NATO i Rusija oživljavaju zajednički Savjet | Politika | DW | 12.01.2022\nNATO i Rusija oživljavaju zajednički Savjet\nPredstavnici NATO i Rusije danas (12.1.) pokušavaju da ožive stari diplomatski format: ponovo se sastaje „Savjet NATO-Rusija“ (NRC). Ruska vlada je na jesen 2021. de fakto povukla svoje diplomate iz NATO. Generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg ranije je oduzeo većinu njihovih akreditacija. Tenzije između Alijanse i Moskve tako su dostigle vrhunac.\nZbog razmiještanja vojske na rusko-ukrajinskoj granici, zbog podrške Moskve Belorusiji i zbog brojnih kršenja ljudskih prava u Rusiji, NATO je prekinuo odnose. Ali to nije imalo praktične posljedice, jer se NRC nije sastao još od 2019. godine.\n-pročitajte još: Putin trijumfira, Zapad rotira\nTo savjetodavno tijelo sada se ponovo sastaje. Prema statutu, 30 članica NATO i Rusija bi ravnopravno trebalo da razgovaraju o bezbjednosnim i vojnopolitičkim pitanjima. Prema navodima NATO, Rusija je prihvatila poziv nakon što su predsjednik SAD Džozef Bajden i ruski predsjednik Vladimir Putin dva puta razgovarali telefonom u decembru zbog tenzija u vezi s Ukrajinom. Zapad optužuje Rusiju da sa 100.000 vojnika priprema invaziju na Ukrajinu. Moskva te optužbe odbacuje.\n„Važna platforma za savjetovanja“\nNa sastanku Savjeta NATO-Rusija na nivou ambasadora u srijedu, govoriće se o ruskim zahtjevima za bezbjednosnim garancijama i o prekidu širenja na istok. Savjet će se takođe baviti optužbama NATO na račun ruskog predsjednika Vladimira Putina, koji treba da poštuje suverenitet susjednih država.\n-pročitajte još: Sada je jasno što Putin želi\n„Smatram da je Savjet NATO-Rusija važna platforma za savjetovanja i dijalog sa Rusijom, posebno onda kada su velike tenzije, kada postoje prijetnje i napetosti kakve sada imamo. Zato je važno da postoji ta institucija, da je koristimo i da razgovaramo“, rekao je u ponedjeljak generalni sekretar Alijanse Jens Stoltenberg.\nOd 2002. do 2008. godine, od osnivanja do rata Rusije protiv Gruzije, Savjet NATO-Rusija imao je svoj najbolji period. U to vrijeme ovo tijelo se sastajalo svakog mjeseca, ponekad čak i na nivou šefova država ili vlada. Od 2014. godine rad zajedničkog Savjeta je bio manje-više potpuno paralisan, kada je predsjednik Putin anektirao ukrajinsko poluostrvo Krim i kada je počeo da podržava separatiste u istočnim dijelovima Ukrajine. NATO je odbio da razgovora s Rusijom o političkim pitanjima. Otada se sporadično govorilo samo o praktičnim vojnim pitanjima kao što su kanali komunikacije u slučaju krize ili razmjena podataka o manevrima i kretanju vojnih snaga.\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg se nada da će se s ruskim predstavnicima nastaviti razgovori barem o tim praktičnim pitanjima. Zamjenica ministra spoljnih poslova SAD Vendi Šerman najavila je da bi na sastanku moglo da bude riječi i o kontroli naoružanja i stacioniranju vojnih snaga na istočnoj granici NATO.\nNa sastanku u srijedu, kako je rekao Stoltenberg, ne bi trebalo da bude ustupaka Moskvi. Naprotiv. Stoltenberg se u ponedjeljak ponovo sastao s potpredsjednicom ukrajinske vlade Olgom Stefanišinom koja je još jednom dobila uvjeravanja da će NATO podržati put Ukrajine u Alijansu.\nU ponedeljak su bilateralne razgovore u američkoj ambasadi u Ženevi imali zamjenica šefa diplomatije SAD Vendi Šerman i njen ruski kolega Sergej Rjabkov. Taj „strateški dijalog“ o bezbjednosti u Evropi nije doveo do promjene poznatih pozicija, izjavili su kasnije Šerman i Rjabkov.\n„Imali smo utisak da je američka strana veoma ozbiljno shvatila ruske prijedloge“, rekao je Rjabkov u ponedeljak u Ženevi. „Našim kolegama smo objasnili da nemamo nikakve planove i namjeru da napadnemo Ukrajinu. Nema razloga za takva strahovanja."\nZamjenica ministra spoljnih poslova SAD Vendi Šerman dala je do znanja da se ne slaže s tim. Ruski prijedlozi da se ugovorno zaustavi širenje NATO na istok su „ćorak", smatra Vendi Šerman. „Nikome nećemo dozvoliti da zalupi otvorena vrata ka NATO."\nPrijeti li opasnost od ruske invazije na Ukrajinu?\nNakon razgovora u Ženevi i Briselu u četvrtak (13.1.) će se razgovori nastaviti u okviru Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS). I SAD i Rusija su članice te organizacije, koja je nastala 1975. godine, tokom Hladnog rata.\nOsim toga, ministri spoljnih poslova EU za četvrtak i petak planiraju razgovore o Rusiji, evropskoj bezbjednosnoj politici i ulozi EU vezano i za NATO i SAD. Komesar EU za spoljnu politiku Žozep Borel indirektno je optužio SAD i Rusiju da pregovaraju preko leđa onih koje ta situacija pogađa.\n-pročitajte još: Baltičke države između zabrinutosti i nade\nTokom posjete Rimu u ponedjeljak, njemačka ministarka spoljnih poslova Analena Berbok ponovo se založila za oživljavanje takozvanog „normandijskog formata“, koji je zamrznut od 2019. godine. On bi Rusiji i Ukrajini omogućio da direktno pregovaraju, uz posredovanje članica EU, Francuske i Njemačke.\n„Dobiti vrijeme za diplomatiju"\nČitava ova sedmica je, dakle, ispunjena zasjedanjima različitih tijela o pitanjima bezbjednosne politike u Evropi. Rusko-američki politički stručnjak Dmitri Alperovič u intervjuu za DW kaže: „Stvarno vjerujem da je dobro smanjiti tenzije, ali u suštini moramo i dalje da ostavimo otvorenom mogućnost da dođe do rata."\nAlperovič je šef analitičkog centra „Silverado policy accelerator" u SAD i ocjenjuje da je dobro ukoliko dvije strane sada započnu razgovore o kontroli naoružanja, jer bi oni mogli da potraju godinama: „Za to vrijeme bi se naravno izbjegao rat. Najbolji mogući izlaz iz situacije je da se dobije na vremenu za diplomatiju.\nSlično to vidi i generalni sekretar NATO. Stoltenberg smatra da je dobro što se Moskva vratila za pregovarački sto, ali i upozorava na prevelika očekivanja: „Ti sastanci neće riješiti sve probleme.“\nStoltenberg je istakao da je još u vrijeme kada je bio norveški premijer znao kako se sa Rusima prave kompromisi. „Nadam se da postoji dobra volja i na ruskoj strani. Kod NATO postoji“, rekao je Stoltenberg. Radi se o angažmanu za novi proces, kako bi se spriječili oružani sukobi u Evropi. „Želimo da postignemo dogovor o putu naprijed i o seriji daljih sastanaka."\nSlične teme Kriza u Ukrajini, Svijet, Rusija, Politika, German News Service\nTagovi NATO, Rusija, Ukrajina, naoružanje, invazija, Jens Stoltenberg, politika, svijet, GNS


Palmer: SAD se najviše fokusiraju na budućnost BiH - mojusk.ba\n– Danas smo se sastali da bismo obilježili 25. godišnjicu Daytonskog mirovnog sporazuma i želimo vam svima čestitati na vašim postignućima i očuvanju mira. Sjedinjene Države s našim partnerima iz međunarodne zajednice ponosne su što su imale učešće u izradi tog Sporazuma, iako shvatamo da su građani Bosne i Hercegovine donijeli konačnu odluku da grade budućnost za sebe, svoju djecu i generacije koje dolaze. Dok obilježavamo ovu prekretnicu, Sjedinjene Države se najviše fokusiraju na budućnost Bosne i Hercegovine u narednih 25 godina”, navodi Palmer.\n– To znači bolju ekonomsku situaciju koja će omogućiti otvaranje novih neophodnih radnih mjesta da bi se mladi ljudi zadržali u zemlji, podstakle inovacije i poduzeništvo. To znači poboljšanje u oblasti vladavine zakona i borbi protiv korupcije, kao i pouzdanu lokalnu i državnu upravu koja radi za građane Bosne i Hercegovine. Međunarodna zajednica spremna je da pomogne u stvaranju takve budućnosti, ukoliko lideri Bosne i Hercegovine budu djelovali u tom pravcu. Apelujemo na Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i lidere političkih stranaka da se ujedine u postizanju stvarnog i opipljivog napretka u provođenju onoga što je potrebno da se dobije kandidatski status od EU. To je u interesu svih građana Bosne i Hercegovine. Jačanjem odgovornosti, boljim upravljanjem, i usklađivanjem zakona s odlukama Evropskog suda za ljudska prava, Bosna i Hercegovina konačno će ostvariti budućnost kakvu njeni građani žele. Pozivam vas da uzmete učešće u građanskom aktivizmu, da zahtijevate promjene i smatrate svoje lidere odgovornim. Recite im čemu se nadate u narednih 25 godina”, poruka je Palmera.


