Zpráva z konference KNIHOVNY.CZ | Ikaros\nDomů / Zpráva z konference KNIHOVNY.CZ\nZpráva z konference KNIHOVNY.CZ\nVe dnech 20.-22. 6. 2007 se v budově Regionálního centra Krajského úřadu Olomouckého kraje uskutečnila 6. valná hromada Svazu knihovníků a informačních pracovníků ČR (SKIP) a konference KNIHOVNY.CZ – od internetu ke čtenářství. Podrobné informace o akci jsou k dispozici na adrese http://skip.nkp.cz/ValHro07/.\nNejprve dne 20. 6. 2007 proběhla za moderování Zlaty Houškové (Národní knihovna ČR, SKIP) valná hromada. Její účastníky uvítala Hana Študentová (Vědecká knihovna v Olomouci), za slovenské kolegy pozdravila přítomné Silvia Stasselová (Spolek slovenských knihovníků). V rámci valné hromady proběhly volby do výkonného výboru SKIP a do dozorčí komise, byl také zvolen předseda SKIP. Tím se opětovně stal Vít Richter (Národní knihovna ČR, SKIP). Byly rovněž projednány zpráva o hospodaření, zpráva dozorčí komise, návrh Programového prohlášení na léta 2007-2010 a návrh na výši a rozdělení členských příspěvků (hlavní motivací pro změnu výše členských příspěvků se stala snaha o profesionalizaci základní organizační struktury SKIP).\nPo valné hromadě následovala ve dnech 21.-22. 6. 2007 odborná konference KNIHOVNY.CZ – od internetu ke čtenářství, na niž je zaměřena tato zpráva.\nKonferenci slavnostně zahájili Vít Richter, Adolf Toman (tehdy jako náměstek ministra kultury), Pavel Horák (první náměstek hejtmana Olomouckého kraje) a Ludmila Lochmanová (prorektorka Univerzity Palackého v Olomouci). V rámci této úvodní části vystoupil i Michal Lukeš (ředitel Národního muzea a první místopředseda Asociace muzeí a galerií ČR).\nVít Richter také přivítal zahraniční hosty valné hromady a konference a poděkoval sponzorům a partnerům akce, zejména Ministerstvu kultury ČR, firmě 3M a Olomouckému kraji.\nVlastní program pak zahájil Vlastimil Ježek (generální ředitel Národní knihovny ČR) se svým příspěvkem věnovaným marketingu a public relations v knihovnách. Konstatoval, že marketing pronikl do knihovnictví teprve nedávno. Jádrem jeho příspěvku proto byla aplikace klasických čtyř P (produkt – product, místo – place, propagace – promotion, cena – price) na oblast knihovnictví. Jako příklady produktu V. Ježek uvedl mj. prezenční i absenční zpřístupňování papírových dokumentů či připojení k internetu. Zároveň zdůraznil, že je nutno myslet na reálně možný okruh zákazníků. Pokud se týká místa, mezi výhody českých knihoven patří např. dobré pokrytí (existence husté a dobře dostupné sítě knihoven) a otevírací doba. V tomto směru je vždy nutné znát potřeby a požadavky zákazníků (i dosud potenciálních). K potvrzení užitečnosti existence knihoven může pak napomoci také publicita. V oblasti knihovnictví cena téměř nehraje roli, většina služeb je k dispozici zdarma, knihovny si tedy nekonkurují cenou nabízených služeb, ale spíše rozsahem doplňkových služeb. Hlavní konkurenci představují jiné volnočasové nabídky. Přednášející dále konstatoval, že žádná knihovna si nemůže dovolit klasickou placenou reklamu, může ovšem využít kreativity, ať již individuální či skupinové (z hlediska knihoven). Do zóny placené reklamy je však možno vstoupit ve spolupráci se sponzorem. V. Ježek k základním čtyřem P přidal následně ještě páté P (partneři – partners). Ti jsou podle něj pro public relations velmi důležití, pro knihovny mohou být partnery například školy či média. U médií doporučuje V. Ježek založit spolupráci na dlouhodobé smlouvě, tímto způsobem lze vztah s partnery postupně vytvářet (cenné je zvláště dlouhodobé partnerství podpořené realitou). Jako příklad uvedl časopis Grand Biblio, v němž je 80 % obsahu věnováno knihovnám, knihám a čtenářství, je však zcela financován ze soukromého sektoru. Dále se V. Ježek ve svém vystoupení zabýval marketingovou koncepcí, jejími předpoklady (je potřeba mj. vědět, jak jsou rozvrstveny zájmy lidí v našem okruhu), cílem (má být jasně formulován, má také být splnitelný, má z něj vyplývat, co a proč chceme, na jakou cílovou skupinu se hodláme zaměřit), souvisejícími kontakty (s cílovou skupinou), propagací (vhodné je účinné a pravidelné informování) a hodnocením (bez hodnocení nelze zjistit, zda cíle bylo dosaženo v daném čase, proč se něco nepodařilo apod.). Knihovny mohou také zlepšovat své doplňkové aktivity (nabízet kvalitní občerstvení, propagační předměty apod.) či rozvíjet placené služby. Přednášející také stručně nastínil využití marketingu při přípravě nové budovy Národní knihovny ČR – na obrázku květiny a trávy např. názorně ukázal, že kombinace zelené a fialové působí příjemným dojmem. Poznamenal také, že z případu nové budovy této knihovny se stalo jedno z hlavních veřejných témat v ČR. Následně zmínil i další aktivity, které knihovnám pomáhají v oblasti marketingu a public relations – muzejní noc (letos Národní knihovnu ČR v rámci muzejní noci navštívilo cca osm tisíc lidí – i těch, kteří do knihovny běžně nechodí), Noc s Andersenem či plakáty na podporu četby Čtěte dříve než Hollywood. Zmínil také pravidelné setkání se sponzory, podporovateli a partnery Národní knihovny ČR, které se koná vždy na začátku kalendářního roku a na něž nejsou plánovitě zváni novináři. V závěru svého vystoupení pozval přítomné na výstavu o Kodexu gigas, která se v Národní knihovně ČR uskuteční od září 2007 do ledna 2008.\nPo V. Ježkovi vystoupil Jiří Trávníček (Univerzita Karlova v Praze, Ústav pro českou literaturu Akademie věd ČR) s příspěvkem nazvaným Četba a čtenářství v ČR. Představil česká a doplňkově i zahraniční šetření týkající se četby a čtenářství, a to včetně šetření teprve plánovaných. Podrobně se zabýval problematikou správné formulace otázek – průzkumy jsou prováděny různorodým způsobem, proto je obtížné získané výsledky vzájemně porovnávat. Např. v Kanadě probíhá vždy jednou za 25 let výzkum čtení jako volnočasové aktivity, otázkou však je, zda čtení není vhodnější pokládat za širší pojem. Čtení lze vnímat např. jako mediální, sociokulturní či hodnototvorné chování. Přednášející rovněž poznamenal, že odliv čtení nastává spíše kvůli televizi než kvůli internetu. Vít Richter doplnil, že ve spolupráci s Goethe Institutem je nyní též plánována prezentace výsledků německého výzkumu četby, který byl v příspěvku zmíněn.\nTomáš Gec (Slezská univerzita v Opavě) se v návazném vystoupení nazvaném Knihovny a informační technologie – nové výzvy zaměřil na on-line služby knihoven, jejich standardizaci a na očekávání jejich uživatelů. Knihovny nyní nabízejí zdroje, které by byly bez elektronické podoby a vzdáleného přístupu dříve nemyslitelné, zvyšuje se také uživatelský komfort – uživatelé již např. díky on-line katalogům a jejich funkcím nemusejí chodit do (budovy) knihovny kvůli rutinním operacím. Podle přednášejícího je automatizace knihovních činností (resp. implementace základních modulů knihovních softwarů u profesionálních knihoven) v podstatě dokončena. Nyní navazuje další etapa, pro kterou je charakteristický mj. přechod na samoobslužnost ve výpůjčním procesu či nástup regionálních knihovních systémů. Žádoucí je také dopracování modulu výpůjční protokol ve vazbě na marketing či posun od portálů typu Jednotné informační brány na institucionální řešení (portál na lokální úrovni). Pokud se týká on-line služeb, pokládá T. Gec za podstatné zejména dopracování modulu OPAC do podoby ucelené on-line služby, tedy takové služby, která řeší i situaci, kdy knihovna daný dokument nemá k dispozci, komunikuje s ostatními rozhraními, umožňuje volbu s ohledem na časovou naléhavost a integruje v sobě také on-line placení, popř. registraci. Většina lidí si knihovny nadále spojuje s klasickou nabídkou tištěných fondů, proto je mj. vhodné určit standardy služeb, jasně stanovit a důsledně a pravidelně vyhodnocovat akviziční profily. Na příkladu služby Fiction Finder od OCLC ukázal možnost začlenění Funkčních požadavků na bibliografické záznamy (FRBR) do knihovního katalogu. Zdůraznil také roli propagace v knihovnách – může mít např. podobu pravidelného zasílání informací o akcích knihovny elektronickou poštou. Nové výzvy pro knihovny představuje také umožňování vzdáleného přístupu k placeným elektronickým informačním zdrojům a návazné kvalitní služby. Knihovna může vystupovat i jako producent digitální obsahu (nejenom díky výsledkům projektů digitalizace, může se jednat např. o audiozáznamy pořadů, které se uskutečnily v knihovně, jako to činí Newyorská veřejná knihovna, či zveřejňování textů využitelných při besedách pro děti). Jednotným vstupním bodem ke knihovním službám může být např. portál Knihovny.cz. Důležitá je také integrace do globálních vyhledávacích rozhraní, např. Google Scholar. Přednášející také v návaznosti na Projekt internetizace knihoven (PIK) doporučil vymezit základní standard on-line služeb. Podtrhl také důležitost interaktivity (např. umožnění uživatelských komentářů knih, zadávání tipů na nákupy s garantovanou odpovědí či nabídky knihovního chatu či diskusního fóra – to nabízí např. knihovny v Gatesheadu ve Spojeném království). T. Gec také stručně nastínil problematiku dopadu internetu na knihovny z hlediska čtenářství včetně možných řešení (spolupráce na celostátní úrovni, prohloubení systematické spolupráce se školami, pravidelná a náležitě propagovaná autorská čtení v knihovnách. Naznačil také nové role pro knihovny (např. komunitní role, podpora celoživotního vzdělávání, integrace menšin či pomoc při překonávání digitální propasti). Knihovna by podle přednášejícího měla sloužit jako místo tradičních služeb, které však budou nabízeny v nové podobě, a současně jako uzel na síti.\nSekce Marketing a public relations v knihovnách\nJedna ze tří sekcí konference Knihovny.cz – od internetu ke čtenářství proběhla pod názvem Marketing a public relations v knihovnách za přítomnosti více než 70 účastníků ze všech druhů knihoven. Úvod k této sekci přednesl v dopoledních hodinách ředitel Národní knihovny ČR Vlastimil Ježek, který teoretické základy oblasti PR ilustroval na konkrétních příkladech Národní knihovny ČR (samozřejmě se zaměřením na nejaktuálnější otázku kontroverzního návrhu na novou budovu knihovny na Letné).\nOdpolední jednání sekce připravila a pevnou rukou řídila Jaroslava Štěrbová z Městské knihovny v Praze. Vsadila na menší počet referujících, čímž vznikl větší prostor pro seznámení s problematikou a detailnější pohled na její řešení v jednotlivých knihovnách.\nSama předsedající J. Štěrbová zahájila prvním příspěvkem pod názvem Slova, čísla, obrázky (jak na PR v knihovnách) , ještě dříve však uvedla 11+1 důvod, proč chodit do Městské knihovny v Praze (souhrnně řečeno, ten, kdo nechodí do knihovny, páchá kulturní sebevraždu). Dále pak hovořila o hledání nových souvislostí v oblasti PR, o významu veřejného mínění a image knihovny, o PR jako sociálně komunikační aktivitě. Charakterizovala prvky procesu PR v neziskovém sektoru a PR kampaň v deseti bodech. Jako velmi důležitou součást marketingu označila spolupráci s ostatními paměťovými institucemi a zájmovými organizacemi.\nŘeditelka Knihovny Jiřího Mahena v Brně Libuše Nivnická (Nezničme se svými nápady aneb: Na PR nemusíme být sami) shrnula některé teoretické základy PR a marketingu – směřování aktivit PR, jejich úskalí především ve vztahu dovnitř organizace, výhoda partnerství a spolupráce, nutnost cílené propagace, firemní komunikační strategie, firemní image a její význam, stanovení odpovědnosti jednotlivců v celém procesu. Vše pak dokladovala na příkladech z činnosti Knihovny Jiřího Mahena (Charta služeb pro děti a mladé lidi ve věku 10-15 let, spolupráce s PEF Mendelovy zemědělské a lesnické univerzity v Brně, Brněnská muzejní noc, Brněnské dny pro zdraví.\nPrvní část jednání sekce uzavřela ředitelka Krajské knihovny Františka Bartoše Zlín Zdeňka Friedlová prezentací Rok Františka Bartoše ve Zlíně a Zlínském kraji – příklad společného projektu knihovny a muzea. Představila tento projekt jako typickou ukázku spojení sil více subjektů (Muzeum jihovýchodní Moravy, Krajská knihovna F. Bartoše, Zlínský kraj a statutární město Zlín) s cílem připomenout významnou regionální osobnost kulturního života v regionu v 19. století. Každá instituce přispěla ke společnému záměru tím, co zvládá svou činností nejlépe. Při přípravě nechyběla vzájemná inspirace, což ovlivnilo i výsledné posílení odborné pozice institucí a zvýšení jejich důvěryhodnosti. Uvedla některé konkrétní poznatky kladné i záporné z celé akce, např. význam dokumentace celého projektu, celostátní odbornou konferenci jako vrchol celého projektu, navázání kontaktů a spolupráce s dalšími institucemi, na druhé straně pak např. absenci hlavního mediálního partnera a jednotného grafického stylu v průběhu projektu.\nPo přestávce vystoupila jako zahraniční host Klára Kernerová, ředitelka Veřejné knihovny Jána Bocatia v Košicích. I ona svým příspěvkem Co zaujalo v Košicích?, resp. Košičany – zkušenosti s public relations Veřejné knihovny J. Bocatia dokumentovala již dříve uvedené teoretické principy PR v knihovnách. Nejprve však ve stručnosti představila své město i knihovnu a uvedla základní fakta. Zdůraznila význam umístění knihovny v centru města pro úspěšný PR v návaznosti na otevřenost akcí, které pořádají, např. tradiční celodenní zábavný program Knihovna na ulici, zahrnující řadu neobvyklých aktivit (prodej kravat, které podepisoval J. Satinský, v rekordním čase jednoho dne vydaná sbírka básní apod.). Velmi populárními se staly výstavy ve fotogalerii NOVA za účasti významných domácích i zahraničních hostů. Zcela mimořádného významu nabývá sponzoring ocelářského gigantu U.S. Steel. Základem pro tvorbu PR knihovny však neustále vytváří každodenní setkávání knihovníků se čtenáři.\nRoman Giebisch, pracovník Vědecké knihovny v Olomouci a člen předsednictva výkonného výboru SKIP, shrnul ve svém příspěvku Jak jde čas – SKIP a public relations úspěchy i neúspěchy naší profesní organizace v PR. Stručně rekapituloval významné aktivity SKIP (Velké říjnové společné čtení, Noc s Andersenem, Kamarádka knihovna, plakáty na podporu četby a řada dalších), zhodnotil vliv SKIP v oblasti legislativní a při pořádání vzdělávacích akcí, věnoval se spolupráci tohoto spolku s příbuznými organizacemi v rámci ČR i v zahraničí. Neopomenul ani mediální kampaně propagující akce SKIP, např. Březen – měsíc internetu (BMI), Týden knihoven, cena Knihovna roku. Nedílnou součástí PR Svazu knihovníků je i publikační činnost, především se jedná o periodikum Bulletin SKIP. Se stále se rozvíjejícím vlivem internetu roste i význam PR v elektronické formě, ať už jde o webové stránky knihoven a jednotlivých regionů SKIP nebo o elektronické konference. Nikoliv na posledním místě je třeba věnovat pozornost i logům, která jsou spojena s činností SKIP a jeho akcemi – logo BMI, Kamarádky knihovny a Týdne knihoven.\nZávěrečná diskuse potvrdila, jak je důležité zabývat se tématem marketingu a PR v činnosti knihoven a jaký význam má tato problematika pro účastníky konference.\nSekce Četba, čtenářství, čtenáři\nSekci moderovala Zlata Houšková a velmi pohotově prokládala příspěvky vybranými citáty dětí ze soutěže o nejlepší dětskou knihovnu (Kamarádka knihovna). Některé byly velmi emotivní a oceňovaly vztah konkrétních knihovnic k dětem přicházejícím do knihoven, místy došlo v naslouchajícím auditoriu i na potlesk.\nÚvodní přednášku proslovila Kateřina Homolová z Ostravské univerzity na téma Kniha a současní pubescentní čtenáři. Předložila v ní dílčí závěry z pedagogicko-didaktických a psychosociálních aspektů z výzkumu dětského čtenářství. Ve výzkumu sledovala vnitřní zákonitosti čtenářství, tedy čtenářské sebepojetí. Konstatovala, že pubescence jako období protestu proti konvencím se staví k čtenářství jinak než dospělí. Čtenář je totiž slovo neoblíbené. Zde se ukázal rozdíl mezi pojetím dětí a pohledem učitelů na děti. Výzkum probíhal formou dotazníků, byl v něm zařazen i sémantický diferenciál se 17 pojmy pro vyhodnocení. Ukázala se zde mj. výrazná akcentace internetu. Přednášející shrnula výsledky tohoto ojedinělého výzkumu, který pomáhá poznávat přístup dospívajících ke knize, v konstatování, že dospívající čtou a je spíše na učitelích, aby poznávali styl čtenářství svých žáků. (Zájemci o podrobnější informace o výzkumu se mohou obracet na Kateřinu Homolovou, Pedagogická fakulta Ostravské univerzity, e-mail katerina.homolova@osu.cz.)\nV následující přednášce tematicky navázala Milada Písková ze Slezské univerzity v Opavě se sdělením Několik poznámek ke čtenářství vysokoškoláků. Informovala o provedeném průzkumu na základě 100 dotazníků ve spolupráci se zahraniční univerzitou. Výsledky byly na jedné straně tristní – celá čtvrtina respondentů nechodí do vědecké knihovny, na druhé straně není třeba zoufat, až 63 respondentů dává přednost klasické knize. Zarážející podle Milady Pískové je, že žádný respondent neuvedl pojem elektronický časopis.\nDeirdre MacBean z firmy 3M se podělila v další přednášce nazvané Kamarádka knihovna a její partner – 1. ročník o své zkušenosti ze soutěže, jak nalézt nejlepší dětskou knihovnu. V úvodu představila firmu 3M založenou v Minnesotě v USA. Firma podporuje vzdělávání a tento projekt odpovídal jejím představám. Sešlo se na 18 tisíc vysvědčení z 104 přihlášených knihoven. Bylo vyhodnoceno jedenáct nejlepších knihoven a z nich tři obdržely finanční dar. Deirdre MacBean s potěšením konstatovala, že výherci pochopili princip soutěže a diskutují s dětmi, jak mohou být peníze využity. Vybídla knihovny k širší komunikaci, firma stojí o spolupráci a nabízí partnerství i v dalších zajímavých akcích.\nZlata Houšková následně nabídla přítomným koktejl krátkých příspěvků - Malý inspiromat: Kamarádka knihovna. Jako první inspirovala Blanka Tauberová ze Sedlčan (druhé místo soutěži Kamarádka knihovna), kde přivádějí na svět zcela nový projekt Budoucí čtenář aneb Jak přilákat žáka ke knize. Počáteční idea tkví v názoru paní učitelky z místní základní školy: „Jakmile dítě nezaujme kniha do desáté strany, má ji odložit a sáhnout po jiné“. V knihovně vyzkoušeli, že děti deset stran přečtou v průběhu 30 minut. Připravili soubor deseti stran ze 30 knih beletrie pro 28 žáků 8. třídy, kteří četli onen soubor, měli na to tři hodiny, a pak vyplnili dotazník s otázkami kniha zaujala – ano/ne – chci si ji přečíst. Až 24x se objevil výskyt:„Chci si dočíst knihu“. Projekt pokračuje v nižších třídách a navazují projektem Pomáháme začínajícím spisovatelům.\nDana Kochová z Havířova se věnuje intenzivně Klubu dětských knihoven SKIP. V havířovských dětských knihovnách se odehrává spousta zajímavých akcí, děti jsou pasovány na Rytíře krásného slova, účastní se projektu Poznej svou rodnou hroudu a připomínají si sté výročí narození Jaroslava Foglara.\nMichala Navrátilová z Knihovny Jiřího Mahena v Brně představila projekt na podporu integrace handicapovaných dětí nazvaný Ruku v ruce. Do knihovny – Blugiovy země – přišla třída zdravých dětí a třída dětí se sluchovým postižením a plnily společně úkoly, které pro ně připravil čaroděj Blugius. Smyslem bylo, aby děti pracovaly ve smíšených skupinách, a tak se lépe navzájem poznaly. Dalším pokračováním byl program Kouzelný hrneček pro děti nevidomé a slabozraké.\nLudmila Koláčková z Městské knihovny Ladislava z Boskovic v Moravské Třebové nabídla několik nápadů, jak přilákat více čtenářů. Knihovna se snaží o to, aby finanční prostředky nebyly překážkou dětem v chození do knihovny, poplatek je proto jen 20 Kč ročně, dále např. rodičům s prvňáčky se poplatek v aktuálním roce promíjí. Sestavili zvláštní program pro maminky Knihovna maminkám s ukázkami knih pro maminky a jejich děti. Otevírací dobu pro děti o prázdninách naopak rozšiřují. Oddělení pro děti má stejnou otevírací dobu jako pro dospělé, aby mohli rodiče s dětmi chodit společně.\nZdeňka Daňková z Městské knihovny Šumperk zaujala auditorium svým sdělením s názvem Když město Šumperk čte. Poprvé se četlo v roce 2005, a to dílo Vladimíra Körnera Zánik samoty Berhof. Knížku se podařilo znovu vydat, byl pozván autor a promítal se stejnojmenný film. V roce 2006 se již hovoří o literárním a filmovém festivalu Město čte knihu, listopadový týden byl věnován souboru pohádek Fimfárum Jana Wericha a Úsměvu klauna. Čte se vždy v podvečer v různých kulturních zařízeních. Text nelze číst bez přípravy, bylo třeba vytipovat čtoucí a dát jim text předem. Pro letošní rok uvažují o knize Jiřího Suchého Život není jenom legrace (i když většinou ano).\nDana Kalinová (Svět knihy, s.r.o., Praha) zahájila svůj příspěvek sloganem Rosteme s knihou. Zazněl již na veletrhu Svět knihy Brno 2005 a patří k propagační kampani na podporu čtení knih v České republice. Přednášející konstatovala, že konkurence mezi dobrou a špatnou knihou se změnila spíše v konkurenci mezi knihou a ostatními médii. Čtenářská negramotnost je výzvou pro knihovny! Smyslem je široká propagace a medializace četby, snaží se o zapojení rodičů a pedagogů. Nabízejí knihovnám spolupráci a partnerství, řada akcí se již děje, např. Svět knihy dětem, Jičín – město pohádky; 200 let knihy pro děti – Sukova knihovna SPK Praha; 15 let Zlaté stuhy – výstava s autorskými čteními či projekt Listování.\nCelé Česko čte dětem, prohlásila Eva Katrušáková v úvodu svého příspěvku a doporučila všem zájemcům knihu The Read-Aloud Handbook od Jima Treleaseho. Projekt Celé Česko čte dětem byl zahájen v květnu 2006, inspirován byl polskou kampaní Celé Polsko čte dětem. Smyslem projektu je věnovat čas dětem při každodenním setkáváním nad knihou. Je prokázáno, že hlasité čtení má velký význam, hovoří se o 20 minutách každý den. Do projektu je zapojeno přes 60 knihoven, které se snaží oslovit rodiče, školy, školky. Součástí projektu je také čtení dětem v nemocnicích.\nVeronika Peslerová z Krajské knihovny Vysočiny v Havlíčkově Brodě nazvala své sdělení Čítárny.cz a knihovny. Citarny.cz je webové sídlo věnované dětským knížkám a čtenářství, lze na něm např. nalézt rady týkající se výběru knih pro děti. Obsahuje na 600 upoutávek a recenzí na knihy. Redakce je tvořena dobrovolníky, celkem jedenácti členy. Web je aktualizován týdně, sleduje dětský knižní trh, uplatňují se zde názory čtenářské veřejnosti. V rubrice Autoři lze najít obsáhlou databázi životopisů českých spisovatelů (i světových), částečně i překladatele. Dále jsou zde citáty z oboru čtenářství a literatury, úryvky z nových knížek. Přednášející vyzvala knihovny ke spolupráci na projektu a pozvala zájemce do redakční rady.\nSekce Služby knihoven v elektronickém prostředí\nJednání v této sekci moderoval Vít Richter. Jako první v sekci vystoupil Martin Vojnar (Vědecká knihovna v Olomouci), který svůj příspěvek nazval Trendy rozvoje automatizovaných knihovních systémů. Nejprve zmínil zprávu Marshalla Breedinga z roku 2006, v níž byly naznačeny trendy v této oblasti, a také související web http://www.librarytechnology.org/, který se této problematice podrobně věnuje. Zatímco dříve se automatizace knihovnických procesů rozvíjela volným tempem, dnes knihovny čelí velkému množství hráčů, kteří přišli z jiných oblastí. Očekávání uživatelů dramaticky vzrostla, je proto zřejmé, že knihovny potřebují urychlit vývoj svých systémů. Problémem však zůstává fakt, že žádný producent knihovního systému nedokáže s ohledem na růst nových technologií vyvinout veškerou požadovanou funkcionalitu. M. Vojnar také zdůraznil, že nejprve musí v daném systému správně fungovat základní procesy, teprve následně je možné systém rozšiřovat nadstavbami. Z hlediska knihovny by mělo být důležité, aby se čtenář – ať již odkudkoliv – dostal do jejího katalogu. Z hlediska konkrétních vylepšení katalogu se může jednat o automatické doplňování vyhledávacích dotazů (již v průběhu vyhledávání tak uživatel získává zpětnou vazbu, viz např. našeptávač na serveru Mapy.cz), lingvistickou analýzu a kontrolu pravopisu, analýzu výsledků (nejenom jejich řazení – tu nabízí např. finský portál Nelli, od července by ji měla nabízet i Jednotná informační brána) či obrázky obálek knih (autorský zákon v platném znění toto zveřejňování umožňuje, navíc existují i komerční řešení obohacující existující bibliografické záznamy, nabízí jej např. Syndetics Solutions, divize firmy Bowker). Důležitá je také možnost vyhledávání bibliografických záznamů z katalogu mimo tento katalog (např. prostřednictvím služby Google Scholar), propojení s plným textem či s Wikipedií (s ní u nás spolupracuje Národní knihovna ČR) nebo možnost přidávání komentářů ke knihám (ta existuje např. v katalogu Vědecké knihovny v Olomouci).\nJindřiška Pospíšilová (Národní knihovna ČR) se ve svém vystoupení zaměřila na problematiku meziknihovních služeb. Nejprve se krátce (s využitím hesel z databáze TDKIV) zabývala terminologií této oblasti. Následně stručně představila činnost příslušné sekce IFLA – ta cca před rokem v souladu s rozvojem informačních technologií a se změnou obsahu meziknihovních služeb změnila svůj název – nyní se jmenuje Sekce dodávání dokumentů a sdílení zdrojů. Snahou je posílení spolupráce s ostatními sekcemi IFLA (např. se sekcemi zabývajícími se digitalizací či referenčními službami). Řada změn (především terminologického charakteru, ale i dalších) by měla proběhnout i v ČR, Národní knihovna v ČR proto chystá na září či říjen 2007 speciální seminář, který bude věnován tomuto tématu. Národní knihovna ČR také připravuje přepracování metodických pokynů, měla by se např. změnit lhůta pro meziknihovní služby (čtrnáct dní na zpracování je v současné době již neudržitelná doba). Přednášející podtrhla, že pro rozvoj meziknihovních výpůjčních služeb je důležité také meziknihovní sdílení fondů. Důležitou roli v této oblasti hrají souborné katalogy – u nás jich existuje 21, zatím slouží především k lokalizaci dokumentů, které je následně možné objednávat prostřednictvím elektronické pošty. Zatím nenabízejí např. možnost přímého objednávání dokumentů či správy finančních kont. Zmínila také Virtuální polytechnickou knihovnu (VPK) a další dodavatelská centra existující v ČR. Perspektivně bude také stále důležitější spolupráce se zahraničím, rozvíjení a budování národního systému meziknihovních služeb či zapojení nových zdrojů a služeb. Bude také nutné změnit pracovní postupy a zapojit do nich např. služby typu Google Scholar či Google Book Search. Rozhodujícím činitelem se stává doba zpracování, resp. vyřízení požadavku na dokument.\nMartin Lhoták (Knihovna Akademie věd ČR) ve svém vystoupení nastínil praktické postupy při digitalizaci knihovních fondů. Digitalizaci je možné provádět ve vlastní instituci (tzv. in house) či dodavatelsky, oba přístupy mají své výhody i nevýhody. Mezi výhody dodavatelského řešení patří minimální pracnost, není nutné rozšiřovat personální kapacity instituce, dodržování standardů je záležitostí dodavatele, výsledky jsou velmi rychle k dispozici, při omezených finančních možnostech je získána optimální cena za stranu, navíc grantové programy jsou orientovány především na služby. Nevýhodou je, že při velkém počtu dokumentů může být toto řešení finančně méně výhodné. Při provádění digitalizace ve vlastní instituci je výhodou možnost kontinuální digitalizace většího množství dokumentů, při digitalizaci velkého množství dokumentů je možné dosáhnout nízkých nákladů na jednu stranu. Nevýhodami jsou naopak vysoké náklady na pořízení, stálé náklady na zaměstnance, problematické zajištění stálého přísunu dokumentů pro efektivní využití pracoviště a horší možnosti získání grantové podpory. Dále se M. Lhoták zabýval otázkami technického a technologického vybavení digitalizačního pracoviště, podrobněji představil možnosti financování digitalizace (norské fondy – nyní jsou využívání Národní knihovnou ČR a Městskou knihovnou v Praze, dále zejména program VISK 7) a také činnost a výsledky Digitalizačního centra Knihovny Akademie věd ČR (nyní jsou již zdigitalizovány téměř všechny časopisy vydáváné Akademií za posledních cca 120 let). Františka Vrbenská v diskusi upřesnila, že financování z norských fondů je využito k digitalizaci monografií z 19. století a vyzvala další knihovny ke spolupráci v této oblasti.\nJindřich Vobora (LSE Integration) svou prezentaci nazval Knihovna není supermarket – průvodce džunglí při výběru systému pro zabezpečení a automatizaci knihoven. Zdůraznil odlišné potřeby obchodů a knihoven z hlediska ochrany zboží, resp. knih (zatímco v obchodech je zboží např. několik týdnů a nevrací se, v knihovně jsou knihy umístěny typicky velmi dlouho a vracejí se). Zaměřil se na představení několika technologií – RF (radiofrekvenční zabezpečení), RFID (radiofrekvenční identifikace), EM (elektromagnetické zabezpečení) a dále na tradiční čárový kód. Nevýhodou radiofrekvenčního zabezpečení je, že je možné jej odrušit alobalem; příslušný čip je navíc umístěn v knížce a dá se odloupnout. Čipy se nedají aktivovat a deaktivovat, při půjčování je možné aplikovat tzv. bypass systém (podávání kolem bran), čip však bude pípat při průchodu branami v obchodech (při deaktivaci by došlo ke zničení čipu). Pásky využívané při elektromagnetickém zabezpečení se naopak dají aktivovat a deaktivovat, je možné využívat jednostranně i oboustranně lepicí pásky (oboustranně lepicí jsou umisťovány mezi dva listy, takže je čtenář při běžném listování nenajde). Technologie RFID při využití v knihovnách pracuje na frekvenci 13,56 MHz, s pomocí tzv. knihovního asistenta (čtečky) se dají snadno provádět revize, důležitým požadavkem pro dodavatele je řešení propojení s knihovním softwarem a dále zajištění kompatibility s elektromagnetickým zabezpečením. Technologie je používána pro správu knihovního fondu, nikoliv pro jeho zabezpečení (při využití alobalu či održení ji lze obejít). Pokud se týká formátu ukládání dat, existuje tzv. dánský model, ale i další modely. Výrobce by proto měl garantovat, že zařízení bude i do budoucna kompatibilní (s modelem, který se stane obecným). Pokud se týká životnosti čipu, J. Vobora uvedl, že firma 3M (LSE Integration je jejím distributorem, pozn. red.) dává doživotní záruku, tj. v případě nefunkčnosti čipů je zdarma nahradí.\nHynek Pekárek (Český rozhlas, Praha) svůj příspěvek zaměřil na problematiku elektronických knih. Na téma se díval z hlediska uživatele. Nejprve se krátce zmínil o problematice terminologie v této oblasti, zmínil také, že elektronické knihy mohou být k dispozici zdarma nebo za úplatu. Vyskytují se v různých formátech, existují již speciální čtečky (např. Sony Reader, který používá technologii elektronického papíru, či mobilní telefony s rolovacími displeji). Dále představil řadu projektů, které zpřístupňují elektronické knihy, např. Gutenberg (byl založen již roku 1971 Michaelem Hartem, prvním publikovaným textem se stalo Prohlášení nezávislosti USA, nyní je k dispozici 19 000 knih k volnému stažení, z českých knih se jedná např. o Čapkovo RUR), Gallica (byla založena v roce 2000, je však k dispozici pouze ve francouzštině, zpřístupněny jsou pouze obrazové formáty), Liber Liber (Manuzio Project, nabízí více než tisíc klasických děl, specialitou je audiotéka, v níž je dostupný např. téměř kompletní dílo Verdiho či Puciniho), Bartleby.com (obsahuje přes tisíc odkazů na on-line texty), University of Virginia Library (nabízí cca sedmdesát tisíc textů), The Online Books Page (nabízí také různé tematické celky, např. díla ženských autorek z celého světa), The Perseus Digital Library (mj. sbírka papyrů, anglických textů v řečtině a latině, textů z doby anglické renesance), Google Book Search, Europeana (součást Evropské digitální knihovny), The European Library, Palm knihy (web vznikl roku 2001, jeho autoři, tj. Martin Bodlák a Jiří Vlček, se předvídavě zaměřili na mobilní zařízení), Manuscriptorium, Česká elektronická knihovna, Česká čítanka, Rukopisy královédvorský a zelenohorský, iLiteratura či eNYPL (on-line knihovna elektronických knih nabízená Newyorskou veřejnou knihovnou). H. Pekárek také jako zajímavost uvedl, že J. K. Rowlingová, autorka série knih o Harrym Potterovi, zakázala zpřístupnění svých knih v elektronické podobě.\nSekce Webová grafika, struktura webu a navigace, použitelnost a přístupnost\nV sekci, kterou moderoval Vít Richter, vystoupil Martin Kuna (student ekonomie a informatiky na Masarykově univerzitě v Brně) s příspěvkem nazvaným Knihovna jako zadavatel tvorby vlastních webových stránek. Zabýval se v něm důvody vytváření webu knihovny, cíli webu, dále problematikou specifikace zadání nových webových stránek knihovny, výběru dodavatele a upřesnění specifikace, pozornost věnoval i grafické podobě nového webu, jeho funkčnosti, obsahu a ceně, shrnul také nejčastější chyby webových prezentací.\nMezi důvody vytváření webu knihovny patří zlepšení komunikace se širokou veřejností, především však se stávajícími klienty, dále zvýšení komfortu klientů díky on-line službám, úspory na straně knihoven či získání nových čtenářů. Zdůraznil, že web není nástěnka, musí žít, má to být samostatná služba. Web je také součástí komunikačního mixu, koneckonců může to být první místo, kde lidé zjistí informace o samotné existenci knihovny. Web knihovny lze pojímat jako komunikační kanál, který umožňuje obousměrnou komunikaci, a jako centrum on-line služeb (přístup do katalog a správy čtenářského účtu, zpřístupnění elektronických dokumentů apod.).\nMezi cíle webu by mělo patřit poskytování elementárních informací o knihovně (seznam služeb, ceny, otevírací doba, kontaktní údaje), propagace akcí pořádaných knihovnou, umožnění rychlého provádění běžných on-line úkonů (paralelou může být e-banking, díky kterému se do banky mohou chodit vyřizovat pouze záležitosti, které nelze provést on-line), získání nových čtenářů a v neposlední řadě zlepšení komunikace s klienty (cílem je, aby se lidé na web pravidelně vraceli).\nMezi prostředky k dosažení těchto cílu lze zařadit uplatnění marketingového přístupu při návrhu a tvorbě webu, příjemný design (nemusí však jít o umělecké dílo, podstatná je funkčnost), hodnotný obsah (přehledný, strukturovaný, umístěný na správném místě), aktualizaci, vylepšování, rozšiřování a testování webu, dále jeho přehlednost a správnou strukturu (informace, které na webu jsou, ale je těžké je najít, jako by vůbec nebyly k dispozici), bezchybné a spolehlivé fungování, používání srozumitelné terminologie, prezentace webu i mimo prostředí interntu či zajištění maximální přístupnosti webu (přístupnost ocení nejenom handicapovaní).\nVelmi důležitou součástí plánování nového webu je specifikace zadání nových webových stránek. V něm je nutné uvést, co by měl web umět, jaké jsou jeho cíle a cílová skupina, jak by zhruba měl vypadat (toto musí vědět knihovna). Důležité je také mj. zjistit si požadavky cílové skupiny. Dodavatel by měl být vybrán na základě referencí.\nPokud se týká grafického návrhu, přednášející doporučil opatrnost při výběru (dodatečné změny v grafice mohou být velmi drahé), knihovny by si také měly nechat navrhnout vždy nejenom úvodní stránku, ale také alespoň jednu další stránku (úvodní stránka bývá odlišná). Důležité prvky by měly být dostatečně výrazné (např. menu, vyhledávací pole on-line katalogu – to by se mělo vyskytovat minimálně na úvodní stránce, lépe však na všech stránkách), stránky by měly být přehledné a jednoduché. Vhodné jsou pastelové barvy, pozadí a písmo musejí být dostatečně kontrastní. Mezi nejčastější chyby patří příliš mnoho grafiky, pohyblivé a extrémně výrazné prvky (snižují přehlednost a odvádějí pozornost od samotného obsahu), dále nevhodné pozadí a barvy (text musí být snadno čitelný) a špatně a málo strukturované texty.\nKaždá stránka by měla nabízet odkaz na úvodní stránku, menu, vyhledávání (v rámci webu), měla by také mj. obsahovat logo, odkaz na mapu webu, nabízet přepínání jazykových mutací, velikostí písma či barevných schémat. Web musí být jednoduchý, přehledný a uživatel se na něm musí bez problémů orientovat – mělo by se jednat o tzv. použitelný web. Použitelnost vlastně znamená ergonomii webu (orientují se uživatelé na webu, prochází jím bez obtíží?). Ze strany knihovny je důležité mít administrační/publikační systém, se kterým se jednoduše pracuje. Web by měl být rozdělen na jednotlivé logické celky (sekce a podsekce) - většinou je lepší rozdělit obsah na více stránek než vytvořit velmi dlouhou stránku.\nZákladním stavebním kamenem každé webové prezentace je navigace – je-li dobrá, návštěvník se dobře a rychle orientuje a nachází hledané informace, je-li ovšem špatná, návštěvník se ztrácí a často rovnou z webu odchází.\nDůležitá je také přístupnost – přístupný web je web bez bariér (až dvacet procent lidí má nějaký handicap – používají jiný operační systém či prohlížeč, prohlížejí si web na mobilním telefonu, jsou fyziologicky handicapovaní apod.). M. Kuna zdůraznil, že optimalizovat pouze pro svůj oblíbený prohlížeč a rozlišení znamená neoptimalizovat vůbec. Pokud se týká obsahu, doporučil zejména časté aktualizace webu - na „mrtvý“ web, který nemá co nabídnout, lidé pravidelně chodit nebudou.\nCena webu závisí na jeho rozsahu a na dodavateli – M. Kuna doporučil nechat si zpracovat cenovou kalkulaci od více dodavatelů, pro základní orientaci je možné počítat s cenou od cca 15 000 Kč (základní prezentace), resp. s desetitisíci Kč (velmi rozsáhlý web s mnoha on-line službami ušitý na míru).\nMezi nejčastější chyby patří vstupní stránka obsahující např. pouze velký obrázek a text „vítejte na našich WWW stránkách“ a nenese žádné důležité informace (znamená to zbytečné kliknutí navíc), použití nevhodných barev a grafických prvků (animované ikonky, ozdobné nápisy apod.), hláška „optimalizováno pro prohlížeč XY a rozlišení YZ“, nejednotné formátování textu v rámci webu, nedodržování základních pravidel přístupnosti, velmi nízká informační hodnota pro návštěvníka a neaktuální informace či nevzhledné on-line katalogy.\nV závěru svého vystoupení M. Kuna zdůraznil, že roste trend vyřizování běžných záležitostí přes web, zejména mladí lidé proto uvítají, bude-li knihovna nabízet kvalitní webovou prezentaci. Weby knihoven dosud bývají často mnoho let staré, málo aktualizované a nenabízejí zajímavý obsah, který by návštěvníky webu motivoval se vracet.\nDiskusní panel o budoucnosti Března – měsíce internetu\nV páteční dopolední sekci proběhl improvizovaný diskusní panel, který moderovaly Zlata Houšková a Jaroslava Štěrbová. Diskutovalo se na téma, jak knihovny naloží s kampaní Březen – měsíc internetu, která podle slov Jaroslava Wintera ze sdružení BMI už postrádá svůj smysl. Tato kampaň může získávat podporu i nadále, bude-li zaměřena na občany se specifickými potřebami. V této souvislosti připomněla Zlata Houšková, že by se knihovny měly zamyslet, zda nabízejí své služby skutečně všem, že by se neměly vyhýbat službám pro znevýhodněné.\nPřítomné knihovnice dospěly k názoru, že měsíc březen je tradičně spojen s knihovnami a že je škoda o toto povědomí přijít. Slogan Březen – měsíc knihy ale nemá smysl oprašovat, je třeba přijít s něčím novým. V současnosti je vhodnější se zaměřit na podporu a rozvoj čtenářství než se omezovat na knihu jako fyzický objekt. V následujícím brainstormingu padaly návrhy na pojmenování kampaně a její slogany. Mj. zaznělo Čteme všichni – Moc čtení – Březen s knihou za vámi vlezem – Obecné čtení – Frikulín (free, cool, in) – Mejdan s knihou. Zlata Houšková vše zapisovala a náměty budou předloženy k další diskusi (k diskusi můžete využít i připojení komentáře k tomuto článku, pozn. red.).\nJaroslava Štěrbová se zeptala, co by mělo být náplní takové kampaně. Například zda je reálné otevřít chat na nějakém webu k tomuto tématu. Mohly by probíhat soutěže, vědomostní kvízy, k čemuž je ideální využít webové stránky knihovny.\nPoté položila zásadní otázku, zda se bude v březnu číst. Auditorium poněkud zašumělo, zdálo se, že pro někoho je to věc samozřejmá, pro někoho nikoli. Jaroslava Štěrbová připomněla, že pokud ano, musí se číst tak, aby se o tom dalo hovořit v médiích. Čtení se propaguje celý rok, konkrétní akce je ale zdůraznění v konkrétní dobu, pokud možno společnou pro většinu knihoven.\nZazněly některé nápady, např. Týdenní menu: služby knihoven jako jídelníček, pořad v rozhlase s názvem Na vlně knihy / čtení, Chatuji s knihou a další. Zlata Houšková uvedla nápad, s kterým se setkala v kanadském radiu. Známé osobnosti si vyberou svou oblíbenou knihu a obhajují ji, posluchači pak volí ty nejlepší a většinou si pak také knihu přečtou.\nV diskusi se ukázal rozpor, všichni chtějí zachovat měsíc knihy s rozšířenými aktivitami, ale bývá problém zajistit společné čtení v knihovnách ve stejnou dobu.\nNa závěr semináře byli představeni manželé Královcovi z nadačního fondu Klíček, který usiluje o zlepšení podmínek hospitalizovaných dětí.\nCena českých knihovníků 2007\nV rámci slavnostního večera byla 21. 6. 2007 také udělena Cena českých knihovníků 2007. Jejími nositeli se stali:\nDana Kochová (vedoucí oddělení pro děti a mládež v Městské knihovně v Havířově, členka SKIP ČR od roku 2004)\nPhDr. Miloš Kvapil (ředitel Městské knihovny Prostějov, člen SKIP ČR od roku 1998)\nMgr. Alena Otrubová (ředitelka Městské knihovny Tábor, členka SKIP ČR od roku 1990)\nMarie Pillveinová (ředitelka Husovy knihovny Říčany, členka SKIP ČR od roku 1990) – cena byla převzata v zastoupení\nMgr. Pavla Suchá (seniorka, zakládající členka SKIP ČR, členka SKIP od roku 1990, resp. 1968)\nZlata Houšková, Vít Richter a Hana Študentová při zahájení valné hromady SKIP ČR\nKe sběru hlasovacích lístků na valné hromadě sloužil speciální domeček\nJarmila Burgetová s Dominiquem Arotem, předsedou Spolku francouzských knihovníků\nZlata Houšková moderuje slavnostní vyhlášení Ceny českých knihovníků 2007\nVedle nositelů této ceny byla květinami za skvělou organizaci valné hromady i návazné konference obdarována také Hana Študentová\nSoučástí doprovodného programu byla i návštěva knihovny v Klášterním Hradisku, kde se uskutečnilo předávání cen\nDalší fotografie z akce jsou k dispozici na adrese http://www.skolkova.net/webalba/vhskip2007 (autorkou fotografií je Linda Skolková).\nZvolte hodnoceníHlasovat pro 1/5 u článku Zpráva z konference KNIHOVNY.CZHlasovat pro 2/5 u článku Zpráva z konference KNIHOVNY.CZHlasovat pro 3/5 u článku Zpráva z konference KNIHOVNY.CZHlasovat pro 4/5 u článku Zpráva z konference KNIHOVNY.CZHlasovat pro 5/5 u článku Zpráva z konference KNIHOVNY.CZZrušit hodnocení\nGA 745 x\nOTRUBOVÁ, Alena a SKOLKOVÁ, Linda a KOTRLOVÁ, Jindřiška. Zpráva z konference KNIHOVNY.CZ. Ikaros [online]. 2007, ročník 11, číslo 7 [cit. 2022-06-29]. urn:nbn:cz:ik-12575. ISSN 1212-5075. Dostupné z: http://ikaros.cz/node/12575\nNapsal uživatel Anonym (neověřeno) dne 3. Červenec 2007 - 2:03.\nKdyž jsem četl věty\nKdyž jsem četl věty "...web není nástěnka, musí žít, má to být samostatná služba..." a následně "Mezi nejčastější chyby patří vstupní stránka obsahující např. pouze velký obrázek a text „vítejte na našich WWW stránkách“ a nenese žádné důležité informace (znamená to zbytečné kliknutí navíc)...", hned jsem si vzpomněl na stránky Národní lékařské knihovny ( http://www.nlk.cz ). Zde bohužel platí závěrečný odstavec "Weby knihoven dosud bývají často mnoho let staré, málo aktualizované a nenabízejí zajímavý obsah, který by návštěvníky webu motivoval se vracet." :-(\nNapsal uživatel Mgr. Linda Skolková dne 7. Červenec 2007 - 17:11.\nDokumenty z valné hromady SKIP\nNa adrese http://skip.nkp.cz/akcValna07.htm byly zveřejněny dokumenty z valné hromady SKIP, jejíž průběh je stručně shrnut v úvodu zprávy.\nNapsal uživatel Mgr. Linda Skolková dne 10. Červenec 2007 - 14:29.\nPrezentace z konference KNIHOVNY.CZ\nNa adrese http://skip.nkp.cz/ValHro07/valPro.htm jsou nyní také k dispozici prezentace z konference.


