 Zajímavým rysem byla vcelku výrazná blízkovýchodní orientace diplomatických aktivit M. Topolánka, což lze dokumentovat např. přijetím předsedy vlády Palestinské autonomní správy, či oficiální návštěvou Izraele a Jordánska. Zahraniční ces tu, zaměřenou zejména na podporu českých ekonomických zájmů, podnikl M. Topolánek v březnu, kdy navštívil Jemen, Vietnam a Spojené arabské emiráty. Latinská Amerika se do programu předsedy vlády dostala díky jeho účasti na květnovém summitu EU Latinská Amerika. Řada cest vycházela z harmonogramu EU a NATO. Několik přijetí představitelů z afrického kontinentu a zastávka v Mali a v Kapverdské republice možná signalizuje částečně zvýšený zájem české diplomacie o tento kontinent, o němž (opatrně) píše O. Horký v této publikaci. Kromě oficiální návštěvy Ukrajiny se z přehledu diplomatických aktivit premiéra Topolánka poněkud vytratila východní dimenze, což ovšem bylo vyváženo jak setkáními v rámci V4, tak diplomacií na dalších úrovních a deklarovanými prioritami českého předsednictví v Radě EU. Obdobný argument platí i pro kavkazský a kaspický prostor, který hrál v roce 2007 v diplomacii předsedy vlády poměrně prominentní roli, již v roce 2008 převzal ministr zahraničních věcí. Druhá polovina roku, a zejména poslední dva měsíce, se nesly ve znamení ojedinělé aktivizace diplomacie v souvislosti s blížícím se předsednictvím ČR v Radě EU. V těchto týdnech se postupně uskutečnila bilaterální setkání s nejvyššími představiteli všech členských států EU. Tematicky většině setkání dominovaly právě otázky k předsednictví a osud ratifikace Lisabonské smlouvy, umístění prvků americké protiraketové obrany, hospodářské vztahy, v závěru roku také posílila agenda spjatá s důsledky hospodářské krize. Premiér má stále velký zájem o energetickou problematiku. Rok 2008 lze jednoznačně označit za aktivnější co do diplomatických aktivit předsedy vlády, což je nutné dát do souvislosti právě s předsednictvím ČR v EU. Díky němu byla upřena i větší pozornost (zejména v evropském měřítku) na rétorickou stránku premiérské diplomacie. V tomto ohledu nebylo možné nezaznamenat změnu, již M. Topolánek postupně prodělal, kdy se jeho vyjádření s rostoucí měrou odpoutávala od specificky národního a eurorealistického pohledu ODS, a zaujímal postoje, které zahrnovaly i odpovědnost za moderování diskuse v celé Unii. Tuto proměnu lze dokumentovat nejen na postupné podpoře ratifikace Lisabonské smlouvy, ale také např. na snaze schválit energetický klimatický balíček, který je pro ČR vcelku kontroverzní, či v jeho vyjádřeních v závěru roku, jež učinil v souvislosti s hospodářskou krizí. V umírněném duchu premiér rovněž vystupoval v souvislosti s procesem uznání nezávislého Kosova. Jak píše Filip Tesař (v kapitole 12 Balkánský rozměr české zahraniční politiky), předseda vlády podřídil osobní emoce snaze dosažení rozhodnutí o uznání. Ostřejší zahraničněpolitickou reakci, jež zanechala výrazný otisk i v mediální sféře, si tak M. Topolánek neodpustil v podstatě pouze při své kritice zprávy amerického ministerstva zahraničí o stavu lidských práv ve světě, která se zabývala porušováním lidských práv v ČR (premiér mj. prohlásil, že země, která umožňuje mučení zajatců, mě jen těžko může poučovat o tom, jak jsou porušována lidská práva u nás )\nČeská zahraniční politika v roce 2007. Analýza ÚMV\nČeská zahraniční politika v roce 2007 Analýza ÚMV Michal Kořan a kol. Česká zahraniční politika v roce 2007 Analýza ÚMV Praha 2008 Tato publikace vznikla v rámci projektu Evropská integrace a zájmy České\nČeská zahraniční politika v roce 2012. Analýza ÚMV\nČeská zahraniční politika v roce 2012 Analýza ÚMV Michal Kořan a Ondřej Ditrych (eds.) Česká zahraniční politika v roce 2012 Analýza ÚMV Praha 2013 Ediční rada nakladatelství Ústavu mezinárodních vztahů