by Marsyly P. - February 02, 2017\nKako smo januar ostavili za sobom, došao je red i na post u kome ga možemo sagledati i prokomentarisati, a svakako mislim da je jedan tako divan mesec to i zaslužio. Kada sam ja u pitanju, definitvno sam se ovog meseca u potpunosti opustila i dala sebi malo slobode, dosta sam čitala, gledala serije i filmove, a i posvećivala vreme svojim prijateljima. Naravno, moram napomenuti da je ovaj mesec bio u pravom rođendanskom znaku i da sam ga stoga provela veoma uzbuđena- Maksov rođendan, rođendan mog boga, rođendani nekih od mojih nabližih prijatelja.\nKada bih neki januarski događaj morala da specijalno izdvojim i kažem da mi je on najdraži, mislim da bih to rekla za odluku da se posvetim gledanju serije Shadowhunters. Sasvim sam svesna da sam celokupan Instagram kao i blog zarazila ovim serijalom, a takođe se moram zahvaliti i Dalili koja mi je ovu seriju otkrila i približila na pravi način. Naravno, kao što bi i svaka obožavateljka uradila, Lovcima na senke posvetila sam ceo jedan post, pa ukoliko ste ga propustili obavezno skoknite na OVAJ post.\nSvakako, kraj prvog polugodišta srednje škole je takođe na jedan zanimljiv način obeležio moj januar. Jednostavno, od prvog dana srednje škole sam svesna činjenice da će mi ona predstavljati problem i da mi neće biti nimalo lako, jer jednostavno nisam veliki obožavalac matematike i predmeta koji od mene iziskuju mnogo logičkog razmišljanja usko povezanog s brojevima- svako ko me zna reći će da sam osoba za društvene nauke i da mi one najbolje leže. Međutim, mislim da sam u ovom polugođu uspela da dokažem samoj sebi da se sve može postići uz malo truda. Stoga, zaista sam ponosna na svoj uspeh od 4.8, jer zaista, tako nešto nije baš najlakše postići u školi u koju ste tupili iako ste znali da vam neće baš 'leći.' Naravno, mislim da na bi za kraj godine bilo izvrsno četvorku iz matematike i tojku iz fizike popraviti na petice i dogurati do apsolutno odličnog uspeha od 5.00.\nU ovom postu moram napomenuti i činjenicu da je januar bio mesec rođendana. Maks je proslavio svoj osmi rođendan (OVDE), moj blog je ušao u drugu godinu postojanja, a dve moje zaista bliske prijateljice napunile su šesnaest. Zaista sjajan način da se godina otpočne u vedrom duhu.\nPored toga što je bio mesec rođendana, januar je definitivno bio i mesec knjiga. Kao što sam i obećala sebi, svaku nedelju sam posvetila čitanju jedne knjige, a kako je januar bio sastavljen od četiri nedelje, toliko je i knjiga. A evo šta sam to čitala:\n1. HILJADU NOĆI, E. K. DŽONSTON\n-O ovoj knjizi sam vam temeljito govorila OVDE, tako da ću sada reći samo da ovu knjigu svi morate pročitati, ali zaista morate. Mnogo životnih pouka sažeto je u ovom delu koje je na jedan divan način napisano i zaista je sjajna varijacija na temu kuranske priče 'Hiljadu noći'. Stoga, ako smatrate da niste spremni za čitanje originalnog dela (koje je jako komplikovano za čitanje i razumevanje), mislim da bi ova knjiga bila idealna podloga koja bi mogla da vas pripremi za takav poduhvat u daljoj budućnosti.\n2. VINTER, EJŽA GRINHORN\n-Ovo delo me je, na moju veliku žalost, razočaralo pošto sam polagala velike nade u njega. Knjigu 'Vinter' sam uzela na prošlogodišnjem Sajmu knjiga prvenstveno zato što sam čula neke zaista lepe reči o njoj, a uz to je i moja mama imala veliku želju da je pročita. Iako ju je moja mama pročitala pre mene i izrazila veliko odševljenje, sa mnom nije bio isti slučaj. Ukoliko ste ikada čitali Sumrak sagu, varijacije na temu života vampira vam prosto više neće biti interesantne, jer ipak, mislim da je Stefani Majer u tom delu iscrpela sve što se iscpeti moglo iz života jednog mitskog bića, pa se tako danas čeka na nekoga sa novim idejama. Mislim da je Ejža u ovom delu pokušala da nam pruži 'to nešto novo', ali to joj po mom mišljenju i nije baš pošlo za rukom. Ipak, ukoliko do sada niste čitali Sumrak sagu, a želite da pročitate neko delo ove tematike ova knjiga će vam biti zaista interesantna, u suprtonom- najkraće rečeno: deževu.\n3. PETI TALAS, RIK JENSI\n-Ukoliko me pratite na Instagramu, sigurno ste mogli zaključiti da je moja trenutna opsesija (pored serije Lovci na senke), serijal knjiga Peti talas. Ipak, iskreno ću reći da je sam početak knjige na mene ostavio pomalo negativan utisak- reklo bi se da se nisam dovoljno uživela i da mi je nekako bilo naporno da čitam. Međutim, kada sam se 'dovoljno upoznala s junacima', ovo delo je u mojim očima dobilo sasvim drugačiji oblik. Drugu polovinu knjige, pročitala sam u roku jednog dana strepeći oko onoga što će se dalje dešavati, dok mi je za prvih stotinu stranica bilo potrebno dobra četiri dana. Definitivno vam dajem ogromne preporuke za ovaj serijal, pošto sam upravo počela da čitam i drugi deo (ali o tome krajem februara) koji je od samog početka jako zanimljiv. Takođe, u februaru možete očekivati i ceo post posvećen ovom serijalu. Samo bih još želela da dodam da bi bilo najpametnije da prvo pročitate knjigu, a tek onda se posvetite filmu, jer jedno s drugim zaista nemaju dosirnih tačaka- pa režija filma izmenila je neke od najlepših trenutaka!\n4. EP O GILGAMEŠU, SUMERSKA NARODNA BAŠTINA\n-Ep o Gilgamešu je delo koje nažalost ne posedujem u obliku štampane knjige, međutim, ukoliko ste voljni da ga pročitate, evo linka koji će vas odvesti do PDF verzije: OVDE.\nŠto se samog dela tiče, Ep o Gilgamešu bio je moja školska lektira, i to jedna od onih lektira koje sam pročitala s uživanjem. Ovo delo prepuno je pouka, a svojom veličanstvenošću odvešće vas daleko iza zdina drevnog grada Uruka kojime veličanstveni Gilgameš upravlja. Iako napisan tako davno, ovaj ep se bavi veoma važnim pitanjima koja i dan danas more čovečanstvo, te mislim da bi bilo zaista izazovno pročitati ga.\nTakođe, jedna devojka mi se obratila na Instagramu pitavši me da li sam voljna da otpočnem rubriku u kojoj ću vam predstavljati beogradske kafiće, baš onako kao vodim i rubriku Streets Of Belgrade. Kako bih se 'oprobala' u ovome napisla sam post o poslastičarnici-kafiću Mr Waffle (OVDE), a kako ste zaista jako lepo reagovali na ovaj post, mislim da će ova rubrika zaživeti na mom blogu, samo što joj moram osmisliti ime, pa ukoliko imate nekih predloga možete mi pisati u komentarima. :)\nI tako se polako, ali sigurno januar okončao, a kao što možete videti on je bio jedan zaista zanimljiv i lep mesec. :)\nDanica Nikolić February 2, 2017 at 1:36 AM\nDrago mi je što ti je januar bio lep mesec. :) <3\nProsek od 4.8 smatram zaista odličnim uspehom za prvo polugodište srednje škole, jer se u to vreme još uvek prilagođavaš, tako da svaka čast. :)\nImam knjigu 'Vinter', ali još je nisam pročitala, tako da sam upravo postala skeptična prema njoj. Ipak, pročitaću je u svakom slučaju jer me baš zanima kakav će utisak ostaviti. :)\nMarsyly P. February 3, 2017 at 12:49 AM\nSvakako je pročitaj, pa javljaj utiske ;)\nLittle Dreamer February 2, 2017 at 1:59 AM\nUvek obožavam tvoje monthly postove! Čestitam na uspehu i nadam se da ćeš proći da svim peticama u drugom polugodištu. Meni je ovo prvo polugodište srednje škole bilo zaista naporno i jedva sam čekala da počne raspust. :)\nMarsyly P. February 3, 2017 at 12:50 AM\nSvi se nadamo da će drugo polugdište biti dosta lakše ;)\nMaja Djordjevic February 2, 2017 at 2:02 AM\nla Adda February 2, 2017 at 3:23 AM\nMonthly post je predivan, draga. Januar je definitivno bio jedan od najboljih meseca. Drago mi je za tvoj odličan uspeh, i nadam se da ćeš popraviti ocenu iz fizike i matematike. Što se tiče knjiga, drago mi je da su te većina oduševile, ali nisam očekivala ovakvu reakciju na knjigu Vinter. Što se tiče knjige Ep o Gilgamešu moja sestra ga je takođe imala kao školsku lektiru i dala mi je svo pozitivno mišljenje. Nažalost mislim da još uvek nisam spremna da ga pročitam. Nisam čula za seriju Lovci na senke i ne planiram da je još dugo gledam jer sam obećala da dok ne odgledam sve serije sa moje liste ne počinjem drugu. A u vezi rubrike, stvarno ne znam kako bi joj bio naziv. Ako se setim javiću ti na e-mail. Moram priznati da je ovaj post jako lep. Opet si me oduševila, Marso.\nMarsyly P. February 3, 2017 at 12:56 AM\nHvala ti, Ado <33\nNa letnjem raspustu se obavezno baci na seriju, sve preporuke :)\nŠto se tiče 'Vinter', zaisa sam polagala nade u nju, međutim nekako je već 'prevaziđena'. :/\ndalila cam February 2, 2017 at 5:11 AM\nHahaha, i meni je januar prošao u gledanju serije ''Shadowhunters'' i iščekujući nove epizode :D. Drago mi je što sam i tebe zarazila. Inače, čestitam na odličnom uspjehu mislim da je to u prvom razredu gimnazije teško postići, ali ti si uspjela. Ovu knjigu ''Peti val'' nisam čitala, ali ima film i nije loš, pretpostavljam da je knjiga mnogo bolja. Sve u svemu predivan post i predivne fotkice, pogotovo prva. Alec ljubav *.*\nMarsyly P. February 3, 2017 at 12:57 AM\nHehehe, potpuno si me zarazila, a o Aleku da ne govorimo :D\nLittle Dreamer February 2, 2017 at 5:51 AM\nZaista predivan post. Kao i uvek si me oduševila. Držim ti fige da u drugom polugođu prođeš sa 5.00. Nisam pročitala nijednu od navedinih njiga ali mi se čine zanimljivim. Iskreno meni januar nije bio baš dobar mesec. Ali kada pogledam sa druge perspektive, može se reći da je bio dobar. Iskreno se nadam da će svima nama februar biti bolji.\nLittle Dreamer February 2, 2017 at 5:55 AM\nMalo mi je nekako glupo da te pitam ovo. Da li mi možeš reći gde ti je gadžet sa čitaocima da bih mogla da te zapratim?\nMarsyly P. February 2, 2017 at 6:08 AM\nGadžet sa čitaocima je ovo prvo polje s desne strane bloga iznad kog piše READERS :) Mnogo ti hvala <33\nMilana Radovanovic February 2, 2017 at 6:13 AM\nDrago mi je da cujem da si uživala u januaru. Kod mene je skroz drugačija situacija ali se nadam da će mi ovaj mesec biti malo bolje. :)\nSvaka čast što toliko čitaš i ja sam nekada imala više vremena za to i samo sam sakupljala knjige kao hrčak. Sada se to malo promenilo.\nMilana Radovanovic February 2, 2017 at 6:15 AM\nMoja preporuka za seriju je Revenge\nMarsyly P. February 3, 2017 at 12:58 AM\nHvala ti, Milana, nadam se da će i tvoj februar biti odličan. :)\nČula sam za seriju, svi kažu da je sjajna, pa ću je verovatno uskoro i pogledati ;)\nMilana Radovanovic February 3, 2017 at 1:10 AM\nSinoc dam se setila jos jedne super serije koju sam Gledala pre par godina. Spanaska je El Internado. Nije sapunica u pitanju. Meni je bila zanimljiva. Sad sve je stvar ukusa ko sta voli. Naravno ima tu jos dosta serija koje sam Gledala\nAnja S. February 2, 2017 at 6:27 AM\nObožavam da čitam ovakve postove, a pogotovo kod ovako talentovane blogerke. Uživala sam.\nAnja Minić February 2, 2017 at 9:12 AM\nMarso, svaka čast na odličnom uspehu! Sjajna si! Mnogi se ne bi snašli u toj školi, ja prva, mada vidim da je moguće da i jedan društvenjak, poput tebe, uspe u tome. :) Drago mi je što si imala ovako lep mesec. Jedva čekam februarski monthly post, i želim ti još jedan ovako uspešan mesec! :*\nMarsyly P. February 3, 2017 at 1:00 AM\nMnogo ti hvala, Anjice <33\nDivergent 4 February 2, 2017 at 9:28 AM\nKao da sam ja pisala post. Manje vise. Imamo cak i isti prosek, doduse ja imam jedan predmet vise. :) I ja sam se najvise mucila sa matematikom, koja mi inace ide. Ali da, moj profesor je vise od pola mog odeljenja ostavio jedinice, tako da sam i vise nego srecna sto imam 2.... Ove sve ostale su 5, izuzev fizike koja je za sada 4, ali na granici sam sa peticom, pa je ocekujem na kraju godine. ☺\nA sto se tice Shadowhuntersa.... Pa moja najbolja drugarica je najveci fan Kasandre Kler, pa sam zahvaljujuci njoj jos davne 2014 saznala i za tu pricu. Film je bio ok, knjige savrsene. I mi smo jos prosle gotine sa nestrpljenjem cekale svaku epizodu, da bi zajedno mogle da kukamo kako je serija ocajno uradjena, kako su specijalni efekti slj, kako to nije tako napisano u knjigama.... xD Ali, ja kao veliki hejter, mogu pohvaliti ovu 2 sezonu kao dosta bolje uradjenu. Uvodna spica je interesantnija, efekti bolji, jeste da im je muzika ocajna kao i da je tok radnje dosta promenjen u odnosu na original.... ali boze moj.... :) Ne slusaj ti mene. Obozavam celu tu pricu, ali hejter u meni ipak preovladjuje. ☺☺\nMarsyly P. February 3, 2017 at 1:02 AM\nVidiš, mene je film ubio u pojam (zamalo da se odljubim od Aleka!, pa zar nisu mogli bar mrvicu lepše glumce da nađu?\nOkej, u redu sam haha :D\nMada mislim da sve to zavisi šta ćeš rvo pogledati, ako prvo pgledaš seriju definitivno će ona biti tvoj favorit. :)\nKnjige što pre moram da čitam, a videla sam da u Čarobnoj knjizi može da se kupi set po nekoj povoljnijoj ceni, tako da to što pre nabavljam :)\nу February 02, 2017


Umarex Beretta 92 FS + oprema sa slika\nDobra i jasna komunikacija.\nKupac veoma dobro informisan i zna šta pita i traži.\nSa moje strane sve najbolje preporuke za saradnju.\nBrz i lak dogovor, sjajna komunikacija, apsolutne preporuke za saradnju!\nBrz i lak dogovor stvarno sve pohvale za clana : ))\nSve pohvale za saradnju 10++\nApple magic tastatura\nCanon Extender EF 2X III telkonverter\nSjajna komunikacija, sve preporuke! !! 10++++++\nBrz i lak dogovor, super komunikacija, preporuka za saradnju sa ovim clanom\nIphone SE 32GB -NOV-\nUros covek za primer kako se treba ophoditi, komunicirati i poslovati. .sta reci osim 10++++++++++++++ za ovog coveka\nSve preporuke od srca za kupca ali sve\nTekken 7 PS4 / Xbox One Igra NOVO\nBack up baterija REMAX Vanguard RP-V20 dual USB (1A/2.1A) 20\nXbox One Dusk Shadow wirelles kontroler\nOdlicna saradnja. .. Preporuka naravno. .\nInfinity 2.0 Disney Marvel Starter Pack - XBOX One igra NOVO\nThule TOURING 780 krovni kofer\nSve pohvale za saradnju sa Urosem!\nDva Tft ekrana sa DVD/USB/SD za naslone\nVostok Amfibija Classic\nKorektan. Sve po dogovoru ispostovano : )\nCasio Edifice EQW-M1100DB SOLAR/RADIO\nLak dogovor, tačna realizacija, odlična komunikacija. Ocena čista 10-ka. Moje tople preporuke za saradnju sa Urošem.\nTissot PRS 516 automatic nov muski sat\nSve preporuke za ovog clana, izuzetna saradnja. ..\nVostok Europe nov\nSve preporuke za ovog clana, brzo i korektno\nOrient Symphony Automatic PRODAT\nPrecizna komunikacija, lak dogovor, brza realizacija! Sve preporuke za saradnju sa ovim gospodinom.\nNikon SB-500 2 kom. NOVO!\nBrz dogovor i jos brža realizacija.\nSve brzo i korektno! +++++++++++\nSamyang 14mm 2.8 za Nikon