Baloun bral v Paříži devět medailí - Břeclavský deník\nBaloun bral v Paříži devět medailí\nVelké Pavlovice - Velkopavlovický vinař dělá víno po svém. Na prestižní mezinárodní soutěži vín ve Franii šokoval svět.\nVinař Baloun reprezentoval svá vína ve Francii. | Foto: Deník/ Michal Šupálek\nTakový úspěch v hlavním městě vína nabité konkurenci několika tisíc vín z celého světa nečekal asi nikdo. Ani sám Radomil Baloun. Osmačtyřicetiletý vinař z Velkých Pavlovic získal na jedné z nejvýznamnějších mezinárodních soutěží vín Vinalies Internationales v Paříži devět medailí. Za svůj pozdněsběrový Sauvignon z loňského roku bral dokonce zlato.\nJak moc vás úspěch na uznávané světové soutěži překvapil?\nHodně. Vzorky jsem musel odevzdávat už v lednu, takže vína byla ještě hodně mladá, neustálená. Než jsem je poslal do Paříže, musel jsem je téměř znásilnit. Při jejich ochutnávání asi tři týdny před výstavou jsem zjistil, že jsou sice chuťově pěkná, ale opět začala trochu žít. A to vínu při hodnocení ubližuje. O to příjemnějším překvapením pro mě bylo tolik medailí.\nSe kterými víny jste ve Francii zabodoval?\nKromě zlatého Sauvignonu jsem dostal osm stříbrných medailí. Všechny za loňská vína. Mezinárodní porota ocenila kabinetní Veltlínské zelené, pozdněsběrový Ryzlink rýnský, Rulandské šedé a Ryzlink vlašský. Dále Tramín červený bobulový výběr a Hibernal, výběr z hroznů. Nejvíc mě ale potěšilo první pařížské stříbro dvou růžových vín – pozdněsběrového Zweigeltrebe a Cabernetu Moravia.\nZnamená to, že jste na výstavě s Eiffelovkou ve znaku nebyl poprvé?\nV Paříži jsem vystavoval už poněkolikáté. Za Sauvignon už jsem dokonce jednou bral zlato. Byl ale z jiné lokality, konkrétně z Velkých Pavlovic. Ten loňský pocházel z mladých mikulovských vinohradů. Už jsem si trochu zvykl vozit z Paříže i několik stříbrných medailí, ale takový úspěch jako letos se mi ještě nepodařil. Nevyšla jen červená vína, na ta bylo asi ještě hodně brzy.\nMedailí ale na Moravu putovalo více. Naznačuje to, že moravská vína mohou konkurovat světu?\nKaždé víno vyrobené z hroznů, které jsou schopné dozrát na dostatečnou cukernatost, má šanci být ve světě šampionem. Záleží na vinaři, kam to víno dostane. A zda se jeho názor shoduje s pojetím dané země či oblasti.\nStejné víno tedy může být v různých zemích hodnoceno různě?\nAno. Mou snahou je vyrobit víno tak, aby bylo co nejpříjemnější na dlouhé pití. Nedělám vína tenká ve stylu maximálního zaujetí ve vůni na úkor plnosti chuti. To je podle mého názoru móda. Taková vína jsou na tuzemských degustacích mnohem lépe hodnocená. Já ale spíše preferuji vyvážená vína s dostatkem vůně i plnosti chuti.\nK tomu je potřeba víno dovést. To je, myslíte, i důvod, proč se na výstavách v České republice příliš neprosazujete?\nUrčitě. Mám prostě trochu jiný názor na to, jak má víno vypadat. Nechci dělat vína na kyselinách s dominantní vůní. Moje vína proto většinou degustátory na Moravě tolik nezaujmou. Je zřejmé, že se ještě s několika vinaři rozcházíme s převládajícím náhledem. U nás je více zakořeněný rakousko-německý typ vína. Já spíše tíhnu k Francii.\nCo to vůbec obnáší přihlásit vína na výstavu do Paříže?\nJe to o sebedůvěře, ale i o penězích. Za jeden vzorek zaplatíte asi čtyři tisíce korun. Plus doprava. Letos jsem přihlásil zhruba dvacet vín, tak si to spočítejte.\nProč jste na rozdíl od většiny ostatních vystavovatelů vsadil jen na vína z poslední sklizně?\nTo je jednoduché. Starší vzorky do světa posílat nechci, protože ta vína už většinou nemám. Hlavně u bílých vín se navíc snažím dostat víno půl roku po sklizni na chuťový vrchol, dát ho do láhve a nabídnout zákazníkovi. Dělám vše pro to, aby mělo dva až tři roky potenciál nejlepší chuti.\nPomůže takový úspěch, jaký jste zaznamenal počátkem března v Paříži, při prodeji oceněných vín?\nJistě, ale v první řadě je to o osobním uspokojení. A zjištění, jestli to dělám dobře, anebo jsem úplně vedle. Samozřejmě ale jde i o zákazníka. Pokud nemá vinařství stoletou tradici, pak to, že se na vínech objeví nálepky s oceněním z Paříže, má svoji váhu. Je to pro každého určité vodítko.\nBude to mít dopad i na cenu?\nTo ne, cenu stanovuji podle svého názoru na chuť daného vína. Nenechávám se při tom příliš ovlivnit tím, jestli má nebo nemá medaili.\nNeuvažujete po devíti medailích o tom, že byste do Francie vyvážel část své produkce?\nTo ne, i když nějaká moje vína končí za hranicemi už i nyní. Na francouzský trh je ale problém se dostat. A ani není důvod. V České republice je ještě mnoho potencionálních zákazníků.\nMáte v plánu i nějaké další zahraniční výstavy?\nJeště mě čeká Brusel, Londýn a také Monako, které je pro mě velmi zajímavé, protože tam hodnotí pouze ženy. A já zastávám názor, že mají mnohem lepší cit pro chuť než muži. To jsou tři velké výstavy, kam dávám víno každoročně a většinou sklidím i nějaký ten úspěch. A abych nezapomněl – v plánu je také Čína, kde jsem loni bral za Müller Thurgau stříbro.\nNikam se necpu. Vadí mně snad jen skupiny vyznavačů vína, které pořádají na internetu různá hodnocení a srovnávání. Až příliš často je v nich bohužel patrný laický přístup a neznalost.\nMoravská a česká vína si z pařížské mezinárodní soutěže přivezla dvaadvacet medailí\nDo francouzské metropole se na přelomu února a března sjeli znalci a milovníci vína ze všech koutů světa. Letos se zde již po čtrnácté konala jedna z nejvýznamnějších mezinárodních soutěží vín - Vinalies Internationales. Česká republika se umístila na vynikajícím šestém místě v počtu získaných medailí a porazila takové vinařské velmoci jako Austrálie, Nový Zéland, nebo Chile. Společnou účast vín z ČR zajišťovalo Národní vinařské centrum ve Valticích za podpory Vinařského fondu.\nZ 3140 přihlášených vín ze 36 zemí bylo 46 z České republiky od šestnácti vinařských firem. Porotci z celého světa ocenili celkem 940 vín z toho 234 zlatou medailí a 706 stříbrnou medailí. Moravská vína z celkových dvaadvaceti medailí získala šest zlatých a šestnáct stříbrných.\n„Z našich vín získaly cenný zlatý kov Vinné sklepy Valtice za Chardonnay, ledové víno 2005, Sonberk za Pálavu 2006, Tomáš Krist za Pálavu, výběr z bobulí 2005, Petr Skoupil za Rulandské šedé pozdní sběr 2006, Znovín Znojmo za Rulandské šedé ledové víno 2005 a Radomil Baloun za Sauvignon,“ komentuje ing. Pavel Krška, ředitel Národního vinařského centra.\n„Ke zlatým medailím si připsali Radomil Baloun také osm stříbrných medailí, Tomáš Krist a Sonberk dvě a Znovín Znojmo jednu stříbrnou medaili. Z dalších firem, které uspěly, vyhrál BOHEMIA SEKT stříbrnou medaili za svůj Bohemia sekt Prestige Brut 2004, Víno Mikulov za Tramín červený, výběr z hroznů 2006 a poslední šestnáctou stříbrnou medaili získala firma Čebav za Ryzlink rýnský pozdní sběr 2006,“ dodává Pavel Krška.\nSvětové renomé moravských a českých vín dokazuje nejeden úspěch v mezinárodních soutěžích nejen v pařížské Vinalies Internationales, ale třeba v italské Veroně, Bruselu, v Londýně nebo ve Vídni.\nZlato\tSonberk, Pálava\tBílé\t2006\tSonberk a.s.\nZlato\tPálava, Výběr z bobulí\tBílé\t2005\tTomáš Krist\nZlato\tChardonnay, Ledové víno\tBílé\t2005\tVinné Sklepy Valtice\nZlato\tRulandské šedé, pozdní sběr\tBílé\t2006\tPetr Skoupil\nZlato\tRulandské šedé, Ledové víno\tBílé\t2005\tZnovín Znojmo, a. s.\nZlato\tRadomil Baloun, Sauvignon\tBílé\t/\tRadomil Baloun\nStříbro\tSonberk, Sauvignon\tBílé\t2006\tSonberk a.s.\nStříbro\tChardonnay, Výběr z hroznů\tBílé\t2006\tTomáš Krist\nStříbro\tRyzlink rýnský, Pozdní sběr\tBílé\t2006\tČebav, s. r. o.\nStříbro\tAurelius, Výběr z bobulí\tBílé\t2006\tTomáš Krist\nStříbro\tPálava, Výběr z bobulí\tBílé\t2006\tZnovín Znojmo, a. s.\nStříbro\tTramín červený, Výběr z hroznů\tBílé\t2006\tVíno Mikulov, spol s. r. o.\nStříbro\tSonberk, Ryzlink rýnský\tBílé\t2006\tSonberk a.s.\nStříbro\tRadomil Baloun, Tramín červený\tBílé\t2007\tRadomil Baloun\nStříbro\tRadomil Baloun, Cabernet moravia\tRosé\t2007\tRadomil Baloun\nStříbro\tRadomil Baloun, Ryzlink vlašský\tBílé\t/\tRadomil Baloun\nStříbro\tBohemia Sekt, Brut prestige\tBílé\t2004\tBOHEMIA SEKT\nStříbro\tRadomil Baloun, Rulandské šedé\tBílé\t/\tRadomil Baloun\nStříbro\tRadomil Baloun, Hibernal\tBílé\t/\tRadomil Baloun\nStříbro\tRadomil Baloun, Ryzlink rýnský\tBílé\t/\tRadomil Baloun\nStříbro\tRadomil Baloun, Veltlínské zelené kabinet\tBílé\t/\tRadomil Baloun\nStříbro\tRadomil Baloun, Zweigeltrebe\tRosé\t/\tRadomil Baloun