Baldachýn pro princeznu aneb Jak vyrobit překvapení pro vaše drobátko | Vrchlabinky\nMáte doma malou princeznu, která touží po posteli s nebesy? Přitom doma nemáte na nebesa dostatečně vysoké stropy, a tak by se vaše holčička spokojila i s baldachýnem? Rádi byste své drobátko překvapili, ale nechce se vám za baldachýn příliš utrácet? Pokud jste si na všechny otázky odpověděli ano, tak gratuluji. Tento článek je přesně pro vás.\nPřiznám se, že já jsem se doma naši malé ani neptala, zda by chtěla spát pod baldachýnem. Zkrátka jsem si byla jistá, že se jí určitě bude líbit - pokud se mi tedy povede. A ono se mi to povedlo, alespoň soudě podle její reakce. Radost, objetí a slova jako „mami, ty jsi dobrá, že si to takhle vymyslela“ mne v tom utvrdila.\nPrvotní impulz k výrobě baldachýnu byl, že jsem měla doma ještě nějaké zbylé záclony z předešlého bytu, které jsem už v našem novém bydlení nevyužila. Moje šetrná povaha mi je nedovolila vyhodit, tak jsem trochu zabrouzdala na internetu a nápad na výrobu úplně jednoduchého baldachýnu za pár korun, který zvládne každý, byl na světě.\nZávěsy LILL z IKEA jsem samozřejmě původně nekupovala se záměrem, že se mi jednou budou hodit při výrobě baldachýnu, ale je to materiál, který je na to jako dělaný, a to hned z několika důvodů. Kromě ceny je to již ušitý tunýlek na tyč, a pak je také lze snadno zkrátit bez lemování.\n- jeden pár jednoduchých tylových záclon\n- bambusový kruh na vyšívání, průměr 29 cm\n- filc ve dvou barvách, mne na výrobu postačily 2x2 archy o velikosti A4\n- široká stuha, délka 190 cm, šířka 4 cm\n- bílá taftová stuha\n- provázek, nůžky\n- háček na zavěšení do stropu\nNejprve vyšívací kruh rozdělte a na jeho vnější část navlečte obě dvě záclony. Doporučuji oba dva konce kruhu s kovovou sponou přelepit např. malířskou páskou nebo izolepou. Zamezíte tak nechtěnému roztrhnutí záclony a bude se i rychleji a snadněji navlékat. Potom, co budete mít záclony navlečené, odlepte pásky.\nNa vnitřní část kruhu v každé jeho třetině přivažte taftovou stuhu a všechny tři stužky svažte dohromady. Doporučuji si hned vyzkoušet, zda kruh visí v rovině a pokud ano, tak stužky pořádně utáhněte, aby se po kruhu neposouvaly a ten se pak nedostal do nerovnováhy.\nOba dva kruhy spojte a pevně je přišroubujte.\nVystřihněte si trojúhelníky z filcu, já jsem vystřihla 10 ks o šířce 10 cm a výšce 17 cm. Jejich počet a velikost ale záleží na velikosti kruhu. Trojúhelníky přišijte k široké stuze. Já jsem je přišila ručně zadním stehem. Širokou stuhu přilepte tavnou pistolí na vnější část kruhu, tedy přímo na záclonu.\nPokud, tak jako já, nechcete, aby byl steh na banneru viditelný, tak zbylou část široké stuhy omotejte kolem kruhu ještě jednou, a přilepte ji znovu tavnou pistolí. Pokud vám přiznaný steh nevadí, tak vám bude stačit stuha poloviční délky, tedy cca 95 cm.\nZe zbylého filcu si vystřihněte kolečka. Já jsem vystřihla 15 koleček od každé barvy o průměru 5 cm. K tomu jsem si vyrobila šablonu z tvrdého papíru.