borovnica – Floriva – proizvodnja sadnica, otkup i prerada voća\nPosts tagged “borovnica”\nUzgajanje borovnice – sorta Duke\nOtpornost: Duke ima odličnu tolerantnost na bolesti. Jedna je od najotpornijih sorti na izmrzavanje tokom zimskog perioda. Preporučuje se sadnja do 700 m nadmorske visine, a ako se planira na većim visinama izabrati parcelu koja je zaklonjena od vetra i koja dugo na proleće ostaje pod snegom odnosno na kojoj kasnije kreće vegetacija, a tada pristiže na branje julu kada je i cena ploda niska.\nKarakteristike na polju: Duke je sorta borovnice sa polupodignutim izdancima kojima se lako manipuliše. Sadnja se obavlja u jesen ili proleće u posebno pripremljeno zemljište u razmaku od 1,5 x 2,5 m (2.500 kom/ha) ili u saksije/vreće sa profesionalnim supstratom do 6.000 kom/ha, zavisno od tehnologije.\nSadnice: Kontejnerske sadnice u saksijama od 1,5-2 l supstrata se sade na pripremljeno zemljište ili u velike saksije/vreće sa profesionalnim supstratom, tako da se vrat korena ne potopi u zemlju već da bude na površini kao na slici. Zatim zatrpati sitnom zemljom, blago pritisnuti rukama (ne nogama) i dobro zaliti vodom kako bi se ostvario bolji kontakt sa zemljom. Sadnice pre sadnje potopiti u rastvor prihrane za ukorenjavanje 0,1% HUMISTART i sredstva za zaštitu 0,1% (Trifender ili Tifi) u trajanju od 1-2 minuta. Tokom godine u više navrata ubacivati mikorizne gljive koje su neophodne za usvajanje hrane obzirom da borovnica nema sitne žile sa kojima usvaja hranu već to za nju čine pozitivni mikroorganizmi.\nZemljište: Najbolje je blago kiselo (PH 4,5), rastresito zemljište, nađubreno zgorelim stajnjakom (40 t/ha) i mineralnim đubrivom sa više kalijuma (500 kg/ha – 8:16:24) u trakama širine 1 m kuda će biti redovi, a ne po celoj površini. Po celoj površini parcele pre freziranja ubaciti kiselog treseta, neki od zemljišnih insekticida (Galition 20 kg/ha ili Radar Versus 30 kg/ha). U pripremljene brazde ili rupe dubine 25-30 cm prvo staviti kiselog treseta (2-3 kg/sadnici) a zatim sloj zemlje smešan sa mineralnim đubrivom (50-100 gr po sadnici). U rupe ili brazdu koje su pripremljene za sadnju obavezno dodati (ubaciti) istog zemljišnog insekticida i smešati ga sa zemljom koja se stavlja oko sadnice. Svake godine dodati čamove piljevine u sloju do 5 cm koji će dati dodatnu organsku materiju za biljku. Ako se radi proizvodnja u saksijama/vrećama tada se koristi profesionalni supstrat za sadnju.\nNavodnjavanje: Navodnjavanje treba obezbediti kroz sistem kap po kap koji se koristi i za prihranjivanje vodotopivim đubrivima, a u slučaju velikih suša preporuka je da se obezbedi i sistem orošivača (rasprskivača za zalivanje) koji će se koristiti isključivo preko noći kada se biljke ohlade. Rasprskivačima će se obezbediti ravnomerno navodnjavanje cele površine zemljišta jer kupina ima veoma jak i veliki korenov sistem. Primena sistema za navodnjavanje je neophodna jer se radi o sorti koja obilno plodonosi. Redovnu prihranu sa povećanim sadržajem kalijuma i kalcijuma, umerenim azotom treba primenjivati od početka zrenja plodova do kraja branja, a od početka septembra u nekoliko navrata koriste se Kalijum sulfatna đubriva radi postizanja višeg procenta suve materije u stablu. Na taj način biljke će obilnije plodonositi i biti pripremljena za zimu i neće dolaziti do izmrzavanja izdanaka.\nZasena: Neophodna agrotehnička mera u regionu Srbije je i zasena. Mreža od minimalno 40% zasene je potrebna kako bi se umanjilo sunčevo zračenje za 40%, smanjila temperature za 5-6°C i izbegle ožegotine ploda, povećala cirkulacija vazduha, zasad zaštitio od eventualnog leda (grada) i radnicima obezbedio lakši i efikasniji rad tokom celog dana, a time povećao učinak rada. Prinosi se povećavaju i do 40%, a kavalitet ploda je neuporedivo bolji.\nPrinos: Sadnja sortno čistog (sertifikovanog) i zdravstveno ispravnog sadnog materijala i primena svih agrotehničkih mera u prosečnoj godini, u punom rodu može obezbediti prinos od 2 – 2,5 t/10 ari.\nPostupak uzorkovanja zemljišta\nPostupak uzorkovanja zemljišta potrebnog za analizu zemljišta za podizanje zasada jagodastih voćki.\nNajbolje vreme za uzimanje uzoraka je u vreme mirovanja vegetacije, odnosno od kraja oktobra do početka aprila kada je zemljište umerene vlažnosti.\nOd alata i pribora potrebno je sledeće:\nUzorkivač ili ašov ili budak\nNož i plastina vreća ili kanta\nDve kese malo jače za jedan uzorak\nKada se uzimaju uzorci zemljišta sa parcela važno je da znamo tačno mesto uzorkovanja na parceli jer od toga zavisi i tačnost analize.\nBroj mesta za uzorkovanje sa kojih se uzima zemljište za analizu:\n10 ari – 5 uzoraka za jednu analizu\n20 ari – 8 uzoraka za jednu analizu\n30 ari – 10 uzoraka za jednu analizu\n50 ari – 15 uzoraka za jednu analizu\n1 ha = 2 x 50 ari – 2 x 15 uzoraka za 2 analize\n2 ha = 4 x 50 ari – 4 x 15 uzoraka za 4 analize…\n1. Nova parcela\nUzorak se uzima sa celokupne parcele sistemom cik-cak (i sredina i krajevi parcele). Najlakše i najbrže je koristiti uzorkivač, kao na slici.\nAko koristite ašov ili budak potrebno je iskopati rupu dubine 25-30 cm, zatim odvojiti jednutraku širine 2-3 cm, od vrha zemljišta (trave) do dna rupe, u kome će biti zemlja sa površine, ali i sa dubine rupe, odnosno celokupan zemljišni profil. Zatim nožem odvojiti jednu traku širine 4-5 cm i dužine koliko je duboka rupa i ubaciti je u kesu.\nSve uzorke zajedno ubaciti u plastičnu vreću ili kantu, pa na kraju sve dobro izmešati da dobijemo prosečan uzorak. Od te količine zemljišta odvojiti 1 kg, odstraniti svo korenje od trave i veće kamenčiće i sve ubaciti u jednu kesu i dobro je zavezati.\nNa papiru upisati ime i prezime vlasnika parcele, broj ili naziv parcele, datum uzorkovanja i vrstu kulture koju planirate da sadite, i zajedno sa već upakovanim uzorkom zemljišta ubacite u drugu kesu i dobro zavezati. Tako upakovan uzorak donesete kod nas u firmu ili pošaljete na adresu:\nFLORIVA d.o.o., ZA LABORATORIJU, Radaljevo bb, 32250 Ivanjica, 066/864-00-15.\n2. Postojeći zasad jagodastih voćki\nObratiti pažnju da se uzorak u postojećem zasadu uzima iz zone korenovog sistema, odnosno na oko 20 do 40 cm od same biljke, zavisno od veličine biljke. Postupak daljeg uzorkovanja je kao u prethodnom načinu uzorkovanja.\nNa osnovu analize zemljišta od nas dobijate i pismenu preporuku za pripremu zemljišta za vašu kulturu koje se trebate pridržavati kako bi ste imali odličan prijem, porast i naravno visoke prinose. Cena jedne osnovne hemijske analize sa preporukom za pripremu zemljišta je 2.500 dinara. Analizu zemljišta je potrebno raditi svake godine kako bi ste znali sa kojim đubrivima i u kojoj količini je potrebno biljkama dati hranu ili izvršiti korekciju kiselosti zemljišta.\nPriprema zemljišta i način sadnje – kontejnerske sadnice jagodastih voćki\nPreporuka za pripremu zemljišta se radi na osnovu osnovne hemijske analize (N, P, K, PH i Humus), za svaku parcelu, koju je potrebno uraditi jer od pripreme zemljišta, izbora parcele i načina sadnje zavisi prijem sadnica i dalji rast. Zemljište mora biti rastresito, da korenov sistem može normalno da raste i da je ocedita tj. na parceli se ne sme zadržavati dugo voda posle kiše. U suprotnom malina će se sušiti usled velike količine vode i raznih gljivičnih oboljenja. Na osnovu našeg dugogodišnjeg iskustva sa velikim brojem proizvođača iz Srbije i regiona garantujemo maksimalan prijem i odličan dalji rast naših sadnica.\nPRIMER PREPORUKE – vrste i količine đubriva se daju u preporuci na osnovu vaše analize\n1. Oranje – dubina 30 cm\n2. Kreč – građevinski (hidrat u prahu) _____ t/ha, po celoj površini\n3. Stajnjak – dobro zgoreo ____ t/ha – u trake širine 1 m kuda će biti redovi\n4. Đubrivo _____________ – ______ kg/ha – u trake širine 1 m kuda će biti redovi\n5. Insekticid zemljišni GALITION FORTE – 30 kg/ha ili sličan – po celoj površini\n6. Freziranje na minimalnu dubinu od 20 cm celokupne površine odmah nakon rasturanja insekticida i to dva do tri puta dok se zemlja dobro ne usitni.\n7. Po redovima zategnuti kanap, obeležiti sadna mesta i pristupiti raspoređivanju kontejnerskih sadnica duž kanapa na željeno rastojanje.\n8. Rukom otvoriti rupu dubine 10 do 15 cm zavisno od veličine sadnica i postaviti sadnicu u rupu u uspravnom položaju i zagrnuti je sitnom zemljom, tako da se prekrije postojeći supstrat oko 2-3 cm. Priteći blago rukama oko sadnice tako da se istisne vazduh iz zemljišta i da ostane zemljište\nravno oko sadnice ili napraviti rupu oko sadnice ako je kasna prolećna sadnja kako bi se zadržavala voda oko sadnice.\n9. Odmah po sadnji (u roku od najdalje 60 minuta) izvršiti zalivanje svake sadnice posebno (za struk) sa oko 0,5 – 1 L rastvora od preparata HUMISTARTER 1 L + TIFI 250 gr, na 1.000 litara vode.\n10. Odmah nakon sadnje preprskati sa aminokiselinama Trainer, Aminofleks ili Isabion u preporučenoj dozi i nastaviti na svakih 7-10 dana još 4-5 puta.\n11. Postupak zalivanja ponoviti za 10-15 dana zavisno od vlažnosti zemljišta samo sa HUMISTART – om, kao i za 25-30 dana od sadnje. Ako je potrebno u međuvremenu zalivanje onda vršiti sa običnom vodom kroz kap po kap ili po potrebi za svaku sadnicu ručno.\n12. Tokom godine redovno zaštićivati i po potrebi prihranjivati granulisanim azotnim đubrivom _______ – ___ kg/ha, koje treba podeliti u dva do tri navrata ali ne dalje od 1. avgusta (đubrivo razbacivati pred kišu oko sadnica ali nikako uz samu sadnicu odnosno odmaći najmanje 10 cm od\nsadnice) ili kroz sistem za navodnjavanje sa vodotopivim đubrivima.\nPreporuka je da se svake godine radi analiza kako bi ste zemljište doveli u idealno stanje, a time imali odlične prinose. Kiselost se mora STROGO kontrolisati jer mora biti u granicama od 5,5-6,5 PH.\nUkoliko ste u mogućnosti preporučuje se ubacivanje mlevenog ZEOLIT-a 2 t/ha u trake koji će poboljšati aeraciju, bolji razvoj korena, ali i vodni kapacitet u slučajevima suše sto je veoma važno, a to znači i prinose veće za 10-15%.\nDeluje komplikovano, ali je to OSNOVNO za dobru proizvodnju.\nŠto više budete uložili u početku to će prinosi biti znatno veći u narednih 15-20 godina.


ekonomija | CazinNET\nekonomija, bosna i hercegovina, bh izvoz\nBosna i Hercegovina je u julu ostvarila rekordnu vrijednost izvoza od 970,9 miliona KM, podaci su Agencije za statistiku BiH.\nbh dijaspora, novi projekti, ekonomija\nTim povodom USAID je danas u Sarajevu organizirao radni ručak s predstavnicima medija, sa željom da detaljnije predstavi projekt "Jačanje uloge dijaspore u ekonomskom razvoju BiH".\nNovalić: Prvi put nakon 10 godina imamo ekonomski napredak\nfadil novalić, fbih, ekonomija\nKopredsjedavajući Odbora Evropskog savjeta za spoljne odnose Carl Bildt izrazio je danas podršku BiH u procesu koji vodi ka članstvu u EU i naglasio da će joj na ovom putu pružati neophodnu pomoć.\nTokom susreta u Sarajevu premijera Federacije BiH /FBiH/ Fadila Novalića sa delegacijom ovog odbora bilo je riječi o aktivnostima federalne Vlade u procesu pridruživanja BiH Evropskoj uniji, sprovođenju Reformske agende, kao i o aktuelnoj političkoj situaciji u BiH.


OBILAZAK POPLAVLJENIH ROMSKIH NASELJA – OPŠTINA VLADIČIN HAN – Romski Nacionalni Savet\nU saradnji sa Humanitarnim centrom Rom iz Obrenovca i Fondacijom Ana i Vlade Divac, podelili smo humanitarnu pomoć ugroženim romskim porodicama koja su pretrpela štetu u nedavnim poplavama koje su zadesile romsko naselje u Prekodolcu.\nPre obilaska terena, razgovarali smo sa zamenikom predsednika opštine Vladimirom Kostićem i njegovim saradnicima koji su nas upoznali o aktivnostima koje opština sprovodi u inkluziji Roma. Za svaku pohvalu je požrtvovanje rukovodstva opštine da se nastala šteta što pre sanira, kao i da se privuku sredstva iz domaćih i stranih fondova kako bi se putna, komunalna i stambena infrastruktura u romskim naseljima popravila.\nOpština Vladičin Han je učestvovala u sprovođenju projekata koji su bili namenjeni stambenim zbrinjavanju romskih porodica, a veliki broj Roma je uz pomoć opštine našao zaposlenje u javnom i privatnom sektoru.\n← UVEK UZ SVOJE ROME KAD JE NAJTEŽE OPŠTINA BOJNIK\nOBILAZAK ROMSKIH NASELJA OPŠTINA SURDULICA →


Lepa vest: Grad Prokuplje na vreme doneo Odluku o mreži javnih osnovnih škola - Blace Info Press\nLepa vest: Grad Prokuplje na vreme doneo Odluku o mreži javnih osnovnih škola\nAutor: Gorica Šegović · 28. marta 2019.\nNa sednici održanoj 14. februara ove godine, odbronici Skupštine Grada Prokuplja doneli su dve veoma bitne odluke iz oblasti obrazovanja. To su Odluka o mreži javnih osnovnih škola na teritoriji grada Prokuplja i Odluka o mreži predškolskih ustanova, koje su donete na osnovu Uredbe o kriterijumima koje je donela Vlada Republike Srbije.\nPrema rečima člana Gradskog veća za prosvetu, omladinu i sport, Maje Ranđelović, jedinice lokalne samouprave su bile u obavezi da sačine elaborat koji sadrži Razvojni plan mreže izrađen na osnovu trenda prirodnog priraštaja, rađanja dece i većeg broja učenika upisanih u škole, kao i migracionih kretanja u jedinicama lokalne samouprave.\n-Kao koordinator radnog tima za izradu elaborata, moram da izrazim veliko zadovoljstvo što je grad Prokuplje jedan od tri u Srbiji, pored Vranja i Kraljeva, koji su na vreme doneli Odluku, uz još 17 jedinica lokalne samouprave, od ukupno 174, istakla je Ranđelović.\nOvim aktom, uvaženi su principi jednakog prava, dostupnosti, efikasnosti i efektivnosti istovremeno, a sve u skladu sa geografskim, demografskim, kulturnim, ekonomskim i drugim karakteristikama našeg grada.\n-S obzirom na to da se Prokuplje prostire na površini od 759 kilometara kvadratnih, a broj stanovnika je 44.419 u 107 naselja, da smo specifičan grad, blizu Kosova i Metohije, trudili smo se da u zakonskim okvirima ostvarimo jedan od najvažnijih principa, a to je dostupnost u kontekstu mogućnosti sticanja redovnog osnovnog obrazovanja uz primerenu udaljenost škole od mesta stanovanja i saobraćajne povezanosti, naglasila je Ranđelović.\nOna je posebno podvukla važnost nove mreže javnih osnovnih škola, koja treba da doprinese daljem razvoju i unapređenju procesa obrazovanja i vaspitanja, a sve u skladu sa opštim i posebnim ciljevima i standardima uređenim Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, kao i Strategijom razvoja obrazovanja u Republici Srbiji do 2020. godine.\nSledeća vest Pozorište u Prokuplju obeležilo 100 godina postojanja\nPredhodna vest KMF Jastrebac Blace u polufinalu Kupa Srbije igra sa Novom Pazovom