Fotbalové Hlubany nedohrají 3. třídu, jaro nezahájily Líšťany | OHŘE MEDIA\nÚvod / Sport / Fotbalové Hlubany nedohrají 3. třídu, jaro nezahájily Líšťany\nFotbalové Hlubany nedohrají 3. třídu, jaro nezahájily Líšťany\nRedakce 2022-05-10 20:17:00 Sport, Zprávy\nCo mají společného fotbalové Kněžice, Blšany, Čeradice, Žatec B, Žatec C, Vroutek B, Kryry B, Kryry C, Tuchořice B, Želeč a Blatno? Reprezentovaly naši oblast v lounských okresních soutěžích a během posledních deseti let ukončily svou činnost. Během fotbalové sezony 2021/2022 se k tomuto seznamu přidaly další dva týmy – Líšťany a Hlubany.\nCo mají společného fotbalové Kněžice, Blšany, Čeradice, Žatec B, Žatec C, Vroutek B, Kryry B, Kryry C, Tuchořice B, Želeč a Blatno? Reprezentovaly naši oblast v lounských okresních soutěžích a během posledních deseti let ukončily svou činnost. Během fotbalové sezony 2021/2022 se k tomuto seznamu přidaly další dva týmy – Hlubany a Líšťany.\nNa začátku fotbalové sezony 2021/2022 do soutěží okresu Louny nastoupilo pětatřicet týmů. Okresní přebor začalo hrát čtrnáct týmů, třetí třídu dvanáct týmů, čtvrtou – nejnižší okresní soutěž – devět. V těchto dnech mají soutěže o dva účastníky méně, po jednom ve třetí a čtvrté fotbalové třídě.\nOd 21. dubna se na smutný seznam týmů, které ukončily předčasně sezonu, přidal tým FK Hlubany. Po třetím neodehraném zápase a následné kontumaci bylo družstvo na základě disciplinárního řádu vyloučeno ze soutěže. Poprvé se fotbalisté Hluban nedostavili k zápasu hned v 1. kole, kdy nedorazili do Peruce, druhá kontumace přišla za nedostavení se k zápasu v Chlumčanech. Osudové třetí neodehrání zápasu přišlo proti soupeři z Lenešic. Ironií osudu je, že nucené ukončení sezóny a pravděpodobný konec klubu přichází v době, kdy FK Hlubany slaví 20 let své existence. Založen byl na podzim roku 2002.\nO odhlášení družstva ze soutěže dospělých informoval sportovně technickou komisi Okresního fotbalového svazu v Lounech tým FK Líšťany 1934. ,,Dosažené výsledky uvedeného družstva jsou anulovány. Vylosovaný soupeř FK Líšťany 1934 má v soutěži volný termín,“ uvádí se v zápise komise. Čtvrtou třídu tak na jaře 2022 začalo hrát jen osm týmů. Líšťany v podzimní části soutěže odehrály osm utkání a ani jednou nezvítězily. Během utkání ,,urvaly“ jeden jediný bod za remízu ve třetím kole na domácím trávníku proti Lipenci, zbylých sedm utkání prohrály. Celkem hráči Líšťan vstřelili pouhých deset branek, šedesát sedm jich tým obdržel.\nZa poslední dekádu se činnost klubu, který na čas ohlásil svůj konec, podařilo znovu nastartovat jen v okresních Lounech, kde se obnovený rezervní tým aktuálně snaží o probojování do 1. B třídy. Šest kol před koncem je béčko Loun na druhé příčce tabulky.\nVelké posily! Ofenzivu Pirátů doplní extraligový rekordman Hübl i jeho parťák Lukeš