\nKolečka pomocí jehly s velkým uchem navlékněte na provázek. Já jsem použila potravinářský provázek. Doporučuji konec provázku ustřihnout raději o několik desítek cm delší. Skutečnou délku řetízku totiž zjistíte až při zavěšení baldachýnu na háček. Vyrobte si dva řetízky a ty pak přišijte k zácloně těsně pod bannerem. Já je přišila v místě mezi druhým a třetím trojúhelníkem z každé strany jeden.\nTeď už jen baldachýn zavěste na háček ke stropu. Upravte požadovanou délku záclon a řetízku. A máte hotovo.\nPaliva v Královéhradeckém kraji od minulého týdne opět zdražila Je tu Motorkářské požehnání. Náměstí ovládnou silné motory a rockový kotel Královéhradecký kraj zahájí výuku češtiny pro uprchlíky z Ukrajiny Počet ukrajinských uprchlíků v hradeckém kraji přesáhl hranici 15 tisíc Cenový uragán. Řidiči ve Vrchlabí zaplatí za litr paliva skoro 42 korun


Wrike: Zvyšte produktivitu, spolupráci a integrujte svou produkci obsahu | Martech Zone\nNejsem si jistý, co bychom mohli dělat bez platforma pro spolupráci pro naši produkci obsahu. Když pracujeme na infografice, dokumentech a dokonce i na blogových příspěvcích, náš proces se přesouvá od výzkumníků, spisovatelů, designérů, editorů a našich klientů. To je prostě příliš mnoho zapojených lidí, než aby mohli předávat soubory tam a zpět mezi dokumenty Google, DropBox nebo e-mailem. Potřebujeme procesy a vytváření verzí, abychom posunuli pokrok vpřed u desítek probíhajících projektů.\nWrike byl speciálně vytvořen pro spolupráci na obsahu - funguje jako centrální rozbočovač pro správu vašich lidských zdrojů a integraci s vaší externí infrastrukturou. Mezi funkce patří:\nPřiřazení úkolů - Uspořádejte vše, co potřebujete k dokončení projektu, na jednom místě. Rozdělte velké cíle na spravovatelné kousky, připojte soubory a stanovte termíny. Snadno sledujte celkový pokrok a individuální příspěvek.\nKomunikace - @mention spoluhráči, které potřebujete k dokončení práce, a okamžitě uvidí vaši zprávu přímo v jejich pracovním prostoru. Můžete také zahrnout uživatele mimo vaši společnost.\nE-mailová produktivita - Jedním kliknutím transformujete e-mail na úkol a odešlete jej zpět Wrikeovi k akci.\nPanely dashboard - Vytvářejte přizpůsobitelná zobrazení nejdůležitějších projektů, která zahrnují grafy, stavy úkolů a aktualizace v reálném čase.\nNewsfeed - Aktualizace všech aktivit projektu poskytují okamžité zprávy o stavu a snižují schůzky a e-mailovou komunikaci na polovinu, takže se můžete soustředit na důležité věci.\nEditace týmu - Upravujte, sdílejte a spolupracujte na dokumentech online a v reálném čase se svým týmem.\nŘízení přístupu - Poskytnutí správné úrovně řízení přístupu, vytváření vlastních skupin uživatelů a selektivní sdílení souborů zajišťuje, že správní lidé získávají informace, které potřebují, aby byli efektivní.\nVlastní pracovní postupy - Zefektivněte svůj proces a získejte přehled o práci v každé fázi. Vytvořte si vlastní pracovní postupy pomocí schvalovacích procesů.\nVlastní zadání - Přidejte do každého projektu nebo úkolu svá vlastní pole a sledujte přesně to, co je pro vaše podnikání důležité.\nResource management - Vyvažujte zdroje a sledujte výkon pomocí vypalovacího grafu.\nTime Tracking - Sledujte, jak čas tráví projekt nebo člen týmu pro přesné plánování a správu rozpočtu.\nIntegrace kalendáře - Synchronizujte úkoly a milníky projektu s prakticky jakýmkoli kalendářem, včetně Kalendáře Google, Kalendáře Outlook a iCalendar.