Da li postoji kraj?PMF žurnal | Природно-математички факултет\n19:00, 06.06.2020. | INTERVJU NIŠ\nAutor: Miljana Stanković, izvor: PMF Žurnal\nU serijalu tekstova “Lice u lice s naučnicima” naše novinarke, Miljana Stanković i Anđa Denić, diskutuju sa omiljenim profesorima Prirodno-matematičkog fakulteta o pravcima u kojima se nauka razvija i ulozi naučnika u 21. veku.\nU današnjem članku donosimo odgovore na pitanja koja često čujemo: “Da li postoji život van planete Zemlje?”, “Kako izgleda put do kosmosa?” i “Šta su crne rupe i da li je moguće stvoriti ih u laboratoriji?” Naš sagovornik je dr Dragan Gajić, redovni profesor Departmana za fiziku našeg fakulteta. Profesor Gajić, između ostalog, predaje i korpus astrofizičkih predmeta na Departmanu za fiziku, a na Departmanu za biologiju predaje Osnove astrofizike sa astrobiologijom. Predsednik je i Astronomskog društva “Alfa”. Spada u najaktivnije popularizatore nauke u Srbiji. Razgovor smo vodili u Laboratoriji za astronomiju, astrofiziku i astrobiologiju, koja sa astronomskom opservatorijom na krovu fakulteta predstavlja funkcionalnu celinu.\nMiljana: “U kojim segmentima će se razvijati fizika u bliskoj budućnosti?”\nProfesor Gajić: “Danas se teško može govoriti o nauci koja je izdvojena od drugih nauka. Sve nauke su se tako razgranale da u okviru fizike imamo situaciju da se svaki njen deo može tretirati kao posebna nauka. Naučna saznanja se tako brzo razvijaju, da stručnjaci imaju pre svega problem da prate sva nova saznanja, a još veći da daju doprinos razvoju novih. S obzirom da se naučna misao razvijala tako da se na svakih devet godina naučna saznanja udvostručuju, radi se o strahovito brzom razvoju savremenih nauka.\nZbog toga je teško reći u kom pravcu će se razvijati samo fizika, ali postoji čitav niz problema za koja još uvek nisu nađena adekvatna rešenja. Na osnovu toga možemo govoriti o nekoliko pravaca razvoja fizike u budućnosti.\nJa bih zauzeo sledeći pristup: Budući razvoj fizike će se zasnivati u dva interesantna pravca koja su povezana. Jedan pravac je saznavanje prirode u njenom najosnovnijem gradivnom smislu, što proučava fizika elementarnih čestica.\nDrugi pravac se odnosi na razvoj Kosmosa, čime se bavi kosmologija. Dodao bih da otkrića u jednoj od pomenutih oblasti direktno utiče na dalja otkrića u drugoj, jer se pokazuje da je potencijalni razvoj Kosmosa vezan za mikrosvet tj. za elementarne čestice. Prosto je fascinantno da sudbina Kosmosa, najkrupnije strukture fizičke realnosti, zavisi od elementarnih čestica – njenih najmanjih delova.”\nAnđa: “Kada govorite o razvoju kosmologije, na šta pre svega mislite?”\nProfesor Gajić: “Kada danas govorimo o Kosmosu, prva intrigirajuća pomisao vezuje se za njegovo ubrzano širenje, što predstavlja saznanje od pre par decenija. Za širenje Kosmosa se zna već jedan vek i pravljeni su teorijski modeli koji su predviđali njegovu dalju sudbinu, u zavisnosti od toga koliko ima mase u njemu. Ono što nije teorijski razmatrano je njegovo ubrzano širenje. A upravo to pokazuju savremena merenja. Logično je pitanje: “Šta je uzrok takvog ponašanje svemira?”. To još uvek ne znamo, ali znamo da postoji. To smo nazvali tamna energija i tamna materija. Vidljivi deo svemira je sagrađen od svega 4% (vidljive) materije, 26% je nevidljiva materija, a preostalii deo se odnosi na tamnu energiju. U ovom trenutku ne znamo šta su tamna energija i tamna materija, ali ih osećamo.”\nMiljana: “Razgovor o tamnoj energiji krije mnoge misterije: ona postoji, a ne može da se spozna ljudskim čulima. Da li Vam se ponekad čini da je čovek istražio i pretvorio u fizičke zakone sve što je mogao?”\nProfesor Gajić: “Kada sam bio vaših godina na našem fakultetu je gostovao naš poznati fizičar profesor Miša Mlađenović. U razgovoru mi je rekao da je fizika završena nauka i da u njoj više ništa važno ne može da se otkrije. Mene je njegov stav zbunio, a onda je on naveo primer olovke koja pada u gravitacionom polju. Tu se ništa ne može promeniti i sve je tu jasno. Tako je i sa svim ostalim pojavama u prirodi. Za fiziku one su jasne. Iako sam bio mlad i bez mnogo “naučnog iskustva” u sebi sam se oštro suprotstavljao takvom mišljenju. Budućnost je pokazala da sam bio u pravu. Nauka nikada neće biti završena. Fizička realnost je isuviše složena da bi bila potpuno razjašnjena”.\nMiljana: “Uvek aktuelna, kada govorimo o dostignućima u fizici, teorija svega je imaginarni koncept koji bi povezivao sve aspekte fizičkog sveta. Da li je takav princip moguć?”\nProfesor Gajić: “Proces objedinjavanja svih interakcija bio bi jedinstven zakon koji reguliše sve u prirodi. Meni je traganje za takvim zakonom delovalo kao traganje za Bogom, koji je uredio odnose i strukturu svega i svuda jednom za uvek. Međutim, postavlja se pitanje da li se priroda ponaša tako kao da je podvrgnuta jednom jedinstvenom zakonu? Iako neka nova saznanja i moćni eksperimenti ukazuju da smo možda na dobrom putu, mislim da je priroda determinisana nizom zakona, a ne jednim jedinstvenim. Možda smo mi donekle u zabludi kada tražimo taj unica lex. Uvek će se naći neki slučaj, neka pojava koja tim zakonom nije obuhvaćena. Upravo to znači da fizika nije zatvorena i okončana nauka.”\nAnđa: “Koje metode danas koriste fizičari kako bi proučavali stvarnost?”\nProfesor Gajić: “U energetskom smislu, na primer, još uvek ne možemo da proizvedemo uređaj koji će razbijati materiju na njene najosnovnije delove, kao što su npr. kvarkovi. Niti možemo da ostvarimo u laboratorijama tako ekstremne uslove izuzetno visokih gustina i temperatura, kakve se sreću u središtima zvezda, niti toliko niskih temperatura i razređenih sredina, kakve se sreću u međuzvezdanom i međugalaktičkom prostoru. U tom smislu svemir je najbolja moguća laboratorija, ali u njoj ne možemo da diktiramo uslove, kao što je to slučaj u laboratorijama na Zemlji. Astronomi i astrofizičari su posmatrači prirode koji teorijskim modelima pokušavaju da je objasne.”\nMiljana: “Otkriće Higsovog bozona u Cernu izazvalo je burne reakcije u javnosti. O čemu se zapravo radi?”\nProfesor Gajić: “Proces je išao ka tome da snopovi čestica koji se sudaraju budu sve brži i brži. Uređaji koji su se stalno usavršavali, tim snopovima naelektrisanih čestica davali su sve veću energiju. One se sudaraju ogromnim brzinama, što je dovodilo do toga da se u tim procesima stvarao Higsov bozon, “nosilac i kreator mase”.\nPostojao je strah među laicima da će ova istraživanja u Cernu stvoriti crnu rupu, koja će usisati i samu planetu. Međutim, Stiven Hoking je uveo pojam tzv. isparavanja crnih rupe. To se odnosilo na primarne crne rupe, koje su počele prve da se formiraju u Kosmosu. Suština ove teorije sastoji se ukratko u sledećem: kada postoji foton jako velike energije, koji se kreće po tzv. sferi horizonta događaja, koju možemo tretirati kao površinu crne rupe, iz njega je moguće stvaranje virtuelnog para čestica-antičestica. One bi se, izvan horizonta događaja, vrlo brzo spojile i anihilirale, pretvarajući se u foton iz kog su nastale. Ali, ako se to događa na površini horizonta događaja, situacija je takva da jedna od tih čestica iz ovog para upadne u crnu rupu, a druga izlazi van nje. To znači da crna rupa gubi deo energije koji je odnela čestica koja je napustila horizont događaja. S obzirom na ekvivalenciju energije i mase, gubitkom dela energije, smanjuje se masa crne rupe. Učestalost tih procesa dovodi do toga da crna rupa u konačnom nestane, ispari. Što je crna rupa manje mase, brže isparava i brže nestaje.”\nAnđa: “Dakle, da li je moguće veštačko formiranje crne rupe u laboratoriji?”\nProfesor Gajić: “U teorijskom smislu, u Cernu mogu da naprave crnu rupu, ali bi ona toliko brzo isparila da ne bi bilo dovoljno vremena da privuče novu masu iz okoline i koja bi joj omogućila da naraste i proguta Zemlju. Dakle takvi strahovi su bez osnova”.\nMiljana: “Vi se bavite astrofizikom, šta Vas je zadržalo u toj oblasti?”\nProfesor Gajić: “Ono što me tera da volim astrofiziku jeste potreba da dobijem nova saznanja o Kosmosu. Imam nekog crva u glavi koji me tera da saznajem nešto novo i to prenosim drugima, a ne samo da radim ono što je korisno i ekonomski isplativo.\nTu je i pitanje koje se postavlja: kako preživeti na ovoj planeti? Čovek je svojim aktivnostima u velikoj meri razorio našu planetu. Ona obnavlja svoje resurse određenom brzinom, ali ih mi trošimo brže nego što ona može da ih obnovi. Postoji tzv. “Gaja hipoteza” koja polazi od toga da je planeta jedan jedinstven sistem. Ona se prilagođava, ali to prilagođavanje je na nivou koji je nepovoljan po nas. Ono što upropašćujemo, planeta će “ispeglati”. Ali ta novonastala ravnoteža će biti sa prosečnom temperaturom koja će biti viša od one kolika je bila pre nego što se u njeno ponašanje nije umešao čovek svojim aktivnostima. Time mi ugrožavamo i sebe i biosferu na Zemlji.”\nAnđa: “Da li smatrate da će se u budućnosti fizika pozabaviti tim ekološkim problemima?”\nProfesor Gajić: “Pravac razvoja fizike je traganje za vidovima energije koji neće ugrožavati svet. Npr, to bi mogla da bude solarna energija. Ali, nje imamo najviše leti kada nam je energija manje potrebna, a još uvek nismo u stanju da je sačuvamo za zimu. Ne mislim samo na ove, obnovljive, vidove energije. Bežimo od nuklearne energije smatrajući je vrlo opasnom. Ali, civilizacija će se razvijati tako da ćemo biti primorani da tragamo za vidovima energija, kao što je npr. fuziona. Već 50 godina radi se na procesu kontrolisane fuzije, ali još uvek ne uspevamo da to uradimo. Zato smo fuziju realizovali u vodoničnim bombama. U istoriji nije prvi put da se saznanja fizike prvo iskoriste u destruktivne svrhe, kroz nova oružja, a tek kasnije se radilo na tome da se ova saznanja implementiraju za blagodet čovečanstva.\nDrugi pravac bi vodio ka stvaranju sveta koji će moći da opstane i u odnosu prema prirodi i sa nekim drugim vidovima energije. Da bismo proizveli bilo šta moramo da uložimo neku energiju. Dobar deo te energije na osnovu principa termodinamike odlazi u okolinu. Ma kako bila čista energija koju ulažemo u proizvodnju, deo te energije smo emitovali u atmosferu. I bez emisije gasova staklene bašte mi u sistem atmosfere ubacujemo energiju koja je zagreva. Postavlja se pitanje u kojoj meri naša planeta može da primi tu energiju i da taj rast temperature ne bude takav da ugrozi živi svet. Rast temperature okeana će dovesti do klimatskih promena, do uništenja planktona u moru. Potom će se manje apsorbovati ugljen dioksid, tako da će temperatura i dalje da raste. Na taj način ulazimo u tzv. pozitivnu povratnu spregu, koja je vrlo nepovoljna za opstanak biosfere na Zemlji.”\nMiljana: “Koliko će temperatura da raste?”\nProfesor Gajić: “To će se zaustaviti kao na Veneri, na čijoj je površini temperatura preko 460 Celzijusovih stepeni. Ona je sada u ravnoteži jer prisutan ugljen dioksid u njenoj atmosferi propušta zračenje koje odgovara talasnim dužinama na tako visokim temperaturama. Nadamo se da se tako nešto neće desiti na Zemlji, ali porast ljudske populacije, stvara i glad za energijom i njenu emisiju u atmosferu, što nepovoljno deluje na biosferu i opstanak čoveka na našoj planeti. Osim iskonske znatiželje i to je jedan od razloga zbog kojeg čovek traga za ekstrasolarnim planetama, koje će jednoga dana možda naseliti. Ali, putovanja do tih svetova neće moći da budu masovna, i tamo neće moći da se preseli veliki deo čovečanstva. Osim toga ta putovanja bi trajala jako dugo. Sada je do naše najbliže zvezde najbržoj letelici koju je napravio čovek potrebno 76000 godina. To kolonizaciju susednih zvezda i planeta oko njih u bliskoj budućnosti, koja se meri vekovima, čini malo verovatnom.\nNaša planeta je “Zlatokosa”, jer se nalazi dovoljno blizu Sunca tako da dobija dovoljno energije, a da je ona ne ugrozi. Mi smo prilagođeni za život na takvoj planeti i zato je treba pričuvati, a ne upropašćavati.”\nAnđa: “Kako gledate na mogućnost da naš novi dom postane Mars?”\nProfesor Gajić: “Nije sve kao u filmu. Imao sam prilike da upoznam devojku koja je ušla u uži krug onih koji su u viziji Ilona Maska planirani za odlazak na Mars. Ispala je nakon ulaska u prvih sto kandidata. Rekao sam joj da teba da bude srećna zato što je ispala sa spiska potencijalnih “putnika” na Mars.”\nProfesor Gajić: “Zato što se ne razmišlja o tome kako će ljudi preživeti na Marsu, jer su tamo potpuno drugačiji uslovi: temperatura je -60 stepeni, nema ozonskog sloja koji štiti od ultravioletnih zračenja. Mogu se napraviti kupole gde će ljudi živeti, ali to neće moći prvi ljudi da naprave. Potrebno je mnogo robotizovanih misija koji bi napravili habitat za ljude na Marsu.\nPostoji i drugačiji scenario, tzv. teraformiranje Marsa, čija je suština u tome da se uslovi na Marsu modifikuju tako da su slični uslovima na Zemlji. Najpre moramo da obavimo otopljavanje na Marsu. Ugljen dioksida je na Marsu oko 96%, ali je atmosfera Marsa oko sto puta ređa od Zemljine, tako da ta količina ugljen dioksida efektom staklene bašte ne stvara dovoljno visoku temperaturu koja bi omogućila život. Potrebno je upumpati još veće količine ovog gasa, da bi se temperatura podigla. To bi otopilo polarne kape, što bi stvorilo vodu u tečnom stanju. Nakon toga treba da pošaljemo brodove koji će nositi bakterije, koje će ugljen dioksid prerađivati i stvarati kiseonik. Problem je u tome, što će otopljena voda posle izvesnog vremena nestati, kao što je i nestao okean na Marsu u njegovo ranoj istoriji. Masa Marsa je mala i on nije mogao da zadrži tečnu vodu. Molekuli vode su se pod delovanjem UV zračenja razbijali na vodonik i kiseonik, lakši vodonik je otišao iz atmosfere, jer gravitacija Marsa nije mogla da ga zadrži, a kiseonik je oksidovao površinu planete, koja je zbog toga poprimila crvenkastu boju.\nTakođe treba razmišljati i o drugim problemima koji su vezani za naseljavanje ove crvene planete. Jedan od takvih su čak i zdravstveni problemi u prvim posadama, koji bi se na Zemlji relativno lako rešavali, kao što su upale zuba ili slepog creva. Ko bi tamo lečio te ljude?\nPotom, let do Marsa bi u sadašnjim uslovima trajao najmanje šest meseci. Kosmonauti bi najveći deo tog leta proveli u bestežinskom stanju. Ne znam da li ste čule za “svemirsku bolest”, koja se javlja u uslovima nulte ili mikro gravitacije? Jedna od njenih posledica je da se kalcijum u organizmu ne taloži u kostima, što ih čini krtim. Očigledno je da će medicina morati da da svoj veliki doprinos u prevazilaženju ovih problema. U tom smislu ja sam skeptik po pitanju skorih interplanetarnih letova sa ljudskim posadama.\nOčekujem da će čitav niz novih tehnoloških rešenja do kojih dolazimo u istraživanju svemira da se nađe u svakodnevnom životu na Zemlji, što će popraviti kvalitet življenja ljudi..\nLjudi koji se odluče za kosmičke letove prolaze kroz ozbiljnu trenažu. Osim toga, oni su selektovani tako da budu izdržljivi. Moraju biti i psihički jaki, jer se odlazi na put bez povratka.\nNpr. Jurij Gagarin nije imao najbolje rezultate. Njegov jedini najbolji rezultat je bio u tome da je mogao najduže da izdrži u tesnom prostoru. Kabina je bila jako skučena, ali njemu to nije predstavljalo problem.”\nMiljana: Za kraj, kako komentarišete veliki broj teorija zavere koje su aktuelne danas?”\nProfesor Gajić: “Između ostalog, uloga fizike bi trebalo da bude takva, da razuverava one ljude koji veruju u različita praznoverja. Npr. u veku kada se razmatra suština materije, imamo priče o Zemlji kao ravnoj ploči. Još uvek je prisutno to što datira iz vremena kada je kod ljudi počinjala da se formira svest, da pojave koje ne ume da objasni pripisuje nečemu ezoteričnom i nerealnom.”