Při srážce autobusu s autem zemřeli na Lounsku dva lidé - iDNES.cz\n19. listopadu 2007 19:00, aktualizováno 19:42\nOsobní auto podle policie nedalo autobusu přednost. | foto: Libor Zavoral, ČTK\nNehoda se stala krátce po tři čtvrtě na šest večer. Ford Fiesta vjíždějící na hlavní silnici od Počerad podle policie nedal přednost linkovému autobusu na silnici Louny - Chomutov.\n"Při nehodě zemřel jeden člověk z osobního auta, druhý pasažér - těžce zraněná žena - svým poraněním podlehla v sanitce," sdělil iDNES.cz mluvčí ústeckých hasičů Lukáš Marvan.\nZdravotníci tak odvezli do nemocnice z auta jen dvě děti.\nZraněni jsou i cestující autobusu. "Kolik jich je raněno a jak vážně, to zatím nevíme," řekl iDNES.cz operační důstojník lounských policistů.\n"V autobusu byli zraněni dva z celkem šestadvaceti cestujících, jeden lehce a druhý měl zlomenou nohu," upřesnil informace policie Marvan.\nSilnice I/7 byla přes hodinu uzavřena. Dopravu odkláněli policisté po okresních silnicích.\nTémata: Bitozeves, Chomutov, Louny, nemocnice, Ford Fiesta, Počerady