\nMobilní aplikace - Wrike má nativní aplikace pro Android i iOS, takže můžete sledovat a provádět úkoly, i když nejste u stolu.\nChcete-li zvýšit svou produktivitu, můžete dokonce duplikovat projekt, kopírovat přiřazení úkolů a dokonce i data.\nWrike také nabízí integrace s Google Apps, Chrome, Dropbox, Box, Microsoft Project, Microsoft Excel, Microsoft OneDrive, SAML, Salesforce, iCal, Zapier, Evernote, Wufoo, HipChat, WordPress, Slack (které máme rádi), Zendesk, Hubspot, Quickbooks, LinkedIn, Marketo, ProofHQ, Harvest, SurveyMonkey, Okta a Bitium!\nZaregistrujte se a získejte bezplatnou zkušební verzi na Wrike\nJen poznámka - v tomto článku využíváme přidružené odkazy.\nTagy: bitiumBoxchrómspolupráce na obsahuprodukce obsahuobsahové úkolypracovní tok obsahupracovní toky obsahuDropboxEvernotegoogle appsSklizeňHipchathubspoticallinkedinMarketoMicrosoft ExcelMicrosoft OneDriveMicrosoft ProjectoktaproofhqRychlé knihysalesforceSAMLVolnýSurveyMonkeyWordPressWrikewufoozapierzendesk\n5 průmyslových odvětví radikálně transformovaných internetem\nJaký je dopad a alternativa k blokování reklam?


Tuzemský průmysl v červenci zpomalil, drží ho tradičně výroba aut | E15.cz\nTuzemský průmysl v červenci zpomalil, drží ho tradičně výroba aut\n7. září 2015 • 09:04\nPrůmyslová výroba v Česku v červenci zpomalila meziroční růst na 4,6 procenta, když v červnu se zvýšila po revizi o 8,7 procenta. Růst průmyslu nadále táhla výroba aut. V červenci také proti červnu výrazně zpomalil nárůst hodnoty nových zakázek. Čísla dnes zveřejnil Český statistický úřad.\nVe srovnání s předchozím měsícem byla průmyslová výroba po vyloučení sezonních vlivů vyšší o 1,2 procenta. Hodnota nových zakázek v červenci meziročně vzrostla o 2,2 procenta, když v červnu se zvýšila po revizi o 11,1 procenta. Podobně zpomalil také růst tržeb z červnových revidovaných 7,6 procenta na 2,8 procenta v červenci.\n„Pohled na průmyslové výsledky už není tak jednoznačný jako v některých předchozích měsících. Ne každé odvětví totiž rostlo, a jen pár jich rostlo výrazně. O růst se primárně postarala výroba motivových vozidel,“ říká analytik Michal Kozub z Home Creditu. „Odvětví, kde průmysl nerostl, je sice více, jejich podíl na celkové produkci je ale malý,“ dodává.\nVedle výroby aut k červencovému růstu průmyslu přispěla také produkce pryže a plastů a kovových konstrukcí. Výroba klesla v chemickém průmyslu, farmacii a hutích a slévárenství. „Na růstové vlně se nesla celá řada dalších důležitých odvětví, což svědčí o tom, že růst českého průmyslu je v současnosti široce založený,“ komentuje Patrik Rožumberský z UniCredit Bank.\n„Pro další měsíce je nicméně otázkou, nakolik se na průmyslové aktivitě v Evropě a tedy i v tuzemském průmyslu projeví zpomalení hospodářského růstu v Číně,“ podotýká analytik Radomír Jáč z Generali Investments CEE. Výraznější a trvalejší zpomalení růst v Číně by se projevilo na exportech z Německa, což by mělo dopad i na český průmysl.\nZpomalení růstu hodnoty nových zakázek bylo dáno jejich poklesem z tuzemska o 6,1 procenta. Nové zakázky ze zahraničí se zvýšily o 6,9 procenta.\nTržby z přímého vývozu průmyslových podniků se v červenci zvýšily o 6,7 procenta. Domácí tržby, které zahrnují i nepřímý vývoz prostřednictvím neprůmyslových podniků, klesly o dvě procenta.\nPodniky s 50 a více zaměstnanci v červenci proti loňsku zvýšily počet pracovníků o 3,3 procenta. Jejich průměrná hrubá mzda stoupla o tři procenta na 28 512 korun.