Uticaj fizičke aktivnosti i sporta na pravilan razvoj dece - Moje dete\nPočetna Porodica Saveti Uticaj fizičke aktivnosti i sporta na pravilan razvoj dece\nUticaj fizičke aktivnosti i sporta na pravilan razvoj dece\nNa pravilan razvoj dece, razvoj fizičkih sposobnosti, pravilan rast i razvoj tela i formiranje zdrave telesne konstitucije najviše utiče fizička aktivnost deteta. U razvoju fizičkih i drugih sposobnosti neophodno je ostvariti dva osnovna zahteva i to:\na) Što više aktivnosti, čime se podstiče brži razvoj;\nb) Što raznovrsnije aktivnosti čime se obezbeđuje kompletan razvoj.\nKretanje je lek – zdravstvene prednosti\nDanas je mali broj ljudi u stalnoj fizičkoj kondiciji, pa su im takva , i deca. Sve su češće bolesti srca i krvnih sudova, pre svega zbog nedovoljnog kretanja i fizičke aktivnosti uopšte.\nStara latinska izreka glasi „Kretanje je lek“ mora se svakodnevno uvažavati i poštovati. Poznato je da brže hodanje i uopšte jači fizički napor podstiču srce da brže kuca. Time se ubrzava i krvotok, disanje i na taj način veća količina kiseonika dospeva u tkiva i mišiće, a to sve povoljno utiče na poboljšalje i očuvanje zdravlja.\nHodanje i trčanje su najprirodniji načini kretanja i jedna vrsta aktivnog odmora odraslih i dece. Na žalost, deca sve svoje slobodno vreme provedu kraj televizora i kompjutera. Na tabletima, i mobilnim uređajima. Dete, ma kog uzrasta trebalo bi bar dva sata dnevno da provede u nekoj sportskoj aktivnosti. Ovo doprinosi jačanju mišića nogu i ruku pa i celog tela, a posebno povećanju kapaciteta pluća i srca.\nDete koje svakodnevno hoda, trči „vežba“, zdravije je i sposobnije za veće napore, manje se zamara i manje „troši“ svoj organizam. Dokazano je da srce kod deteta koje se bavi nekim sportom ima za vreme mirovanja puls od 60 otkucaja u minutu , dok netrenirano, „lenjo“ srce, ima, po pravilu 80 otkucaja u minutu i za čitavu četvrtinu je opterećenije. Ako se tako nastavi dalje u životu, čitavih dvadeset pet godina netrenirano srce je starije, više amortizovano i u krajnjoj instanci toliko godina čovek manje živi.\nFizičke aktivnosti kojima deca mogu da bave\nPoludnevni ili jednodnevni izleti u prirodu, bar jednom nedeljno. Treba odvesti dete u prirodu da udiše svež planinski vazduh, da se tamo istrči, odmori oči u zelenilu livada, da druguje s pticama i zverčicama. Ukoliko roditelji na tome insistiraju makar samo u jednoj godini, kasnije će izleti i druženje sa prirodom postati dečija potreba i radost.\nNaučiti dete, i to što ranije, da pliva, najbolje već u trećoj ili četvrtoj godini života. I ne samo da nauči već i da što češće i duže pliva, koliko je god to moguće. Plivanje je sport broj jedan, bitno povećava vitalni kapacitet pluća, pravi je melem za srce i gotovo sve druge organe. O njemu se takođe može govoriti kao osnovnom uslovu za dobro zdravlje i vedro raspoloženje.\nZima je period koji se odlikuje neaktivnošću, i baš zbog toga morate deci obezbediti uslove za pojedine zimske igre i sportove, posebno za sankanje i skijanje. Ovi sportovi izuzetno vesele svu decu i ona s nestrpljeljem očekuju prve snežne pahulje. Sportovi na snegu omogućuju konstantan fizički razvoj, jačaju otpornost i organizma i svežinu duha pod uslovom da je dečja obuća i odeća dovoljno topla i podešena za kretalje.\nSvakodnevna, a najbolje jutarnja gimnastika. Za gimnastiku nisu potrebni neki specijalni uslovi, osim dobre volje i deset do dvadeset minuta vremena. Sva deca su u školi ili vrtiću ovladala nekim elementarnim vežbama pa ove treba i koristiti. Problem je u tome što većina roditelja ni sama ne upražnjava jutarnju gimnastiku. Ali sve se može kad se hoće, zarad zdravlja svoje dece.\nDete treba da se redovno bavi nekim sportom. A kada kažemo bavljenje sportom to se odnosi na neki organizovani sportski kolektiv, preko škole i nekog sportskog kluba, naravno u skladu sa interesovaljem i fizičkim sposobnostima. Bavljenje sportom je i izuzetna rekreacija i veliko zadovoljstvo, takmičenje s drugima, i sa samim sobom. To posebno podsgiče i svestranost i jača dečji organizam i njegovu volju.\nPrethodni članakPismeni sastav za osnovnu školu na temu vetar\nSledeći članakSrpske narodne poslovice za decu i njihovo značenje\nIntelektualni razvoj deteta – kako stimulisati razvoj inteligencije kod beba


Srpske zemlje ili srpski svet. | 11. strana | Forum Krstarice\n29.05.2021. u 10:19 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nJoš neko je skapirao da nacije u staroj Jugoslaviji nastaju da bi se oslabilo Srpstvo a ne zato što su stvarno nacije.\n29.05.2021. u 18:40 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nPa koliko ima Mađara,? Ima ih 3.53% u celoj Srbiji a u vojvodini manje od 2% i dobili su autonomiju. Pa gde to ima da manje 2% dobije autonomiju?\nМађара има 13% у Војводини.\n29.05.2021. u 18:41 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nI 13% treba da dobije autonomiju?\n29.05.2021. u 18:48 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nПитање аутономије АПВ је много сложеније од статуса Мађара.АПВ је национално хетерогена и око 35 % становништва нису Срби.Дакле, у Војводини живи 65% Срба, 13 % Мађара и 22% припадника других националности.\n29.05.2021. u 18:52 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nVojvodina je naš RATNI plen. Ko ih je#e što su Mađari izgubili rat i šurovali sa AU. Autonomija je poništavanje naše pobede u ww1.\n29.05.2021. u 18:56 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nВојводина је етничка српска територија на којој живе и припадници других народа.Зато је припала Краљевини СХС, јер су Срби били релативна већина, и што су били бројнији од Мађара(немци су били искључени из ове рачунице, јер Војводина није могла никако припасти Немачкој или Аустрији).Због етничког критеријума је Војводина уједињена са Србијом и онда са остатком Југославије, а не због војног напредовања српске војске.\n29.05.2021. u 19:01 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nPropala AU carevina je PODELJENA među silama pobednicama među kojima je bila i kraljevina Srbija. Mađarska je gubitnica i mogla je samo da gubi teritoriju a nikako da dobije.\n29.05.2021. u 19:03 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nАустро-Угарска је подељена између новостворених држава-Пољске, Чехословачке и Краљевине СХС.Те државе нису постојале током Првог светског рата и нису могле бити победници рата.\n29.05.2021. u 22:40 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nŠta lupaš ti???!! Vojvodina JE Srpski ratni plen. Tu Vojvodinu smo platili sa 50% svih muških glava koje su živele u kraljevini Srbiji.\n30.05.2021. u 08:06 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nGle gle još neko misli da je kolektivizam nemoguć.\n117 KB · pregledi: 2\n30.05.2021. u 08:17 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nНико није скапирао , а и скоро неће да је и Српска нација као и ТРИ ... (најмасовније статистички вере у ЈЕДИНО вишње )\nсамо проналазак да се замаже глобално израбљивање\nНаднационално трговци балкана 'свих' нација у свим маркетима су се договорили да за годину дана ковиде храна поскупи 23%\nАли конзименткиње и конзументи .... су затворени у свој еподеле .... да ли су\nфриленсери .. да ли су таксисти .. да ли су адвокати .....\nСвако у 'себи сличнима '.. 'траћи' ... али НЕЋЕ наћи спас\nНе мисли ... већ РЕКЛАМИРА .. да је немогућ\n30.05.2021. u 08:18 - Srpske zemlje ili srpski svet.\n30.05.2021. u 08:25 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nИнијицијатори су поделе исти они Англи и Франци који су СВОЈЕ државе само чинили централнијима и више империјалистичкијима освајајући\nАфрике .. Азије ....Бришући УНУТАР сопствене државе ПОДнационално\nИма времена ... 'скапираћеш'\n30.05.2021. u 08:27 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nпар 'иљада такситкиња/та , адвокаткињ/та , фриленсерки/ра се изборило да плаћа 0% пореза\nа да користи социјално и здравствено .....\nЖивела СТРУКОВНА аутономија ИНДИВИДУАЛИЗМА над\n30.05.2021. u 08:33 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nPlacaju svi oni porez i zove se PAUŠALNI porez. Frilenseri nisu placali ali nisu ni imali zdravstveno i socijalno. Ako ne placaš onda i nemaš zdravstveno i socijalno.\n30.05.2021. u 08:38 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nTebi je jasno da kolektivu su na smetnji stari i bolesni i da svi koji su strari i bolesni ili ce to biti u budućnosti a to su svi bi trebalo da glasaju za individualizam.\nKolektivističke ideje i partije NIKADA neće tražiti i naći lek za rak, hiv, alchajmera ili bilo koji drugi lek jer kolektiv prosperira i bez tih lekova. Pogledaj samo smo pronasli malo sapun i neke vakcine i kolektiv ljudi planete se duplirao sa 3,5 milijardi na 7 milijardi za manje od 50godina.\n30.05.2021. u 09:17 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nДа ли више колективнога доброга остане када се\nиндивидуално сукобљени гложе\nили индивудуално договоре ?!\nКолективу на 'сметњи' ?! Или ИНДИВИДУАЛНО ?! Па зар познати обичај и сиротих и богатих све до колективизма је била небрига\nи то ВЕКОВИМА....\nЧим ослаби оболи ... одмах се 'пушта низ воду ... КОЛЕКТИВ је смислио болнице .. пензије ... социјално .... ЕКОНОМИЧНОСТ\nИНДИВИДУАЛИЗАМ је смислио само себичност трошења сада , свега, на себе ....\n30.05.2021. u 09:37 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nŠta je loše u troši svoje pare kako ti hoćeš? Ako sam znao da ih zaradim onda znam i da ih potrošim.\n30.05.2021. u 09:54 - Srpske zemlje ili srpski svet.\n'знао да зарадим ' .... превод ... искористим колектвно због индивидуалнога\n30.05.2021. u 09:57 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nСамо да се подсетимо ко смо и шта смо.. и због чега смо синтетичким нацијама, просто неподношљиви!\nTvrdos.. V vek..\nLjubostinja , Studenica..\nPetrova crkva i Studenica su starije još od Hilandara\nA ima još temelja od manastira i crkvi iz 2 -3 veka , koje niko ne spominje\nTo je samo deo naše istorije duge 10000 godina\nTo je ta je istina što ih boli ta\nNiko te neće naučiti ono što treba da bi ga smenio sa vlast!!!\nTo što ima škola ne znači da sam tu i nešto naučio. To što nas uče u školama nikome i ne treba.\nUostalo platio sam tu školu visokim porezima, tako da mi kolektiv ništa nije dao a da prethodno nije uzeo.\n30.05.2021. u 09:59 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nСрпске земље .. Српски свет\nЗанимљиво ... НАЦИОНАЛНИ наслов .. а на теми све ИНДИВИДУАЛЦИ\nПа где је то колективно СРПСТВО у овом индивидуалцу ?!\nГде је ту НАЦИ- О - НАЛНО\nНАЦИСРБИН не постоји ... да би иједна НАЦИја нила НАЦИ она МОРА колективно да има ДУГИ колектив НАЦИ\nСрб је ИНДИВИДУАЛНО АНАЦИОНАЛАН\nСрб трговац ће да диже цене 23% у трговини коју поседује .. а ТРУБИТИ на ЈАГОДИНА ТВ\nкако 'се снашао 'и 'умео да заради'како је 'скапирао ' како свеТ' 'функционише\nЗашто би ИНДИВИДУАЛАЦ хтео да 'мења' колектив ... само да би ВЛАДАО ...\nСрби су у порежењу са осталим НАЦиајам или 5 векова у заостатку .... или 5 векова предњаче\nНа вама је чиме ћете се или тешити .. или самодопадно хранити као илузијом\n30.05.2021. u 10:00 - Srpske zemlje ili srpski svet.\nHaha. Pa hrišćani su TAKOĐE veštačka nacija. U čemu je razlika između nacije hrišćana koju je Isus pravio i i nacije arijevaca koju je Hitler pravio i nacije proletera koju je Lenjin pravio? Nikakva, sve te nacije i jesu veštačke jer ih je čovek pravio i naravno nije uspeo.