Kde koupit Jak na to?(94) Audi A6/Avant: Údržba a opravy automobilů č.94\nZboží Jak na to?(94) Audi A6/Avant: Údržba a opravy automobilů č.94 které hledáte kde nakoupit je k dispozici k zakoupení za 573 Kč v online e-shopu. Neváhejte a mrkněte do totho obchodu na podrobnější informace o zboží a zjistěte si podrobnosti o produktu.\nZ toho e-shopu Alza.cz Hobby a auto/moto můžete pohodlně a bezpečně zakoupit Jak na to?(94) Audi A6/Avant: Údržba a opravy automobilů č.94 z Praha, Brno, ostrava, Plzeň, České Budějovice, Liberec, Olomouc, Hradec Králové, Zlín a dalších měst po celé ČR což je velká výhoda nákupů přes internet.\n- kódové značení EAN 9788072323494 a ID produktu 5174737\n- jistota kvalitního výrobce Kopp\nVýdejní místa jsou již téměř ve všech větších i menších městech po celé republice. Jednoduše si zvolte kde koupit Jak na to?(94) Audi A6/Avant: Údržba a opravy automobilů č.94. Při nákupu si vyberte podle PSČ či polohy nejvhodnější výdejní místo, co vám vyhovuje.\nHeuréka Jak na to?(94) Audi A6/Avant: Údržba a opravy automobilů č.94 výdejní místa\nPřímo na portále si můžete přehledně produkty srovnat a vyfiltrovat místo doručení nebo místo vyzvednutí(např. uloženka, zásilkovna nebo česká pošta). Uvidíte přehledně kde zakoupit a pořídit Jak na to?(94) Audi A6/Avant: Údržba a opravy automobilů č.94 nejvýhodněji. Taky můžete porovnat ceny z několika obchodů jako např. Alza.cz Hobby a auto/moto s dopravou - Info v obchodu.\nAudi 80 a Avant 9/91: Údržba a opravy automobilů č. 91\nAudi A4, Avant, Quatro: Udržba a opravy automobilů č.96\nVíce produktů z kategorie Knihy\nOpel Omega od 1/94 do 7/03: Údržba a opravy automobilů č. 69


Kurz Praha: První psychická pomoc pro laiky / Jana Kučerová | Naučmese\n17. 1. 2020 Praha\n17. 1. 2020 – pátek\nPsychoterapeutické centrum POD KROVY, Francouzská 34, Praha 2, Praha (mapa)\nZnáte 5T? Umíte stabilizovanou polohu, umělé dýchání a masáž srdce? A přesto se cítíte trochu v rozpacích, když máte kamarádce ošetřit akutní „zlomené“ srdce? Netušíte, co poradit kolegovi, když se mu v životě všechno po… a je úplně na dně?\nPět hodin našlapané „nalejvárny“ z psychologie traumat a krizové intervence. Budete vědět, co dělat a co říkat, abyste pomohli (a také - hlavně - co nedělat a neříkat, abyste více nepřitížili) sobě i blízkým, když prožívají něco těžkého.\nco je to psychická krize\nkdy byste měli zpozornět a co rozhodně nepřehlédnout\nprvní psychická pomoc, kterou zvládne každý\nco se šokem, panikou, vztekem, pláčem\nco říkat a neříkat lidem v krizi, truchlícím, zasaženým nějakou životní katastrofou\njak pomoci, když se "nedá nic dělat"\nkde na to vzít sílu\nco když je to fakt vážné (deprese, myšlenky na sebevraždu, sebepoškozování, psychotické stavy)\nkdy přivolat odborníka a jestli pomůžou prášky\njak se hojí duše a k čemu je to všechno trápení dobré\nKrizová intervence je mým osudem a srdeční záležitostí už od roku 2003, kdy mě zlákala práce na Lince důvěry v Krizovém centru RIAPS. 11 let učím metodu krizové intervence psychology a další pomáhající profesionály. Pro tento kurz jsem vybrala to nejzákladnější z komplexních KI výcviků.\nVšechny mé kurzy v POD KROVY jsou "pregnant friendly" (pokud vylezete do 4. patra bez výtahu ;-))\nVeder se nemusíte bát, podkroví máme klimatizované!\nVečery s klasickou relaxací - 19. 12. 2019\nIngrid Tůmová , před 4 měsíci\nKurz byl plný teoretických i praktických informací, velmi jsem ocenila možnost vnést do přednášky osobní zkušenosti a dostatek prostoru si povídat.\nJakub Šikola , před 4 měsíci\nKurz byl určitě přínosný a celou problematiku v určeném čase dobře popsal, já bych v některých ohledech ocenil větší detail a odbornější výklad.\nVelmi užitečný kurz i pro laiky. Rady lze aplikovat do běžného života. Určitě mě kurz někam posunul.Děkuji.\nSkvělé, naprosto splnil mé očekávání.\nTomáš , před 3 měsíci\ndnes jsem se podíval zda se na kurz přihlásil ještě někdo a koukám, že večerní začátek, na který jsem se přihlásil, se změnil na ranní. Teď už si volno na celý den nemůžu zařídit - proč jste mi nedala vědět o změně času začátku?\nJana Kučerová , před 3 měsíci\n@Tomáš Dobrý den, moc mě mrzí, že Vas to takhle zmátlo! Nejde o změnu terminu kurzu, ale o překlep v zadání na Naucmese (před 9 se nějak zákeřně vloudila jednička). Velký dík Aleně, že se ozvala, já si toho vůbec nevšimla!\nTakže: noční kurzy nedělám (zatím ;-) Tu chybu přijímám jako výzvu osudu :-)), jen obyčejné denní. Chápu, pokud Vás právě ten noční čas lákal nebo prostě přes den nemůžete...\nPrvní psychickou pomoc nabízím pouze dopolední 9-14:30 a odpolední 14:30 - 20 - v obou případech 5,5hod času i s přestávkami.\nAlena , před 3 měsíci\nvelmi mě láká přihlásit se na noční kurz 20.9., ale předtím bych se chtěla zeptat zda bude možnost si v noci na chvíli zdřímnout a v jakých podmínkách. Bude možnost se v noci osprchovat?\n@Alena Omlouvám se, to byla chyba v zadani! Kurz je obyčejný denní 9-14:30 ;-)\nDobrý den, kurz je již zaplněn? je možné se ještě přihlásit.\nMaru Adamcová , před 5 měsíci\n@Jiří Ahoj Jirko,\nano, oba vypsané termíny jsou v tuto chvíli zaplněné. Ale když si kurz přidáš na Seznam přání, pošleme ti email ve chvíli, kdy se uvolní místo a nebo bude vypsán nový termín.\nJana Kučerová , před 5 měsíci\n@Jiří Kurz je pro 15 lidí, ale je o něj velký zájem, takže na Naučmese jsou k dispozici pouze dvě místa.


domu escort ostrava servis - bily korzet\nBylo to jako bych ji sbalil na domu escort ostrava servis nějaké vesnické zábavě. dlouhe porno videa videa zdarma Doporucuji! TATO SEKCE JE POUZE orgasmus video zdarma zensky PRO ŽENSKÉ POHLAVÍ.Pro mne fantastický zážitek. taky docela dobrá masáž na záver, seděla mi na zádech a moje semeno jí kapalo z kundy. U týhle holky se mi to nějak nezdálo, tak jsem přefik znovu bez Anetu.od toho domu escort ostrava servis to tady je, každý si může říct tu cenu, kterou chce domu escort ostrava servis a cítí domu escort ostrava servis se na oralni sex verejnosti videa na to. Neverim....Budu a sex uniforme v zeny vdecny za podrobnejsi domu escort ostrava servis mala penzion skala popis mista.a bazen plzen sauna kdo návyky domu escort ostrava servis nemá,ten se to nenaučí....), což je dobrá cena, velmi levná, a vzhledem ke kvalitě (útulnosti) to je de facto za hubičku :D Můžu potvrdit a doporučit , moc příjemné a diskrétní , parkování taky cz nahe www zeny dobré a neurazíš ani náročnější milenku :-) , velký výběr pokoju .DikyAnonymní, Je domu escort ostrava servis to po levé ruce poslední panelák-má jen dva vchody. strčit 50 k narozeninam pohlednice prani si někoho takového do práce je domu escort ostrava servis sebevražda. K4 Podle místa bych tipoval 936590. Bez příplatku? nějaká šikovná kočka mezi 45-50,profi nebo amatérka fetis video zdarma pro 31 nadprůměrně vyvynutého samečka? Vypadá vcelku zachovale. eh :tlesk: arcturas- myslím to vážně!!! haraci kalhotky Máte divci pradlo spodni kontakt? Zdar borci,já jsem byl v pátek u té Renaty 31/160.rubrika=80&vydani=100&rok=2006&charakter=NA Tak Market,jak pozoruju je už ve formě,což mě těší. domu escort ostrava servis A co cz porno tn videa všechno kurvy porno dělá? Ahoj nornici, pekne se to tady o Ivetce čte navic kdyz uz jsem to u ni zažil. Tak je prosím domu escort ostrava servis uvádějte. lesby porno videa Navstivil sem Simonu.Celkem dobře porno zdarma zeny zrale vypadající brunetka,prsa a břicho už nesou známky bazen hradec kralove plavecky středního věku,ale jinak to dohání aktivitou.u zastávky tramvaje stála taková dorotka-štíhlejší ale beforemná postava-trochu předkus,hodně namalovanou pusu-ne moc hezká ale na orálek bych si ji vzal... domu escort ostrava servis Uvítám reference z jiných privátů,tel č.