Sluneční brýle Leki Sunglasses 2018 - inSPORTline\nSport>Ochranné pomůcky>Sportovní a sluneční brýle>Sluneční brýle>Dámské sluneční brýle\t> Sluneční brýle Leki Sunglasses 2018\t(Kód produktu: 369450086)\nVíceúčelové sportovní brýle, vysoká UV ochrana, moderní barvy, stylový design.\nVíceúčelové sportovní brýle, vysoká UV ochrana, moderní barvy, stylový design. více »\nSluneční brýle Leki Sunglasses jsou stylové sluneční brýle ve speciálním designu značky Leki. Zaujmou především svým barevným provedením, zároveň ale také poskytují vysokou UV ochranu do 400 nm, což znamená, že ochrání vaše oči před nepříjemnými odlesky vodní hladiny či napadaného sněhu. Využijete je tak nejen při turistice, ale i dalších volnočasových aktivitách. Vyrazte s těmito vesele vyhlížejícími brýlemi za sportem, anebo jen tak na vycházku. Ať už se rozhodnete jakkoli, budou vám užitečným a zároveň stylovým doplňkem.\nkvalitní sluneční brýle pro sport i rekreaci\nchrání před nepříjemnými odlesky\nstylový design značky Leki\nSluneční brýle Leki Sunglasses 2018 - parametry\nSluneční brýle Leki Sunglasses 2018 - související klíčová slova:


AOPK ČR >> Kladské rašeliny\nPřirozené lesní porosty tvořené především společenstvy rašelinných a podmáčených smrčin a blatkových borů; přirozená bezlesí tvořená především společenstvy otevřených vrchovišť a přechodových rašelinišť; populace vzácných a ohrožených druhů rostlin, borovice blatky, borovice rašelinné a šichy černé, včetně jejich biotopů\nRozloha 305,65 ha\nNadmořská výška 798 - 953 m\nNárodní přírodní rezervace Kladské rašeliny se nachází severně od Mariánských Lázní, ve vrcholové parovinné části Slavkovského lesa kolem osady Kladská, v nadmořské výšce cca 800–900 m. Rezervaci tvoří pětice lesních vrchovišť – Tajga, Paterák, Malé rašeliniště, Lysina a Husí les.\nKladská geologická jednotka se skládá ze svorových fylitů, místy grafitických, s vložkami kvarcitů, vápenato-silikátových rohozců a metabazitů. Vznikla přeměnou sedimentů a vulkanitů snad ordovického stáří za poměrně nízkého tlaku a teploty. Území rezervace pokrývá vrchovištní organozem typická, po okrajích lemovaná organozemními gleji. V okolí rašelin se na svazích vytvořila vývojová stadia půd od silně kyselých dystrických kambizemí po kambizemní (humusové) podzoly.\nVětšina plochy vrchovišť je pokryta blatkovými bory pralesovitého charakteru, v nichž dominuje borovice blatka (Pinus rotundata) a velmi kvalitní rašelinné a podmáčení smrčiny s přirozeným cyklem obnovy. V otevřených plochách se udržuje vegetace otevřených vrchovišť s mozaikou rašelinných bultů a šlenků. V západní části vrchoviště Paterák se vyskytují velmi zajímavé olšové porosty tzv. plovoucí olše. Lesní podrost je tvořen keříčky vřesovcovitých rostlin – borůvkou bažinnou (Vaccinium uliginosum), šichou černou (Empetrum nigrum), kyhankou sivolistou (Andromeda polifolia) a klikvou bahenní (Oxycoccus palustris). Zejména na narušených místech se roztroušeně vyskytuje rosnatka okrouhlolistá (Drosera rotundifolia), v přechodových rašeliništích pak prstnatec Fuchsův (Dactylorhiza fuchsii) nebo vachta trojlistá (Menyanthes trifoliata). Mechové patro tvoří především různé druhy rašeliníků (Sphagnum sp.), hojné jsou také mechy rodu baňatka (Splachnum).