BIC UniCredit Bank - HypoVereinsbank, Völklingen (Nemačka) (SWIFT kod).\nBIC UniCredit Bank - HypoVereinsbank, Völklingen (Nemačka) (SWIFT kod)\nBIC za UniCredit Bank - HypoVereinsbank u gradu Völklingen je HYVEDEMM432. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 604927701 i šifre banke 59020090, rezultat će biti IBAN sličan ovome: DE99 5902 0090 6049 2770 1. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku UniCredit Bank - HypoVereinsbank, to je 59020090. Iz tog razloga BIC, u našem primeru HYVEDEMM432, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC HYVEDEMM432, to je DE. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.\nSedište banke je UniCredit Bank - HypoVereinsbank u gradu Völklingen. Shodno tome, Völklingen se nalazi u zemlji Nemačka. UniCredit Bank - HypoVereinsbank se može kontaktirati na (06898) 5011-0.


Stanić: „Škola jahanja“ – dokaz da se ništa ne radi, osim slikanja i snimanja - Argumenti\nNaslovna Srpska Stanić: „Škola jahanja“ – dokaz da se ništa ne radi, osim slikanja...\nStanić: „Škola jahanja“ – dokaz da se ništa ne radi, osim slikanja i snimanja\nŠef Kluba odbornika Ujedinjene Srpske u Skupštini grada Banjaluka Neven Stanić izjavio je da je video-snimak „škole jahanja“, koji kruži internetom, dokaz da se u banjalučkoj Gradskoj upravi i novoj gradskoj administraciji ništa ne radi osim slikanja i snimanja.\n– Za šta služe prostorije Gradske uprave sad se ispostavilo u tom videu. Čista zloupotreba i dokaz da se ništa ne radi u Gradskoj upravi i novoj gradskoj administraciji, nego da je to čisto slikanje, snimanje i zezancija, dječija igra da tako kažem – rekao je Stanić Srni.\nOn smatra da se građani Banjaluke koji su podržali Draška Stanivukovića za gradonačelnika uveliko kaju što su to učinili, jer su vidjeli koga su izabrali.\nU javnosti se pojavio video-snimak na kojem se vidi kako Olga Babić, zaposlena u Gradskoj upravi Banjaluka, jaše gradonačelnika Banjaluke Draška Stanivukovića, koji joj objašnjava kako da nauči da „jaše konja“.\nPojavio se snimak: Draška Stanivukovića jašu kao konja


Ljubav, venčanja i druga očajanja (video)\nM. K. 24. decembra 2020. 09:23\nRomantična komedija o ljudima koji rade na organizaciji venčanja kako bi stvorili savršen dan za ljubavni par – dok su njihovi lični odnosi neobični, ludi i daleko od savršenog.\nvenčanja i druga očajanjaljubav


JANKO BALJAK: U Srbiji je kult ličnosti lidera kakav nije ni u Severnoj Koreji | Vesti | Kurir\nPROFESIONALNI TRENER PLIVANJA U PARTIZANU SVIM NEPLIVAČIMA SRBIJE: Ovo 20\t238\nAutoritarna vlast i lična diktatura iza fasade i šminke\nJANKO BALJAK: U Srbiji je kult ličnosti lidera kakav nije ni u Severnoj Koreji\n16.06.2017. 11:41h 16.06.2017. 12:15h\nReditelj Janko Baljak rekao je da o Ani Brnabić kao stručnjaku misli sve najbolje, ali da svako ko prihvati funkciju u ovoj konstalaciji vlasti saučesnik je u „zločinačkom poduhvatu vlasti“.\n"Vučić ima manir da troši ljude, naročito to radi sa ljudima koji nisu iz SNS", kaže on i dodaje da je ovim izborom on pokazao članovima stranke šta misli o njihovim stručnostima i kvalifikacijama.\nREČ IMAJU NARODNI POSLANICI: Predlog da Ana Brnabić bude premijer stigao u Skupštinu Srbije\n„Ona neće imati slobodu odlučivanja, ako pokuša da se suprostavi, završiće se raspuštanjem vlade i raspisivanjem izbora, zato je i još gore što je prihvatila jer je jasno da će biti marioneta. A mogla da vidi kako sistem funckoniše, i nije morala to da prihvati“, kazao je on za Novi dan televizije N1.\nTo što je prihvatila da bude premijer u Vučićevoj vladi, dodaje, ne služi joj na čast i cela priča će se završiti kao i sa svim ekspertima u vlasti koji su potrošeni i bačeni.\nPETICA ZA BRNABIĆKU: Ana će biti tek peti premijer na svetu koji priznaje da je gej!\n„Sve što Vučić radi je šminka i fasada, iza je potpuno autoritarna vlast i njegova lična diktatura“, kazao je za N1 i dodao da je predsednik to jasno pokazao i u jučerašnjem obraćanju novinarima.\nE MOJ NARODE, NAPRAVIŠE NAM LUDU KUĆU OD ZEMLJE: Oglasio se glumac kojeg je Vučić nazvao pijancem i batinašem\nČinjenica da je žena izabrana za mandatara sa sastav vlade je „irelevantna“ i čist marketing, kaže Baljak. „Od toga su napravili kao da je to neko svetsko čudo, žene su bile premijeri i u bivšoj Jugoslaviji, Milka Planinc, i u afričkim zemljama... Napravili smo nepotrebni cirkus. Možda je to lep gest i čin, ali to je obična šminka i fasada i ne vidim dublju suštinu“, rekao je on.\nGovoreći o jučerašnjoj poseti iznenađenja omladinaca SNS kabinetu predsednika Srbije, Baljak je rekao da je to „neverovatan hepening“ i da takve vrste uspostavljanja kulta ličnosti nema ni u Severnoj Koreji.\n(FOTO) VUČIĆ POSTIDEO SVOJE NAPREDNJAKE: Kako se iznenađenje omladine SNS pretvorilo u debakl!\n(Kurir.rs/N1/Foto: Aleksandar Jovanović)\nBATINAŠI U AKCIJI USRED BEOGRADA: Pogledajte kako Vučićev gorila teroriše građane na Terazijama\nJanko BaljakAna BrnabićAl4eksandar Vučićvlastrežim\nPROFESIONALNI TRENER PLIVANJA U PARTIZANU SVIM NEPLIVAČIMA SRBIJE: Ovo je JEDINA stvar koju možete da uradite kako biste izbegli Stefanovu sudbinu! A evo ŠTA PORUČUJE DRŽAVI 20\t238


Turizam u Srbiji tokom epidemije: Šta očekuju domaći izdavači?\nMilena Radivojević 8. 7. 2020.\nIstraživanje koje je sprovela platforma Serbian-Bookers obuhvatila je smeštaje iz gradskih, ruralnih i planinskih oblasti, kao i male iznajmljivače, a kako dodaje Đorđe Jevtić, osnivač Online Booking Services kompanije u okviru koje se nalazi Serbian-Bookers platforma, rezultati do kojih su došli nisu ohrabrujući.\nMeđutim, dodaje on, primetno je da su određeni vlasnici i menadžeri smeštaja uspeli da izvuku poslovanje i to zahvaljujući inostranim turistima koji su odlučili da odsednu u nekom od smeštaja u Srbiji dok čekaju da se otvore granice ili zahvaljujući domaćim gostima koji su iskoristili priliku da pobegnu iz grada jer su radili remote. On dalje objašnjava:\nU ovom istraživanju učestvovalo je više od stotinu vlasnika koji ukupno na raspolaganju imaju više stotina smeštajnih jedinica širom Srbije – od Beograda, preko Zlatibora i Kopaonika do Novog Sada.\nPritom, preko 90% ispitanika tvrdi da im je ova godina počela bolje od prošle, a ovakva tvrdnja je u saglasnosti sa javnim statistikama i predviđanjima Svetske turističke organizacije (UNWTO). Međutim, mnogi su već u toku februara primetili značajan pad broja stranih turista, pogotovo onih koji dolaze iz Kine.\nU nastavku teksta Đorđe nam objašnjava kako je situacija izgledala u mesecima koji su usledili.\nPopunjenost kapaciteta u martu je bila mala, ali se situacija promenila tokom prvomajskih praznika\nNa osnovu prikupljenih podataka možemo da primetimo da krajem marta postaje vidljiviji pad rezervacija u ruralnim i planinskim oblastima, objašnjava Đorđe i dodaje da je u istom periodu 2019. godine prosečna popunjenost u ruralnim i planinskim predelima iznosila preko 60%, a ove godine prosečna popunjenost bila malo ispod 40%. Sa druge strane, objašnjava on, situacija u aprilu je bila sledeća:\nApril mesec je prošlih godina bio karakterističan kao popularan turistički mesec u gradskim sredinama i kao slabiji mesec na planinama. Ove godine je ipak situacija dosta lošija i vidljiv je pad u odnosu na sve prošle godine. U gradskim sredinama je taj pad išao i do 100% kod hotela i objekata koji su obustavili prodaju za taj mesec, usled vanrednog stanja.\nOno što je takođe primetno jeste da je turizam bio slabiji na Zlatiboru i Kopaoniku, dok su smeštaji iz uzorka u blizini Beograda, kao na primer Divčibare, prijavili popunjenost, koja se kretala i do 90%. Ovaj veliki procenat popunjenosti je bio najprimetniji u vikendicama, brvnarama i ostalim tipovima pojedinačnog smeštaja.\nLoša popunjenost, dodaje naš sagovornik, prvenstveno je rezultat pada broja stranih gostiju i smanjene mobilnosti domaćih gostiju, ali situacija se što se domaćih turista tiče, promenila za vreme prvomajskih praznika. “Prosečna popunjenost za prvomajske praznike 2019. godine, za ruralnu i planinsku oblast je iznosila 60.7%, dok je ove godine iznosila 25.8%”, objašnjava nam on:\nOvo smanjenje može da se pripiše i tome da je jedan broj vlasnika vikendica i ostalih privatnih smeštaja odlučio da ove godine svoje smeštaje iskoristi za svoj odmor i odmor svoje porodice, umesto da izdaju smeštaj gostima.\nNa pitanje da li smatraju da će se broj rezervacija za naredni period povećavati i očekuju li domaće ili strane turiste, učesnici u istraživanju dali su sledeće odgovore.\nIzdavačima se polako vraća optimizam\n“Što se tiče cene smeštaja koji su izdavači nudili, veliki broj učesnika naglasio je da nisu spuštali svoje cene u ovoj godini, a oni koji su naveli da je došlo do smanjenja prosečne cene noćenja, objašnjavaju da se to smanjenje kretalo od 10-40%”, objašnjava Jevtić i dodaje:\nIako je u turizmu bio jedan vidljivo loš period, koji još uvek nije prošao, optimizam se polako vraća, a 75% ispitanika potvrđuje da se rezervacije polako vraćaju. Sa druge strane, 25% ispitanika navodi da i dalje nema porasta rezervacija.\nNa pitanje da li je za oporavak potrebno okrenuti se domaćem, regionalnim ili stranim tržištima, 22.7% ispitanika smatra da je ključ okrenuti se domaćim gostima, dok 27.3% ispitanika tvrdi da je potrebno pored domaćeg tržišta okrenuti se i privlačenju regionalnih gostiju, 22.7% takođe smatra da je ključ oporavka isključivo u privlačenju regionalnih turista, dok 27.3% smatra da pored domaćih treba ciljati i strane turiste.\nDakle, iako su mišljenja podeljena, Đorđe sumira da većina smatra da je za oporavak u kratkom roku najbitnije privući i zadržati domaće goste i ističe da su kao odgovor na pitanje koja je najveća prednost koju bi Srbija trebala da reklamira, najviše ispitanika smatra da je to ruralni turizam, 35.7%, zatim 28.6% ispitanika smatra da je to planinski turizam, 21.4% navodi da je to gradski turizam, a svega 14.3% smatra da je naša glavna reklama kulturni turizam.\nZa kraj, Đorđe navodi i da iznajmljivači u ovom trenutku treba da budu solidarni i da ne koriste situaciju da sugrađanima previše podignu cene i da, ukoliko vas zanima kompletno istraživanje, isto možete pogledati na sajtu Serbian-Bookers-a.