crystal litter cat 76 litru | PsíHvězda.cz\ncrystal litter cat 76 litru\nPro crystal litter cat 76 litru jsme našli více než 120 produktů. Udělejte radost svému pejskovi a pořiďte mu crystal litter cat 76 litru za nejlepší nejlepší cenu na trhu.\nZářivka exo terra repti glo 2.0 - 76 cm 25w skladem nyní akce za 399 CZK,Zářivka obsahující sluneční světelné denní spektrum. NON STOP SVĚTLO A UVA I UVB ZÁŘENÍ Zajišťuje ultrafialové záření nezbytné k přeměně více vitamínu D, má vysoký index barevnosti, napodobí sluneční záření, zlepšuje přirozené barvy zvířete. Při kombinaci s Night Glo tepelnou žárovkou je vhodná na 24 hodinový provoz. UVA záření stimuluje trávení, aktivitu a rozmnožování, UVB záření je nezbytné k přeměně vitamínu D. Zářivka má velmi vysoké UVB záření, podobné slunci v pouštích. Tato místa jsou více vystavena přímému slunečnímu záření, proto pouštní plazi jsou vystaveni UV záření více, než jakýkoli jiný druh plaza. Tato zářivka může být také použita v teráriích s hustšími, zástěnami, aby byla zajištěna dostatečná UVB penetrace. Husté obrazovky mohou odfiltrovat až 50% z UVB záření. Aby byla zajištěna maximální účinnost zářivky, výrobce doporučuje výměnu za novou po 1 roce užívání. Délka: 76 cm, průměr 2 cm. méně\nMisky pro psi 4,5 litru Nerezová miska pro psa 1,5 litru Domácí klec pro psy 76\nRuffwear bark'n boot liners 76 - 83 mm Ohrádka pro štěňata do bytu 71 ×76 Spike komfort bouda pro psy- vel. s: š 72 x h 76 x v 76 cm\nOhrádka pro štěňata do bytu 71×76 cm Ponožky cat Josera cat


MŽP podpoří částkou 2 miliardy efektivnější třídění odpadu - Naše voda\n25.7.2017 8.46, Rubrika: Co bychom měli vědět o vodě, Čistota vody a rekreace, Voda a naše peněženka, Podnikání s vodou a zákony, Vodovody a kanalizace\nMŽP podpoří částkou 2 miliardy efektivnější třídění odpadu\nDo stovek obcí a měst přibudou nové nádoby na tříděný a bio odpad. Informovala o tom dnes Dominika Pospíšilové z tiskového oddělení Ministerstva životního prostředí (MŽP) s tím, že radnice a společnosti je budou moci pořídit z dotací, které aktuálně uvolnilo MŽP z Operačního programu Životní prostředí.\nVíce než 2 miliardy korun posílá zejména na efektivnější nakládání s odpady, vybudování či modernizaci sběrných dvorů, třídicích linek, podpořeny budou bioplynové stanice a nově i zpracovatelé nebezpečného odpadu. Vše s jedním cílem – snížit množství směsného odpadu na našich skládkách. „Evropská strategie oběhového hospodářství hovoří jasně – omezovat skládkování, co nejvíce recyklovat a odpady využívat jako zdroj. Podle navrhovaných evropských směrnic budeme mít povinnost do roku 2025 recyklovat 60 % komunálního odpadu, do roku 2030 pak dokonce 65 %. V České republice však i přes klesající trend stále převažuje v odstraňování komunálního odpadu skládkování, jen třetina odpadu se dále materiálově využívá. Proto věnujeme problematice komunálního odpadu tak velkou pozornost, nejen po legislativní stránce, ale i z pohledu investic,“ uvádí ministr životního prostředí Richard Brabec a dodává: „V Operačním programu Životní prostředí máme na odpady a materiálové toky a odstraňování ekologických zátěží a rizik dohromady 12,7 miliardy korun, které postupně rozdělujeme.“\nDotace míří na více než 600 projektů v oblasti odpadového hospodářství\nSnížit objem komunálního odpadu končícího na skládkách má 632 nových projektů, kterým rezort MŽP aktuálně přidělil dotace v souhrnné výši přes 2,036 miliardy korun. Kraje, obce, města a odpadové společnosti žádaly o dotace na sběr, třídění a využití odpadů v rámci 41. výzvy OPŽP na podzim loňského roku. Na Státním fondu životního prostředí ČR, který žádosti administruje, se sešlo během tří měsíců 900 žádostí s požadavkem na téměř 3 miliardy korun. „Požadovaná částka vysoce převýšila vyhrazenou částku 1,85 mld. korun, kvalitně a smysluplně zpracovaných projektů s reálným dopadem na snížení produkce komunálního odpadu byla většina. Navýšili jsme proto alokaci o dalších téměř 187 milionů, abychom mohli vyjít vstříc více než dvěma třetinám žadatelů,“ říká ředitel Fondu Petr Valdman k rekordnímu počtu podpořených žádostí.\nZahušťujeme síť sběrných míst\nCílem většiny úspěšných projektů je přispět k pohodlnějšímu a dostupnějšímu třídění komunálního odpadu v obcích. Na separaci odpadů ministerstvo posílá přes polovinu z celkové dvoumiliardové alokace. V praxi to znamená pro stovky míst nové nádoby na tříděný odpad a bio odpad, města budou moci pořídit techniku na jeho svoz i zpracování jako vozidla, drtiče, nakladače či štěpkovače. „Největší objem prostředků putuje obcím a městům ve snaze ušetřit náklady za povinnost zajišťovat třídění odpadů. Češi jsou navíc dlouhodobě přeborníky v třídění ve srovnání s Evropou, ročně vytřídí přes 45 kg, a proto z řady lokalit hlásí naprosto nedostačující kapacitu sběrných nádob. Dotace má přispět městům i k navýšení kapacity a počtu svozových míst, třídění odpadu bude tedy dostupnější ještě více domácnostem,“ doplňuje ministr Brabec.\nKromě klasických sběrných nádob dotace podpoří ale i modernější řešení. V Kladně, Kolíně, Lovosicích a jiných městech například zabudují stále populárnější podzemní kontejnery, které mají vyšší kapacitu, jsou hygieničtější a šetrnější pro životní prostředí. Ve Vratimově, Hlinsku či Havlíčkově Brodu přibudou modernější třídicí linky komunálního odpadu s vyšší účinností a stovky tisíc korun půjdou také zpracovatelům plastových, kovových odpadů a elektroodpadu na modernizaci provozoven.\nDalší početnou skupinu, která ukrojí z celkového dotačního rozpočtu přes 400 milionů korun, tvoří projekty na stavbu a modernizaci sběrných dvorů. „Finanční injekcí chceme městům pomoci řešit nedostatečnou kapacitu sběrných dvorů v jejich spádové oblasti, zkvalitnit třídění odpadů a eliminovat vznik černých skládek velkoobjemového a nebezpečného odpadu,“ říká ministr Brabec s tím, že peníze na sběrné dvory z evropských fondů putují celkem do 94 lokalit. Rozšířený sběrný dvůr bude moci vyrůst díky 20milionové dotaci například v Příboru, Žatci či Poděbradech, mezi nejúspěšnější žadatele co do výše dotace se řadí i města jako Chrudim, Řevnice či Úvaly.\nPřes půl miliardy na bioplynky i nebezpečný odpad\nStranou nezůstanou ale ani provozovatelé bioplynových stanic a zpracovatelé nebezpečného odpadu. Půl miliardy ze 41. výzvy OPŽP si rozdělí projekty, které řeší zpracování biologicky rozložitelného komunálního odpadu. Evropské peníze přispějí především na modernizaci a výstavbu provozů. Například v Jarošovicích v Jihočeském kraji budou moci instalovat novou bioplynovou stanici k pasterizaci odpadů, čímž se energeticky využije ročně dalších 5 tisíc tun biologicky rozložitelného odpadu, který nelze jinak materiálově využít nebo je pro jiné využití nevhodný.\nNovinku a poslední skupinu v podpořeném balíčku odpadových projektů tvoří ty, které se zabývají nakládáním s nebezpečnými odpady. Na dotaci dosáhlo osm žadatelů, díky EU fondům si budou moci pořídit nové technologie určené k nakládání s nebezpečnými obaly, odpadními oleji, bateriemi, akumulátory či automobily.\nDalší dotace na třídění odpadů odstartuje v září\nV současném Operačním programu Životní prostředí 2014–2020 byly vyhlášeny již 3 výzvy na zvýšení podílu materiálového a energetického využití odpadů. Státní fond životního prostředí ČR v nich obdržel 1 369 žádostí s požadavkem na 4,74 miliardy korun a z toho schválil 915 projektů za 3,06 miliardy korun. Další výzvu s alokací 800 milionů plánuje na září.\nVýhodné půjčky SFŽP ČR mohou pokrýt až 100 procent výdajů\nU některých projektů 41. výzvy, u kterých je výše dotace 25 nebo 30 procent způsobilých výdajů místo obvyklých 85 procent, mohou úspěšní žadatelé navíc získat od Státního fondu životního prostředí ČR zvýhodněnou půjčku s nízkou úrokovou sazbou. Na tyto půjčky Fond vyčlenil 250 milionů korun a žadatelům mohou pokrýt až sto procent celkových způsobilých výdajů na jimi realizovaný projekt. Požádat o ně mohou až do konce roku 2018, nejpozději však před schválením podkladů pro vydání rozhodnutí o poskytnutí dotace z Operačního programu Životní prostředí. Získání půjčky je podmíněno schválením dotace z OPŽP.\nSeznam schválených projektů: http://www.opzp.cz/dokumenty/download/357-22-20170711_Z%C3%A1pis_19_VK_p%C5%99%C3%ADloha_seznam_projektu.pdf\nMŽP, ilustrační foto (skládka Ďáblice) Naše voda – Nina Havlová


Kniha Královna ohně | knizniklub.cz\nDomácí stránka › Žánry › Beletrie › Fantasy › Královna ohně\nStín krkavce (3.díl ze 3)\n152 × 212 mm, 837 g\nKrálovna ohně Elektronická kniha Ihned ke stažení\nKrálovna ohně - Stín krkavce 3 2. vydání\nKrálovna ohně 1. vydání\nObjednací kód: NA267619\nNaskladnění titulu (Andrea Rambousková , 28.11.2016) Odpovědět\nDobrýž den, kdy bude naskladnění titulu a kdy bude možné ho objednat (vánoce jsou za dveřmi...)? Děkuji za odpověď. MR\nOdpověď (knizniklub.cz , 29.11.2016) Odpovědět\nDobrý den, naskladněn by měl být zítra, nejpozději pozítří. Poté jej bude možné objednat.\nbude paperback (Hana , 5.9.2016) Odpovědět\nDobrý den, kdy můžeme čekat na paperbackové vydání této knihy?? Děkuji za odpověď\nOdpověď (knizniklub.cz , 15.9.2016) Odpovědět\nPředběžně únor 2017


Děsivý thriller z temného Irska | LaCultura.cz\nDěsivý thriller z temného Irska\n7. prosince, 2014 Petr Čapek kniha, LaCultura=HEADLINE, Recenze - tip na knihu 0\nNakladatelství Host se může pyšnit opravdu rozsáhlou řadou detektivních příběhů. Vedle tolik oblíbených severských detektivek ovšem čtenářům přináší krimi i z dalších koutů našeho kontinentu. Mezi těmi naprosto vyčnívá Trilogie z ostrova Lewis Petera Maye, kterou si oblíbilo velké množství čtenářů. A tak není divu, že se Host rozhodl sáhnout po dalším „ostrovním” spisovateli. Nehostinný ostrov Lewis tentokrát vystřídá Irsko, které si svou kulturou a podnebím s Hebridami nic nezadá.\nKdyž jsou jednoho deštivého rána objeveny na Meagherově farmě ostatky jedenácti žen, způsobí to v médiích značný ohlas. A to i přesto, že neoznačené hroby jsou v této části Irska docela běžnou praxí. Tyto kosti ovšem v zemi leží už od roku 1915, dlouho před novodobými nepokoji, a tak vyvstává otázka, co se tehdy stalo? Navíc je již na první pohled jasné, že se nejedná o obyčejný hrob, kosti jsou pečlivě očištěné a na stehenních kostech je připevněna malá hadrová panenka.\nPolicejní ústředí by vše nejraději zametlo pod stůl, přeci jen policie má i tak dost práce na to, aby se ještě zabývala sto let starými vraždami. Katie však sužuje neodvratný pocit, že to tak jednoduché nebude. A to se vzápětí ukazuje jako realita. Pohřešovaná americká turistka se objeví na stejné farmě jako kosti, nebo tedy to, co z ní zbylo. Kosti důkladně zbavené masa a uspořádané do zvláštního obrazce, dávají tušit, že na policejní tým čeká opravdu těžká práce.\nJako je už dobrým zvykem, i v této knize nalezneme významnou dějovou linii věnovanou hlavní postavě, v tomto případě komisařce Katie Maguirové. Masterton ovšem na rozdíl od svých kolegů svoji hrdinku rozhodně nešetří. A tak tam, kde je běžně vidět alespoň náznak naděje, v Bílých kostech je cítit pouze bezmoc a beznaděj. Celý příběh je vlastně velmi depresivní a až na pár malých výjimek (snad pro budoucí pokračování) se tato pochmurná nálada line celou knihou.\n383 stran, vázaná\n10. září, 2017 Hitlerovy placky – úryvek z knihy Luboše Pavla Já nevím, že si ti lidi dneska stěžujou, že už ani nemají nic do huby. To když já neměl nic do huby, chachá! to se s dneškem nedá srovnávat. Jenom si vemte, co se všechno vyhazuje do […]\n6. srpna, 2018 Horor roku 2017? Ritual lze považovat za jeden z nejpovedenějších hororů loňského roku. Ostatně pro fanoušky žánru nebude neznámé ani jméno režiséra – David Bruckner vstoupil do světa děsu a […]\nEmma Marsová: Hotel v Paříži: Pokoj č.1


Činžovní domy na prodej Mrákov | Eurobydleni.cz\nProjděte si u nás všechny činžovní domy na prodej Mrákov a zcela nepochybně narazíte na prodej činžovního domu Mrákov, který vás dovede oslovit.\nČinžovní domy na prodej Mrákov (100+)\nZvažujete investici většího rozsahu a stále nevíte, do čeho vložit své peníze? Jednou ze stabilních investicí bez větších rizik jsou nemovitosti. A když je řeč o investici, zcela jistě vás napadnou činžovní domy na prodej Mrákov, které vám mohou zajistit i vcelku příjemnou finanční hotovost, neboť ve většině případů je prodej činžovních domů Mrákov spojen i s nájemníky.\nProdej činžovních domů Mrákov\nJe zřejmé, že činžovní domy na prodej Mrákov v samotném centrum města budou mnohonásobně cennější, než-li nabízí prodej činžovních domů Mrákov někde na okraji města. Záleží pouze na vás v jaké cenové hladině chcete dům koupit. Ovšem vždy je dobré mít na paměti, že ať je investice sebevyšší, vždy máte jistotu, že takový dům na své hodnotě jen tak neztratí. Klidně každý dům z činžovní domy Mrákov prodej může být váš. Pro návratnost investice pak záleží pouze a jen na vás, jak se o svůj činžovní dům budete starat.\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii činžovní domy na prodej Mrákov, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující činžovní domy Mrákov, a to činžovní domy na prodej Mrákov, pronájem činžovní domy Mrákov, dražby činžovní domy Mrákov.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii prodej činžovního domu Mrákov nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích dům Mrákov, prodej domů Mrákov, domy na pronájem Mrákov, domy dražba Mrákov.\nDalší lokality v okolí činžovní domy na prodej Mrákov\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii činžovní domy na prodej Mrákov, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr činžovní domy na prodej Mrákov. Určitě lépe naleznete činžovní domy na prodej Mrákov, který hledáte.