\nProstorově oddělená zachovalá vrchoviště hostí řadu vzácných druhů živočichů. Co se týká hmyzu, lze zde nalézt téměř všechny druhy významné pro blatkové bory. Nápadné jsou zejména vrchovištní druhy vážek a šídel, v části Tajga se ve světlinách vyskytuje silně ohrožený žluťásek borůvkový (Colias palaeno). Z obojživelníků se vzácně vyskytuje čolek horský (Triturus alpestris), z plazů pak ještěrka živorodá (Zootoca vivipara) a zmije obecná (Vipera berus). Velmi vzácně se objevují poslední exempláře z někdejší bohaté populace tetřeva hlušce (Tetrao urogallus). Pravidelně zde hnízdí čáp černý (Ciconia nigra), kulíšek nejmenší (Glaucidium passerinum), sýc rousný (Aegolius funereus) a datlík tříprstý (Picoides tridactylus).\nVrchoviště Tajga bylo v roce 2005 prohlášeno za bezzásahové území. V ostatních částech se druhová skladba lesa blíží původní přirozené skladbě, tudíž i zde je hospodaření minimalizováno a směřuje k bezzásahovému režimu. Pouze v případě větrných kalamit je plánována dosadba borovice blatky resp. borovice rašelinné a to ze semen sebraných na území NPR. Na podporu zlepšení vodního režimu budou i nadále ve všech částech rezervace budovány přehrážky na odvodňovacích kanálech. Zvyšování zamokření povede k dosažení optima ve druhové skladbě i věkové struktuře porostů. Myslivost bude regulována tak, aby se v klidové zóně národní přírodní rezervace nesoustřeďovala vysoká zvěř, která představuje nejvýznamnější ohrožení pro přirozené zmlazování borovice blatky.\n...na přelomu 19. a 20. století se Kladská stala druhým největším mysliveckým revírem v Čechách? Princ Otto Sigismund Schönburg-Waldenburg, tehdejší majitel Kladské, byl vášnivým milovníkem zvěře. Velké množství vysoké zvěře bylo však již tenkrát negativně vnímáno hrabětem Metternichem, který na svém sousedním panství pěstoval lesy zejména pro dřevo.\nMalé rašeliniště - střední část\nŠicha černá na vrchovišti Tajga\nVřesovec čtyřřadý na vrchovišti Tajga


Veselá víkendovka - ZŠ Bratří Čapků Úpice\nPrvní letošní víkendovka na ZŠ bratří Čapků se konala 27. – 28. září a byla určena žákům 4. – 5. ročníku. Její název „Veselá víkendovka“ sám o sobě naznačuje mnohé o programu. Hlavním cílem bylo pobavit se a odpočinout si od školních povinností. Pro účastníky byly připraveny legrační prezentace fotek a videí na téma „Děti“, „Zvířata“ a „Kutilové“, při kterých se opravdu zasmáli. Na diskotéce se zase vyřádili při současných hitech a zahráli si všelijaké hry. A samozřejmě nemohly chybět soutěže. Ty se tentokrát rozdělily do tří skupin. Byly to soutěže pro jednotlivce (Evoluce, podlézání laťky, čepicová, židličková), dvojice (Kufr, běhání v obruči) a družstva. Pro družstva byly vybrány především soutěže, při kterých museli jejich členové hodně spolupracovat.\nZajímavostí je překonání rekordu školy v podlézání laťky. Držitelkou nového rekordu o hodnotě 37 cm je Daniela Mikešová ze 4.A.\nMyslíme si, že si všichni víkendovku užili, a už se těšíme na ty další.\nNázev souboru : vikendovka-program.pdf (33 KB)\nNázev souboru : vysledky-souteze-druzstva.pdf (24 KB)\nNázev souboru : vysledky-souteze-jednotlivci-dvojice.pdf (30 KB)\nNásledující příspěvek Za pokladem skřítka Bramboráčka – víkendovka pro druháky\nPředchozí příspěvek Medvědi nevědí – divadlo jako prevence