Tag / Atentat na Džona Kenedija / Vesti online\nUbijeni američki predsednik Džon Kenedi je pogođen dva puta iz različitih pravaca, detalj je atentata u novom dokumentarcu na ovu temu. Jedan metak je "stigao" od agenta tajne službe Džordža...\nTajna atentata na Kenedija (4): Proba za ubistvo\nOsvald je želeo da uđe u istoriju kao politički atentator, ali mu prva meta nije bio predsednik, već lokalni rasista.\nTajna atentata na Kenedija (3): Buntovnik sa razlogom\nMajka ga nije želela, Sovjeti su ga smatrali nebitnim ekscentrikom, a jedino što je on želeo jeste da bude neko bitan.\nTajna atentata na Kenedija (2): Fatalni treći metak\nAnalizom Zapruderovog filma, tačno u kadru broj 160 čuje se prvi pucanj. U tom trenutku i predsednik i guverner Teksasa Džon Koneli gledaju u levu stranu, prema okupljenim građanima. Kao iskusan...\nTajna atentata na Kenedija (1): Kobni put u Dalas\nNijedno ubistvo u modernoj istoriji nije proizvelo toliko špekulacija kao ubistvo Džona F. Kenedija 22. novembra 1963. u Dalasu (Teksas). Pola veka kasnije, i dalje 80 odsto Amerikanaca još veruje...


Mekana plastika Gruba istina - ALHem\nHome » Mekana plastika Gruba istina\nU okviru zajedničkog istraživanja Alternative za bezbednije hemikalije – ALHem iz Srbije i Arnika iz Češke uz učešće još 6 organizacija civilnog društva iz Srbije, sprovedeno je ispitivanje sadržaja ftalate, u 36 potrošačkih proizvoda. Glavni cilj ovog istraživanja jeste da se napravi skrining proizvoda na domaćem tržištu u cilju ubrzanog donošenja zabrane za ftalate u Srbiji, kao i drugih supstanci u proizvodima koje su već zabranjene u EU radi bolje zaštite potrošača.\nOd jula 2020, EU je ograničila upotrebu četiri ftalata: bis(2-etilheksil) ftalat (DEHP), dibutil ftalat (DBP), benzil butil ftalat (BBP) i diizobutil ftalat (DIBP) u koncentracijama iznad 0,1% u svim potrošačkim proizvodima. Međutim, ova zabrana još uvek nije preuzeta u naše zakonodavstvo i proizvodi koji sadrže ove supstance se legalno nalaze na tržištu Srbije.\nFtalati, supstance koje su zabranjene u EU iznad koncentracije od 0,1% u potrošačkim proizvodima pronađeni su skoro u jednoj trećini testiranih proizvoda sa domaćeg tržišta (10 od 36 proizvoda).\nFtalati su najčešće upotrebljivani kao omekšivači plastike u potrošačkim proizvodima, pored svog štetnog efekta pronađeni su u različitim proizvodima od mekane plastike kao što su školska torba, ranac za devojčice, kabanica, dečije papuče, neseseri od PVC plastike, veštačka koža, PVC cirada i patosnice za auto. Od ukupno 36 testiranih prozvoda, 10 proizvoda je bilo pozitivno na ove štetne supstance. Ovi proizvodi su kupljeni u poznatim prodavnicama većinom domaćih i evropskih proizvođača. U nekim proizvodima koncentracije ftalata dostižu i 18% od ukupne mase proizvoda.\n„Zabrinjavajuće je da su ftalati pronađeni u proizvodima većinom namenjeni deci i mladima. Pored toga, četiri analizirana ftalata su detektovana u repromaterijalu kao što su PVC materijali i veštačka koža gde izloženost potrošača može biti značajna“, objašnjava Valentina Mart glavni autor ALHemovog izveštaja „MEKANA plastika, GRUBA istina!“.\nPored laboratorijske analize ftalata u potrošačkim proizvodima, ovo istraživanje je obuhvatilo i proveru primene zakona u praksi, odnosno da li kompanije ispunjavaju svoju obavezu da informišu potrošače o prisustvu supstanci koje izazivaju zabrinutost u svojim proizvodima na njihov zahtev.\n„Na zahtev, proizvođači i trgovci su u obavezi da informišu potrošača ako njihov proizvod sadrži supstance koje izazivaju zabrinutost – što uključuje i ftalate. Ovo pravo potrošača ustanovljeno je evropskim propisom REACH, kao i Zakonom o hemikalijama Republike Srbije. Ukazivanjem na postojanje štetnih ftalata u svakodnevnim proizvodima a samim tim i pritiskom potrošača da saznaju ovu informaciju, kompanije će se motivisati da ove hemikalije zamene bezbednijim alternativama“ ističe Karolina Brabcova, iz češke organizacije Arnike.\nProizvođačima i trgovcima čiji su proizvodi imali više od 0,1% ftalata smo poslali zahteve za informaciju ali nismo dobili nijedan odgovor. Svi su obavešteni o rezultatima testiranja njihovih proizvoda. Obaveza komunikacije o supstancama koje izazivaju zabrinutost u lancu snabdevanja bi trebalo da bude prioritet kontrole nadležnih organa imajući u vidu štetan uticaj ovih supstanci. Propise u Srbiji koji uređuju upravljanje hemikalijama, posebno zabrane/ograničenja i upravljanje supstancama koje izazivaju zabrinutost bi trebalo pravovremeno usaglašavati sa propisima Evropske unije, kako ne bismo došli u situaciju da domaće tržište postane tržište za zabranjene proizvode u EU\nKako bi se smanjio rizik od ftalata i drugih opasnih supstanci, preporučuje se izbegavanje kupovine proizvoda od PVC plastike. Savet potrošačima jeste i da prilikom kupovine koriste aplikaciju Scan4Chem pomoću koje mogu poslati zahtev proizvođaču ili trgovcu za informaciju o sadržaju supstanci koje izazivaju zabrinutost u proizvodu koji kupuju.\nOvo istraživanje je sprovedeno u okviru zajedničkog projekta kojeg realizuju organizacije ALHem iz Srbije i Arnika iz Češke uz aktivno učešće šest organizacija civilnog sektora iz Srbije. Projekat je finansijski podržan iz Programa za promociju tranzicije Ministarstva spoljnih poslova Češke Republike.\nPublikacija: MEKANA plastika, gruba istina!


PORTAL: Volim što sam moćan, žene žele takve!\nVolim što sam moćan, žene žele takve!\nNovak Đoković: Svaki muškarac, pa i ja, teži da bude uspešan, jer žene privlače isključivo takvi tipovi. Zato, kada pobedim, kada osvojim turnir, taj osećaj ništa ne može da zameni\nNovak Đoković je uvek okružen lepoticama\nŽene se pale na njegovu moć... Novak Đoković je uvek okružen lepoticama\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković kaže da svaki muškarac, pa i on, želi da bude uspešan, pošto žene upravo vole takve tipove. Četvrti reket sveta, koji je protekle dve nedelje boravio u Umagu, još jednom je potvrdio da je izuzetno vezan za porodicu i da nije upornosti njegovog oca Srđana, on ne bi bio tu gde je sada.\nAko sam sportista, nisam vanzemaljac\n„Novakomanija" je minule dve nedelje protutnjala kroz Hrvatsku. Epicentar je bio bajkoviti istarski primorski gradić Umag, gde se naš as odmarao i usput pripremao za nastavak sezone odigravši samo jedan meč na tamošnjem turniru, i to u paru sa bratom Markom. Lovci na autograme, devojke i žene željne pažnje svetskog superstara opsedali su ga gde god se kretao, uostalom kao i u rodnom Beogradu.\n- Nisam vanzemaljac zato što sam uspešan sportista. Normalan sam čovek, od krvi i mesa, radim sve što i drugi, ali to uvek može da se protumači na razne načine i da se napravi pompa ni iz čega - jasan je Đoković.\nSrpski as je priznao i da ne želi čitav svoj život da posveti tenisu, kao i da izbegava pojavljivanje u javnosti zbog velike popularnosti.\n- Svaki muškarac teži ka tome da bude moćan, da bude uspešan. Mislim da žene vole isključivo takve muškarce. Taj osećaj, kada pobedite, kada osvojite turnir, ništa ne može zameniti. Onda si ispunjen i znaš da si obavio posao do kraja - iskren je Beograđanin u intervjuu zagrebačkom „Jutarnjem listu".\nVoli da zabavlja\nNovak je jedan od retkih tenisera u vrhu ATP tura koga gotovo redovno prati porodica. On je svestan da je njegov uspeh, uspeh i njegove familije.\n- Da nije bilo mog oca i njegovog stava, danas ne bih bio u ovoj poziciji. Emotivno sam vezan za porodicu. To je, na kraju krajeva, svrha života. Imati porodicu, ljude koji će do kraja života biti sa vama, uz vas. Naravno, postoje i trenuci kad želim da budem sam, jer sam odrastao. Hvala bogu, oni znaju da prepoznaju kada mi je podrška potrebna i imaju mogućnost da budu sa mnom kad god je to potrebno - rekao je popularni Nole.\nNovak je daleko od tipičnog sportiste. Pored toga što pakleno dobro igra tenis, on je veoma uspešan i na drugim poljima, pre svega kao odličan zabavljač i imitator. Upravo zbog toga se trudi da ostane i nadalje „multidisciplinaran".\nNovak je iskoristio priliku da odigra i jednu partiju golfa, svoje omiljene razbibrige u Hrvatskoj. On je u pratnji horde novinara nezvanično otvorio golf terene tek izgrađenog kompleksa u Savudriji, u koji je uloženo 200 miliona evra!\n- Većini tenisera golf je najdraža rekreacija. U prirodi si, a i nije nam teško da shvatimo kako kod udarca treba rotirati telo. Mi u Srbiji imamo samo dva terena sa devet rupa, na Adi Ciganliji i kod Novog Sada. Golf me strašno opušta, ali ponekad me i isfrustrira. Ispočetka, kada sam ga gledao na televiziji, nije mi bio zanimljiv - kazao je Đoković.\nHrvatski novinari su zabeležili i to da je loptica posle Noletovog prvog udarca letela čitavih 200 m i da za kretanje namerno nije koristio električno vozilo, tzv. golf kart, rekavši da je poenta golfa upravo šetnja kroz prirodu.\nNije sve u tenisu\n- Mislim da se sve previše brzo dogodilo za mene. Što u profesionalnom, što u privatnom životu dosta sam pažnje privukao na sebe. Nije u pitanju bio samo tenis, radio sam i neke stvari sa strane, kao što su one imitacije. Ljubitelje tenisa i ljude u sportu je to zainteresovalo. Teško je bilo izaći na kraj s tim, s obzirom na to da se jako brzo dogodilo. Sa tim se treba nositi i ukoliko to radite na dobar način, možete postići ravnotežu u poslovnom i privatnom životu. To je ono čemu težim. Biti profesionalac koliko god je to moguće, ali s druge strane, kad sam sa devojkom, prijateljima ili porodicom da ne moram da razmišljam o poslu. Ne želim ceo život, svaku sekundu da posvetim tenisu. Znam da je tenis moj život, od njega živim, ali ne mora biti jedina stvar kojom ću se baviti. Mnogi teniseri provedu igrajući ceo život ovu igru, ne shvatajući što su sve propustili. Pokušavam da sledim tu filozofiju, da se ne izgubim u tom svetu. Ima puno stvari koje želim da probam, napravim, da se dokažem i na drugim poljima - tvrdi osvajač jednog grend slema.\nSrpski teniski as je odgovorio novinaru „Jutarnjeg" na deset brzih asocijacija. Tako je, između ostalog, asocijacija na Hrvate - prijatelji, na novac - materija, na tenis - broj 1, a na narodnjake - alkohol.\nS druge strane, Rodžera Federera je nazvao samo „kolegom", iako se zna da među teniserima ima i dosta iskrenih prijatelja.