Odvlhčovač vzduchu Woods SW59FX Silent | biet.cz\nWoods SW59FX Silent ovládací panel\nWoods SW59FX Silent filtr\nWoods SW59FX Silent nádržka kondenzátu\nWoods SW59FX Silent kolečko\nWoods SW59FX Silent vhodný do suterénu\nSkladové číslo: SW59FX\nDÁREK = při koupi odvlhčovače vzduchu Woods SW59FX Silent dostanete ZDARMA:\nOdvlhčovač vzduchu Woods SW59FX je vysoce kvalitní zařízení vyvinuté a vyrobené pro použití 24 hodin / 7 dní v týdnu. Woods SW59FX rychle a efektivně odvádí přebytečnou vlhkost z kterékoli místnosti do 162 m², takže je snížený výskyt kondenzace a pravděpodobnost plísní. Jednotky řady SW se dokonale hodí na domácí i na komerční použití.\nV domácnosti se nejlépe hodí do prostorů, jako jsou sklepy, garáže a podkroví, kde může být vysoká vlhkost vzduchu a nižší teploty vzduchu mohou v čase měnit. V těchto typech prostorů má tento nízkoenergetický odvlhčovač takovou kapacitu sušení, aby dramaticky snížil vlhkost prostředí. Je také vybaven tepelným čerpadlem na zahřátí oblasti a pomáhá vyčistit vzduch pomocí účinného protiplísňového filtru. Všechny tyto vlastnosti spolupracují při řízení klimatu v interiérech a vytváření svěžejší, pohodlnější a bezpečnější atmosféry. Z tohoto důvodu je kompresorový odvlhčovač Woods SW59FX vhodný i do některých menších komerčních prostor, jako jsou například dílny, showroom-y, knihovny, muzea, atd.\nMůžete nastavit vlhkostní režim tak, aby pracoval s relativní vlhkostí 30% - 90%, což umožňuje automatické vypnutí a opětovné spuštění jednotky. To zajišťuje, že stroj běží pouze tehdy, když je to nutné, aby se ušetřila spotřebě energie. Kompresní odvlhčovač vzduchu Woods SW59FX má také 2 různé rychlosti ventilátoru.\nZařízení má integrovanou nádrž na vodu o objemu až 11,4 litru. Pokud se nádrž na vodu naplní, stroj se automaticky vypne. Odvlhčovač vzduchu Woods SW59FX je vybaven hadicovou přípojkou na nepřetržitý provoz. Stačí demontovat nádržku na vodu a nahradit ji hadicí, aby mohl kondenzát přímo odtékat do připraveného odtoku.


Speediholka & Simal na Novém Zélandu / Konec naší apple thinningové kariéry\nKonec naší apple thinningové kariéry\nJak je možné, že když zavřeme oči, tak už nevidíme trsy jablíček, které je potřeba protrhat? Vysvětlení spočívá v tom, že jsme ve čtvrtek po třech týdnech završili naši thinningovou kariéru...fňuk! Poslední směna byla předčasně ukončena už kolem 10. hodiny dopolední vlivem vytrvalého deště. Na našich tělech již byla znát nemalá únava, protože jsme obvykle v honbě za doláči trávili v sadu 12 hodin denně a tak jsme trochu volna navíc uvítali. Věděli jsme, že do konce nám zbývají 3 lajny, takže jsme se už jen tak příjemně procházeli kolem jabloní, sem tam uškubli jablíčko, ve vyhlídkovém tempu jsme vyšplhali na žebřík a došlo i na společné focení.\nChvíle volna jsme se rozhodli věnovat našemu Mitsumyšítku a domluvili jsme mu na pátek ráno prohlídku u sympatického mechanika Mika (to je ten, kerý nám pomohl vozítko nastartovat minulý týden). Zkoušeli jsme volat i Nitě, protože nám stále dluží 100 NZD, ale je z nějakého důvodu nedostupná. No co, víme, kde bydlí, tak si je můžeme dojet vymáhat osobně. Navíc jsme v PakńSavu potkali Vikase a ten jí prý náš vzkaz vyřídí, tak jsme zvědaví, jestli někdy dojde na setkání s našimi tvrdě vydělanými penězi. Už jsme také začali uvažovat, co s příštím volným týdnem a zkusili jsme kontaktovat Jase, jestli by pro nás zase neměl nějakou otročinu (cibulu, dýně...). Máme se prý ozvat v neděli, kdy už bude přesně vědět, jakou má práci a kolik potřebuje lidí.\nVe čtvrtek jsme sice skončili s thinningem, ale v pátek nám Kevin ještě nechal vydělat na protrhávání větví. Po dlouhé době jsme byli placeni hodinově, takže jsme se nemuseli za výdělkem hnát jak splašení a užívali jsme si pohodovější pracovní tempo. Hned ráno jsme Kevinovi předali malou pozornost, na kterou jsme se dohromady složili – láhev Jacka Danielse. Kevin byl očividně dojatý a říkal, že takový dárek dostal poprvé, že to není na NZ zvykem.\nPo dokončení jednoho bloku nás nahnal na další, kerý se snad ani procházet nemusel a mezitím se nás vyptával, jestli se v ČR pije pivo a jestli ho pijí i holky. Někdy kolem 16. hodiny jsme pochopili, proč nás v práci tak zdržoval a proč se zajímal o vztah Čechů ke zlatavému moku. Všechny si nás svolal a pozval nás na záverečnou minipárty. Na korbě auta dovezl asi 4 kartony piv (66 kousků značky Tui a Heineken) a několik balíků chipsů různých příchutí. Všichni jsme se na to vrhli jak kobylky, skvěle jsme se bavili a dokonce se na nás přijeli podívat i Kevinovi nadřízení. Bylo to opravdu povedené zakončení naší thinningové kariéry.\nKevinův šéf Jeff říkal, že znovu začnou nabírat zaměstnance začátkem února, kdy bude startovat sběr jablek – picking. To je činnost, která je vhodná spíš pro muže (po žebříku se leze i s košem na jablka připevněným na břiše, ale normálně to dělají i holky) a dají se prý při ní vydělat hodně dobré peníze. Předpokládaný konec sběru je v měsíci květnu a při náboru zaměstnanců budou mít dle Jeffa výhodu ti, kteří budou moci pracovat kontinuálně po celé 3 měsíce. Další variantou je práce v packhousu (v baličce), kde se maká za hodinovou mzdu a bez ohledu na počasí. My s Michalem vážně uvažujeme o tom, že bychom v Hastings na picking zůstali, protože máme s Kevinem a jeho nadřízenými jen ty nejlepší zkušenosti. Jen je škoda, že ve zdejší lokalitě už jsme téměř všechno prošmejdili a chybí nám nové cíle na výletování. Zároveň ještě musíme popřemýšlet o tom, kdy se budeme přesouvat směrem na jih, abychom tam nezažili už jen zimu v letních měsících.\n<< Týdenní jablečný report a vypuštění do civilizace\nPředježíškovský týden >>\nFido 22.12.11, 08:51\nNovej clanek furt nikde, tak to holt napisu sem ;-) Hele Michale, ji tam ta lenka taky neco? Je to kost :) Skoro doslova... :D Jinak ty santovsky cepicky a sobi vyzdoba mi prijde trochu uchylna, neni nad peknej betlem :)\nSimal web 22.12.11, 11:27 (22:27 DST)\nNazdar Fido! Lenka je normálně líná se nažrat, ale nijak závratně nehubne (ale kost je :-). To já už jsem o 10kg lehčí a nikdo si toho nevšimne.\nSantovský čepičky prostě tady musíme mít... Betlém tady taky mají, jen je schovaný za párem sobů.


Důležité upozornění pro pacienty, kteří aktuálně pobývali v rizikových oblastech • Krajská nemocnice T. Bati, a. s.\nPo návratu z regionů Čínská lidová republika, Jižní Korea, Hong-Kong, Irán, Itálie (regiony Benátsko, Lombardie, Emilia-Romagna a Piedmont), Japonsko a Singapur pečlivě sledujte svůj zdravotní stav. V případě výskytu horečky nad 38°C, dýchacích obtíží zůstaňte doma, omezte kontakt s ostatními osobami a telefonicky kontaktujte svého praktického lékaře anebo pracoviště Protipeidemiologického odboru Krajské hygienické stanice Zlínského kraje (www.khszlin.cz/25224-pracoviste-zlin), kde Vám budou poskytnuty informace.\nV případě, že Vám výše uvedené autority doporučí vyšetření v Krajské nemocnici Tomáše Bati ve Zlíně, dostavte se vždy na registraci Oddělení urgentního příjmu v přízemí 23. budovy a ihned informujte přítomný zdravotnický personál. V každém případě se vyhněte cestování v MHD a také obecně místům s vyšším výskytem osob. V případě bezprostředního ohrožení života či zdraví kontaktujte Zdravotnickou záchrannou službu Zlínského kraje na čísle 155.


chci být pokřtěn, nebo chci nechat pokřtít dítě :: KOSTELY VITORAZSKA\nÚvodní stránka > Co dělat, když > chci být pokřtěn, nebo chci nechat pokřtít dítě\nCo dělat, když chce být někdo pokřtěn, nebo chce nechat pokřtít dítě\nKřtem se stáváme členy Kristovy církve. Sdílejí ho všichni křesťané. Křest vytváří osobní vztah s Ježíšem Kristem. Uskutečňuje odpuštění našich hříchů a značí začátek nového života jako bratří a sester Ježíše Krista a jako dětí Božích. Křest má věčnou platnost.\nKřest je cestou z říše smrti do života; je branou do církve a počátkem trvalého společenství s Bohem. Při křtu jsme vytrženi z moci smrti a pozváni k životu v radosti (Katechismus katolické církve (KKC) 1213-1216, 1276-1278).V případě nouze může platně pokřtít každý člověk, který má úmysl vykonat to, co koná církev - lije vodu na hlavu křtěného a vysloví formuli: „(jméno), já tě křtím ve jménu Otce, i Syna i Ducha svatého“. Jinak křtí kněz nebo jáhen.\nJežíš Kristus zemřel za všechny lidi, proto cestu do církve má otevřenou každý. Křest je nutným předpokladem pro přijetí dalších svátostí.\nKřest dospělých - lidé, přijímající křest jako dospělí (od 14 let výše), prodělávají přípravu žadatelů o křest, aby se poučili o víře. Tato příprava dospělých se nazývá katechumenát, obvykle trvá až 1 rok.\nKřest dětí (do 14 let) – uděluje se ve vlastní farnosti vzhledem k tomu, že dítě se křtem stává členem farní rodiny. Děti je možno křtít, pokud o to rodiče žádají a chtějí-li své dítě vychovávat v křesťanské víře. Před křtem rodiče absolvují krátkou přípravu.\n„Jděte tedy, získejte za učedníky všechny národy, křtěte je ve jménu Otce i Syna i Ducha Svatého.“\nkmotr starší 16 let, pokřtěný a praktikující víru\nMístem křtu by měla být místní farnost, neboť křtem se nový křesťan zapojuje do místního farního společenství. Pro křest v jiné farnosti je třeba vyžádat souhlas příslušného kněze.\nCo je potřeba obstarat či mít:\nKe křtu je potřeba opatřit křestní svíci a křestní roušku.\nPokud se chcete nechat pokřtít nebo pokřtít své dítě, kontaktujte místního kněze, s kterým bude také probíhat příprava na křest.


Okleštěk se chce z Jablonce vrátit do druholigového Znojma - Sport.cz\nOkleštěk se chce z Jablonce vrátit do druholigového Znojma\n9. července 2014 12:09 - Znojmo\nPo půlročním působení v prvoligovém Jablonci se vrátil do Znojma středopolař Tomáš Okleštěk, člen kádru fotbalových vicemistrů světa do dvaceti let z roku 2007. Ve Znojmě, jenž sestoupilo z nejvyšší soutěže, se už zapojil do přípravy.\n"Má zájem u nás hrát. Také my o něj stojíme. Jeho start v našem týmu bude záležet na dohodě s Jabloncem," řekl ČTK majitel znojemského klubu Ota Kohoutek.\nVe znojemském dresu odehrál sedmadvacetiletý fotbalista loni na podzim v první lize 14 zápasů a vstřelil čtyři branky. V zimní přestávce zamířil do Jablonce, kde podepsal tříletou smlouvu. Nastoupil ale pouze k pěti duelům a vedení severočeského klubu s jeho službami už nepočítá.


3 + 3 největší nevěrníci podle horoskopu: Na tato znamení zvěrokruhu je dobré dát si pozor - Lifee.cz\nČasto to začíná úsměvem, prohozením pár slov, a sexuální energie je ve vzduchu. Někdy se prostě úplně nehodí, že máte zrovna vztah. Následující tři znamení zvěrokruhu mají podle hvězd největší tendenci svému partnerovi zahýbat.\nJana Pospíšilová 17. února 2021\nMuži i ženy jsou v pokušení podvádět svého partnera každou chvíli. Stačí, když se v jejich okolí objeví někdo atraktivní, a průšvih je na obzoru. Prozradíme vám, která znamení se nejsnáze nechají svést k nepravostem.\n3 znamení zvěrokruhu, která se nejsnáze vyrovnávají s přibývajícím věkem\nMUŽI: Nejčastěji nevěrná znamení zvěrokruhu\n1. místo: znamení zvěrokruhu Ryby (20. února – 20. března)\nJe známo, že Ryby mají tajemnou stránku. Jsou často tajnůstkářské a snadno podléhají svodům. Občasná aférka tak pro ně nepředstavuje žádnou vzácnost.\n2. místo: znamení zvěrokruhu Vodnář (21. ledna – 19. února)\nVodnář je druhým nejméně věrným znamením zvěrokruhu. Obecně jsou známí svou nepředvídatelností. Obzvláště v on-line světě by si Vodnáři mohli najít nový objev pro milostný poměr.\n3. místo: znamení zvěrokruhu Štír (24. října – 22. listopadu)\nO Štírech je všeobecně známo, že jsou velmi smyslní a vášniví. I když bývají jedním z nejvěrnějších znamení zvěrokruhu, mohli by dostat chuť na nějakou bokovku.\n3 znamení zvěrokruhu, která se často topí v sebelítosti\nŽENY: Nejčastěji nevěrná znamení zvěrokruhu\n1. místo: znamení zvěrokruhu Beran (21. března – 20. dubna)\nŽeny narozené v Beranu jsou obzvláště atraktivní. Vědí, jak využít své osobní kouzlo, a proto jim muži ochotně podléhají. A pokud jim jeden nevinný flirt vyjde, proč by nemohl vyjít i nějaký další?\n2. místo: znamení zvěrokruhu Blíženci (21. května – 21. června)\nPokud jste se narodili mezi 21. květnem a 21. červnem, mohla by vás také přitahovat nevěra. Ženy zrozené ve znamení Blíženců jsou obzvláště divoké v posteli a vždy otevřené novým věcem. Proč se tedy nenechat nalákat k malému dobrodružství mimo rámec partnerství?\n3. místo: znamení zvěrokruhu Panna (24. srpna – 23. září)\nPanny mají již dost péče o ostatní. Jejich prioritou je konečně zažít pořádnou vášeň. Možná i v cizí posteli… A udělají pro to všechno.\nGALERIENevěra podle horoskopu: Jak to mají jednotlivá znamení…


Domů » Bleskovky » Známe evropské ceny chystaných novinek od Samsungu. Oproti loňsku ušetříte\nJakub Karásek 3. 8. 2021\tBleskovky 1 komentář 2 minuty čtení\nUž příští týden se uskuteční premiéra nové generace skládacích smartphonů od Samsungu, které opět o krůček posunou schopnosti svých předchůdců. O smartphonech Galaxy Z Fold 3 a Z Flip 3 víme díky všemožným únikům prakticky vše, zbývá jen počkat na oznámení ceny a dostupnosti. Ačkoliv…\nEvropské ceny Galaxy Z Fold 3 a Z Flip 3\nInformátor @eveaks se k evropským cenám chystaných „skládaček“ dostal s předstihem, takže se na ně můžeme podívat už dnes.\nSamsung Galaxy Z Fold 3 bude nabízen ve dvou paměťových variantách; model s 256GB úložištěm přijde na 1 899 EUR (asi 48 500 korun), varianta s 512GB pamětí bude stát 1 999 EUR (asi 51 tisíc korun). Telefon je mezigeneračně o něco levnější, neboť cena loňské generace s 256GB pamětí startovala na 1 999 eurech.\nSamsung Galaxy Z Flip 3 bude stát 1 099 EUR (asi 28 tisíc korun) za 128GB variantu, popř. 1 199 EUR (asi 30 600 korun) za 256GB verzi. V případě tohoto telefonu je mezigenerační zlevnění poměrně značné, neboť původní Galaxy Z Flip startoval na 1 480 eurech.\nTajemstvím nejsou ani ceny chystaného příslušenství. Hodinky Samsung Galaxy Watch 4 mají být nabízeny celkem ve třech velikostech s následujícími cenami – 40mm model za 279 EUR (asi 7 100 korun), 44mm model za 309 EUR (7 900 korun) a konečně 46mm varianta za 409 EUR (asi 10 500 korun). Verze Classic bude zřejmě nabízena pouze ve velikosti 42 mm, a to za 379 EUR (asi 9 700 korun).\nPosledním chystaným příslušenstvím budou sluchátka Galaxy Buds 2, za které si Samsung údajně řekne o 159 EUR (asi 4 100 korun).\nPremiéra novinek od Samsungu se odehraje příští středu 11. srpna, přímý přenos bude zahájen v 16:00 našeho času.\nAndroid chytré hodinky ohebný telefon příslušenství Samsung Samsung Galaxy Fold Samsung Galaxy Z Flip sluchátka\t2021-08-03\nTémata:Android chytré hodinky ohebný telefon příslušenství Samsung Samsung Galaxy Fold Samsung Galaxy Z Flip sluchátka\n3. 8. 2021 v 19:34\nTu píšete, že Classic bude zrejme iba vo verzii 42 mm a dva články dozadu máte špecifikáciu 46 mm classic…


Dámské oblečení Chloe podzim-zimní 2012-2013 / Móda a styl | Szaboveronika - Časopis o kráse a zdraví ženy.\nDámské oblečení Chloe podzim-zimní 2012-2013\nNavzdory skutečnosti, že jaro stále přichází do své vlastní, módní francouzská značka Chloe se již postarala o oblečení pro ženy v nadcházející sezóně podzim-zimu, nedávno představila svou novou kolekci v Paříži vytvořenou kreativní ředitelkou Claire Waite Keller. Návrhářka přiznala, že chtěla ve svých modelech promyslet svůj pohled na skutečnou angličanku v mírném francouzském klimatu a zprostředkovat pocity související s hladkou změnou ročních období.\nZdá se tedy, že nová kolekce ženského oblečení podzim-zimní 2012-2013 od Chloe je navržena v nenápadných pastelových barvách a Tenká vlna, kašmír, bavlna, hedvábí a boucle se používají jako tkaniny.. A samy modely jsou pozoruhodné jejich jemnými liniemi a úžasnou elegancí, jako by připomínaly, že moderní pařížské ženy nejsou v žádném případě horší než rafinované anglické dámy v jejich milosti a křehkosti.\nTrend nadcházejícího podzimního a zimního období je nepochybně teplý teplý kašmírový a vlněný kolenní nátěr, který je osazen nebo s volným řezem. Zvláštní pozornost je věnována vývoji detailů značky, s důrazem na velké kapsy, objemné obojky a kapuce.. Fan sportovního stylu by měl vzít na vědomí teplé kašmírového saka délkou Chloe do půli stehen, které kombinují dokonale s volnými gabardén kalhot a bundy ostříhanými bundy v kombinaci s úzkými kalhotami a pletených šatů.\nV nové sezóně oblečení se vrací do módy ve velkém koberciproto značka Chloe nenechala ujít příležitost zdobit elegantní kabáty, sukně a obleky s ní. Ale kalhoty zahrnuté v podzimní a zimní kolekci jsou naopak navrženy v monotónní nenápadné šedé a béžové tóny. Je pozoruhodné, že modely nohavic se liší od volných, s nízkým pasem až po velmi úzké, vybavené pletenými manžetami. Elastické legíny, které značka Chloe doporučuje doplňovat s prostornými vlněnými pletenými svetry, stejně jako různé doplňky ve formě měkkých šálků a elegantních šifónů šifonu, budou velmi důležité v nadcházející sezóně.\nŠaty na podzim od zimy od Chloe jsou vyrobeny převážně z tenkých pletenin., ale současně přinášejí do palety barev kolekce značnou rozmanitost, protože jsou udržovány v jasně červených, zelených, žlutých a modrých odstínech.\n« Dámské oblečení Chloe léto 2013 Dámské oblečení Chloe podzim-zimní 2013-2014 »


Tvrdý olej ASUSO NL Hartöl, 375 ml\nASUSO NL Hartöl 0,375l tvrdý olej\nASUSO NL Hartöl je vodě odolný tvrdý olej, který vytvrzuje povrch dřeva. Nezapáchá a nežloutne. Také neobsahuje činidla, škodliviny ani aromatické lát... celý popis\nVyberte 375 ml 750 ml 3,0 l 5,0 l 25 l\nASUSO NL Hartöl je vodě odolný tvrdý olej, který vytvrzuje povrch dřeva. Nezapáchá a nežloutne. Také neobsahuje činidla, škodliviny ani aromatické látky. Olej je s hloubkovou ochranou dřeva, tvrdý a přitom elastický, hedvábně matný. S optimální ochranou před UV zářením. Olej vytvrzuje povrch dřeva.\nNL Hartöl se výtečně zapije a vytvoří vysoce zatížitelný, tvrdý a přitom elastický povrch. Zušlechťuje a chrání zatížené plochy ze dřeva, kamene anebo korku, je také výborně vhodný na podlahy, pracovní desky a jiné užitné plochy. Lze ho také použít pro exteriér v těch podmínkách, kde je dřevo ochráněné před škůdci a UV záření a kde může voda volně odtéci.\nVyhovuje normě DIN EN 71, díl 3 a je proto vhodný na hračky a dětský nábytek, dále splňuje požadavky normy na odolnost slinám a potu ve zkoušce podle normy DIN 53160 a neobsahuje biocidní látky, tak je vhodný například i pro včelíny.\nPoužité rozpouštědlo rozpustí pryskyřici vycházející z povrchu dřeva a rozetře ji do rovnoměrného a tvrdého povrchu. Tímto se uspoří předchozí odsmolování. Použitá složka sušidla působí rychle, zasychání k uchopení i proschnutí je hotovo do 24 hodin.\nPár našich rad a zkušeností s ASUSO NL Hartöl:\nneobsahuje žádné účinné ani aromatické látky a je vysoce odolný žloutnutí\nSpotřeba je 80 – 120 g/m2 na jeden nátěr. Závisí na druhu nanášení a na nasákavosti dřeva.\nPřed použitím dobře rozmíchejte.\nodpuzuje vodu, velmi dobře vzdoruje domácím chemikáliím a alkoholu\nsnadno se zpracuje, netvoří puchýře\nje vhodný pro zdravé bydlení, zachovává otevřené póry dřeva\nvhodné pro domovy důchodců a nemocnice, protože odpuzuje špínu a nemá elektrostatický náboj\nPlochu v prvních 10 dnech čistěte pouze nasucho, nepoužívejte žádné vlhké vytírání a žádné čistící a ošetřovací prostředky\nPřed velkoplošným použitím vždy proveďte zkoušku povrchové úpravy na originálním podkladovém materiálu, abyste se ujistili, že bude dosaženo požadovaného výsledku\nDřevo musí být nasákavé, intaktní (neporušené), bezvadně přebroušené, suché, čisté, beze stop silikonu a prachu. Při zpracování musí být dodržena teplota okolí nejméně 12°C.\nTechnický list a údaje o nebezpečnosti výrobku najdete ZDE pod tlačítkem Ke stažení.\nOlej na dřevo Oleje ASUSO


Sobota, 02 Listopad 2019 14:54\nPotíže s křečovými žílami umí pěkně znepříjemnit den. Kromě toho, že jsou tzv. „křečáky“ bolestivé a nevzhledné, mohou být při neléčeném stavu i životu nebezpečné. Své o tom ví Karolína, která přišla na operaci za pět minut dvanáct. Nyní se s námi podělila o svůj příběh.\nPři mém hledání jsem narazila na pana primáře MUDr. Otu Schütze a rozhodla se, že za ním pojedu na vyšetření na Žilní kliniku, aby mi řekl co a jak. Byla jsem docela nervózní, ale pan primář je vyhlášený odborník a já si sama sobě řekla, že pokud mi má někdo pomoci, bude to určitě on. Jaké bylo moje překvapení, když mi řekl, že jsem přišla za pět minut dvanáct. Pan primář zjistil, že mám křečovou žílu nefunkční ze 75 % a že musím na operaci. Nechápala jsem to, protože moje příznaky nebyly až tak extrémní. Myslela jsem si, že mě jen bolí nohy a že to je normální, ale nebylo. Termín jsem dostala tak rychle, jak bylo možné.\nPřekvapilo mě, že se operace konala druhý den brzy ráno. Měla jsem přijet na lačno, mohla jsem se napít vody, ale ne jíst. Přede mnou byla první pacientka a já jsem čekala, až přijdu na řadu. Okolo mě bylo příjemné prostředí, cítila jsem se v čekárně dobře a četla si knížku. Pak si mě zavolali. Šla jsem k panu primáři Schützovi a tam mi oblékli košilku. Pan primář si ještě zkontroloval nákresy před operací, udělal vyšetření a seznámil mě s anesteziologem. Všichni byli moc milí a to mi hodně pomohlo. Odvedli mě na sál, kde mi vysvětlili celý průběh. Ihned po podání anestezie jsem to zalomila, a pak už mě probudili na pokojíčku.\nNedělám si iluze, že mě to do budoucna nepotká znovu s druhou nohou. Už se ale vůbec nebojím. Krásně se to zahojilo a ranky na noze jsou minimální. Za nohu se vůbec nemusím stydět a vypadá to rozhodně líp než před operací. Od té doby jsem křeče neměla a cítím se v pohodě. Oproti trhání zubu moudrosti je operace křečových žil procházka růžovou zahradou. Na Žilní klinice jsem se cítila jako v bavlnce. Vyloženě se těším, až tam půjdu znovu s tou druhou nožkou.\nAktualizováno Pondělí, 04 Listopad 2019 14:58


Proveďte vzpor ležmo. Obličej míří dolů , ruce leží ve vzdálenosti ramen nebo dál od sebe, nohy se dotýkají, případně jsou mírně rozkročené:\nKlikem spusťte hrudník těsně nad zem.Vyvarujte se přitom prohýbání zad v bederní oblasti.\nTlakem proti zemi zvedejte trup vzhůru, dokud nejsou paže opět propnuté.\nPři pohybu dolů nádech, s tlakem výdech. Tento cvik se výborně hodí pro posilování velkého svalu prsního a trojhlavého svalu pažního.Změnou náklonu trupu lze cíleně trénovat různé části velkého svalu prsního:\nnacházejí-Ii se chodidla výše než ruce (například na tréninkové lavici) – klíční část;\nje-Ii hruď výše než chodidla – dolní část.Zatížení jednotlivých částí velkého svalu prsního je možno ovlivnit také z měnou vzdálenosti rukou:\nVětší vzdálenost rukou znamená zátěž vnějších partií.\nMenší vzdálenost rukou zapojuje zejména hruď nežeberní část.