Srđan Đurić: Intervju sa Filipom Jovićem - Pokazivač\nO fudbalu, reprezentaciji, Linglong tire Superligi, Tumbakoviću i mnogim drugim temama razgovarao sam sa bivšim fudbalerom Mačve iz Šapca i Partizana, Filipom Jovićem.\nPrema tvom mišljenju, koliko je važna uloga golmana u jednoj ekipi?\nSmatram da je golman najbitnija figura u ekipi, jer donosi sigurnost i stabilnost. Svaka ekipa može biti sastavljena od najboljih igrača, ali ako nema dobrog i sigurnog golmana sve to pada u vodu.\nPoznato je da si iz šabačke Mačve prešao u Partizan. Da li je to ono što je u tom momentu bilo ostvarenje tvojih snova?\nDebitovati za Partizan jeste ostvarenje sna, ali ja se tamo nisam dugo zadržao. Nakon nekoliko meseci, vratio sam se u Mačvu i nastavio da treniram. Ali svakako je bilo jedno veliko iskustvo i ostvarenje snova jednog klinca koji ceo život navija za taj klub.\nMožeš li nam opisati momenat kada si debitovao za Partizan? Кakav je osećaj bio?\nCeo dan sam iščekivao tu utakmicu i u igru sam ušao na poluvremenu, branio sam celo drugo poluvreme. Osećao sam se jako srećno, čekao sam da me moji roditelji fotografišu da se vidi da sam u dresu Partizana. Jednostavno rečeno, klinac koji je ostvario svoje snove.\nКako bi opisao svoju epizodu u Radu iz Beograda?\nSa Radom sam išao pripreme, na poziv trenera Koraka. Prošao sam pripreme, odlično sam napredovao. To je bilo jedno veliko iskustvo. Zahvalan sam svim momcima u Radu i celom stručnom štabu na tome što su mi pomogli i prihvatili me kao da sam u klubu ceo život.\nКo je, prema tvom mišljenju, ovogodišnji favorit za osvajanje prvenstva Srbije?\nFavorit je svakako Crvena Zvezda, a posle nje su tu Partizan i Vojvodina. Nadam se da će biti zanimljivija borba za prvo mesto, u odnosu na prethodnu godinu.\nFilip Jović u dresu Partizana\nKoja su, prema tvom mišljenu, očekivanja od večitih u kvalifikacijama za međunarodna takmičenja ove sezone?\nŠto se Partizana i Crvene Zvezde tiče, biće veoma teško da prođu 3. kolo, jer igraju protiv jako kvalitetnih ekipa. Zvezda se opekla protiv Helsinkija. Videćemo da li je to bio samo loš dan i da li su dobro shvatili tu opomenu, jer je Kopenhagen jako kvalitetna ekipa. A što se Partizana tiče, Malatija je bila 5. u Turskoj i ima sasvim solidnu ekipu. Za nju igra nekadašnji kapiten Crvene Zvezde Mičel Donald i on će imati još veći motiv da igra. Sve u svemu, videćemo jedan dobar dvomeč.\nKakva su očekivanja od Tumbakovića na klupi Reprezentacije Srbije?\nTumbaković je jedan od naših najtrofejnijih trenera. Pratio sam njegov rad, pogotovo u Partizanu i reprezentaciji Crne Gore. Smatram da je to dobra promena po reprezentaciju i neki vidi šok terapije posle poraza od Ukrajine. Takođe, pozitivna stvar je što će se neki igrači koji nisu nastupali za reprezetaciju iz nekih razloga, vratiti. Igrači poput Milivojevića, Nastasića, Grujića…\nOmiljena liga i klub? Šta je to što te veže za italijanski fudbal?\nU svakoj ligi imam omiljeni klub. U Španiji je to Atletiko Madrid, u Italiji su Inter i Parma, u Engleskoj Liverpul… Što se omiljene lige tiče, to je italijanska Serija A. Ne gledam je toliko često kao ranije, ali sam uz nju odrastao i zavoleo fudbal.\nKako bi opisao trenutno stanje u srpskom fudbalu?\nNedostatak novca i adekvatnih uslova su najveći problem. Mladi previše brzo odu i onda se ne razviju dobro kao igrači, odu u inostranstvo, pa se kao polugotov proizvod vrate u Srbiju. Klubovi napreduju na Uefinoj rang listi, liga napreduje po koeficijentu, ali treba naći način da se zadrže mladi u našem fudbalu.\nFilip Jović u dresu Mačve\nIspričaj nam neku zanimljivu anegdotu iz svoje karijere.\nNa jednu prijateljsku utakmicu dolazili su skauti iz Slovačke. Branio sam prvo poluvreme i na poluvremenu izašao da bi drugo poluvreme branio drugi golman. U jednom trenutku sam samo ja ostao na klupi u slučaju da se golman povredi. Desilo se da je se povredio desni bek i da sam morao da uđem u igru umesto njega. Na kraju utakmice, skauti su se raspitivali za desnog beka koji je ušao sa klupe.\nPošto je poznato da si trenutno slobodan igrač u odabiru nove sredine, postoji li interesovanje?\nPostoji dosta interesovanja, ali ništa konkretno za sada. U nekim ligama je već počelo takmičenje, u nekim drugim počinje za nedelju ili dve. Sve je manje vremena da se donese prava odluka i izabere pravi klub, ali videćemo.\nPrethodni tekstMarko Spirić: Konferencija “JAKA ŽENA 2019”\nSledeći tekstMedicinska oprema i električni kreveti za odeljenja intenzivne nege KBC Zemun i Zvezdara


Udruženje „Srebrenica“: Prisustvom iskazati zahvalnost ubijenim Srbima – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Regija Birač/Udruženje „Srebrenica“: Prisustvom iskazati zahvalnost ubijenim Srbima\nUdruženje „Srebrenica“: Prisustvom iskazati zahvalnost ubijenim Srbima\nRedakcija Send an email 2. јула 2015\nUdruženje „Srebrenica“ pozvalo je danas stanovništvo regije Birač i Podrinja da u subotu, 4. jula, na Gradskom groblju u Bratuncu u što većem broju prisustvuje parastosu i odavanju zahvalnosti ubijenim i pobijenim Srbima srednjeg Podrinja u odbrambeno-otadžbinskom ratu.\n„Svojim prisustvom parastosu i prisluživanjem svijeća za pokoj duša nastradalih želimo iskazati zahvalnost i dužnu poštu nastradaloj braći i sestrama i vraćamo dio duga za slobodu koju danas imamo, a za koju su oni dali život“, ističe se u pozivu ovog bratunačkog udruženja objavljenom posredstvom društvenih mreža.\nNavodi se da je na području Srebrenice, Skelana, Bratunca, Milića, Vlasenice, Osmaka i Zvornika u toku posljednjeg rata stradalo oko 3.500 Srba. Skoro polovina ubijenih bili su civili, starci, žene, djeca i bolesne, nepokretne i slijepe osobe.\nUdruženje ističe da je, prema podacima Republičkog centra za istraživanje ratnih zločina, bez jednog ili oba roditelja u Podrinju tokom proteklog rata ostalo oko 800 srpske djece, a oko 5.400 porodica ostalo je bez pokretne i nepokretne imovine.\nNapadi na srpska sela uglavnom su izvođeni na najveće pravoslavne praznike – Božić, pravoslavnu Novu godinu, Đurđevdan, Vidovdan, Petrovdan.\n48 минута prije\nU subotu, 4. jula u Bratuncu će biti održan centralni komemorativni skup povodom 23 godine od velikog srpskog stradanja u okolini Srebrenice i Bratunca na Petrovdan 1992. godine, kao i u znak sjećanja na sve Srbe srednjeg Podrinja koje su ubili pripadnici takozvane Armije BiH u odbrambeno-otadžbinskom ratu.\nParastos i prisluživanje svijeća za pokoj duša oko 3.500 nastradalih Srba, među kojima i za 69 ubijenih na Petrovdan 1992. godine, počeće u 11.00 časova na bratunačkom Gradskom groblju.\nU 11.30 časova predviđeno je polaganje cvijeća kod centralnog Spomen krsta, a u 12.00 časova planirano je obraćanje zvaničnika nakon čega će uslijediti duhovni program.\nZbog velikog interesovanja građana iz opština regije Birač biće organizovan besplatan prevoz autobusima zainteresovanih da prisustvuju parastosu nastradalim Srbima u subotu u Bratuncu.\nSok od narandže može povećati rizik od nastanka melanoma


Puna torbica neprijavljenog zlatnog nakita - JuGmedia\nCarinici su juče na prelazu Gradina sprečili pokušaj krijumčarenja zlatnog nakita, čija je vrednost procenjena na preko 200.000 dinara, saopštila je Uprava carine.\nU saopštenju se navodi da je prekršaj otkriven kada je na red za kontrolu na ulazu u zemlju stigao putnički kombi bugarskih registarskih oznaka, kojim je devetoro bugarskih državljana putovalo ka Nemačkoj.\nMada su rekli da nemaju ništa za prijavljivanje, nakon detaljanog pregleda koji je ipak usledio, u ručnoj torbici jedne putnice pronađeno je 25 različitih komada zlatnog nakita, ukupne težine oko 200 grama.\nNeprijavljene zlatne orglice, narukvice, prstenje i minđuše zadržani su do okončanja prekršajnog postupka pokrenutog pred nadležnim sudom, kaže se u saopštenju Uprave carine.\n06.08.2020. u 08:30\nIli nije 200.000 dinara ili nije 200 grama, pošto gram zlata nije 8.5 eura.\nU oba slučaja – sramota šta se radi ljudima, radi punjenja budžeta ili ucena.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Serija radio drama do aprila\nNA RADIJU CRNE GORE 03. 02. 2020. 16:28 >> 16:27 1\nNA RADIJU CRNE GORE\nSerija radio drama do aprila\nRadio dramom "Ah Džo", po tekstu Semjuela Beketa, Radio Crne Gore večeras započinje emitovanje serijala dramskih ostvarenja svakog ponedjeljka do kraja aprila.\nVečeras u 23 sata, ne propustite radio dramu "Ah Džo" u adaptaciji i režiji Mirjane Đurković, a uloge su povjerene Varji Đukić i Draganu Blagojeviću.\nSvakog ponedjeljka do aprila, slušaoci će imati priliku da čuju drame i radio igre koje su snimljene od osamdesetih do današnjih dana, u kreaciji poznatih umjetnika, ali i studenata Fakulteta dramskih umjetnosti sa Cetinja.\nPod uredništvom Čedomile Vujošević Đurđić i mentorstvom Janka Ljumovića, 98-99 studenti su za Radio CG uradili seriju zanimljivih priča po tekstovima Rejmona Karvera i Umberta Eka, a pored njih u serijalu su i novije radio drame.\n"Radio Crne Gore je na dobrom putu da ovom umjetničkom izrazu vrati nekadašnji sjaj i zasluži poštovanje probirljivih slušalaca. Na to nam ukazuju i brojni prijatelji, koji su proteklih mjeseci sa uvažavanjem govorili o Radiju i vrlo često pominjali da im u programu prijaju dobri glasovi, odabrana muzika, radio drame, radio igre i humoristički program. U tom smjeru, vjerujemo da ćemo ovim serijalom obradovati slušaoce, ali i inspirisati pisce, reditelje i glumce da zajednički kreiramo novu produkciju", ističu u Radiju Crne Gore.\n"Nedjeljom o selu i poljoprivredi" ponovo na RCG\nFestival radio drame umjesto pozorišne igre\nPozorište se seli na talase Radija Crne Gore


Linux i posao | linuxo.org\nLinux i posao\nПочетак › Форуми › Линукс дистрибуције › Mandriva › Софтвер › Linux i posao\nThis topic has 11 одговора, 4 гласа, and was last updated 16 years, 8 months раније by BaneZ.\n28. фебруара 2004. у 4:23 pm #3393\nInteresuje me da li bi linux mogao u potpunosti da iskoristim za posao DJ-a. Da li XMMS ima Crossfade plugin kao sto je Winampov? Postoji li neki specijalizovaniji program za miksovanje muzike? Konfiguracija bi bila:\n– AsRock K7VM2 R3.0, VIA KM266, SB, VGA, AGP4x, ATA133, LAN, DDR266, USB2.0, M.ATX\n– DURON 1600MHz\n– 80GB Hitachi ATA-6/UATA100 7200rpm\n– 256 DDR\n– Creative Live! 5.1\nDakle integrisana grafika, sa Creative-om posebno. Koliko moze da se iskoristi moc Creative-a na Linuxu? Ako neko misli da bi na ovoj konfiguraciji trebalo nesto izmenuti zbog kompatibilnosti, neka mi preporuci nesto drugo. OS bi bio Mandrake 9.2 ili PCLinuxOS.\n28. фебруара 2004. у 4:55 pm #17243\nLive radi kao znaj (ima podrsku u kerneli), ljudi su se hvalili da radi bolje nego na windozi. xmms ima crossfade plugin izgoogluj ga negde. Ako hoces za posao da koristis, lepo iskonfigurisi sistem, koristi neki slabiji X (fluxbox recimo) jer ce ti sistem biti mnoooogo stabilniji. check this out http://www.openjay.org 😉\n28. фебруара 2004. у 5:45 pm #17244\nA da li Live pravi probleme kao i integrisane kartice kada hocu da pokrenem dve aplikacije koje koriste zvuk odjednom, (XMMS i MPlayer), i da li se isto odrazava na miksovanje, ili je do arts-a?\n29. фебруара 2004. у 1:55 am #17245\nJA nisam uspeo da pokrenem dva zvuka istovremeno nema sanse!!!\nkako je to moguce??? Nije do zvucne probo sam i sa drugom a trenutno koristim CMI8738 5.1 live koja je po meni savrsena.\n29. фебруара 2004. у 1:59 am #17246\nJa sam nasao neki rpm za crossfade, i zauzimao je 90% procesorskog vremena, ne znam da li je rpm ili sam plugin u pitanju… tako da ako se uspori sistem znaces sta je u pitanju – inace, imam Athlon 1600+, tako da nije do masine:).\n29. фебруара 2004. у 7:40 am #17247\nBitan je sound server koji se koristi. Ful duplex je naravno moguc i funkcionise, ali morate postaviti da aplikacije koje zelite istovremeno da koristite koriste isti sound server. Ako koristite KDE u KDE Kontrolnom Centru aktivirajte aRts, kao i funkciju Full Duplex, a zatim postavite da mplayer i xmms koriste aRts i to je to.\n29. фебруара 2004. у 1:28 pm #17248\nHvala za ovo, a interesuje me jos kako se Linux snalazi sa integrisanom grafikom, da li postoji neka ploca po vasem iskustvu koja provereno radi i ima 3D?\n29. фебруара 2004. у 3:11 pm #17249\nNe znam da li je provereno, ali bi po svim zakonima logike trebalo da neka nforce2 ploca sa integrisanom grafikom (GF2 je integrisan na tim plocama, mada ima primeraka i sa GF4) proradi. Moja preporuka EPOX ili Gigabyte. Pogledaj po sajtovima ivih firmi koji su modeli u pitanju jer to ne znam na pamet\n1. марта 2004. у 1:31 am #17250\nfull duplex!? Super XMMS nemoze da pusti ogg. A da li je neko primetio drasticnu razliku u kvalitetu zvuka kada je u pitanju ogg izmedju xmms-a i winamp-a?\n1. марта 2004. у 2:29 pm #17251\nMeni crossfade odlicno radi na Suse-u 9. Mixxx nisam jos probao jer nisam nasao rpm za SuSE. Koji bi ste mi vi sistem preporucili za ovaj posao?\nSuSE se po meni najlakse hardverski podesava, i na sadasnjem racunaru mi radi najbolje, ali softverski je malo teze naci sve sto ima za Mandrake…\nMoze li SuSE Live CD da se instalira na HDD?