Sedma generacija gimnazije proslavila 50 godina mature | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Sedma generacija gimnazije proslavila 50 godina mature\nSOKOLAC – Sedma generacija Gimnazije Sokolac proslavila je jubilarnih 50 godina mature, evocirajući uspomene iz najljepših dana, prisjećajući se školskih ljubavi i drugova koji nisu sa njima.\n“Ovo jedan od lijepih dana u mom životu jer sam došao na Sokolac gdje sam proveo četiri najljepše godine. Danas sam se sjećanjem vratio u to vrijeme i rad u Gimnaziji koja je, kako neko reče, bila mali univerzitet”, rekao je Simonović.\nLuka Kojović došao je iz Nove Varoši da bi se pridružio slavljenicima na Sokocu ganut pažnjom generacije kojoj je predavao hemiju od 1969. do 1971. godine.\nPrethodni članakPionirka Tamara Tošić druga u bacanju kugle\nNaredni članakSutra obilježavanje Svjetskog dana dobrovoljnih davalaca krvi\nJasna Kovačević Mijatović\n13/06/2021 6:44 PM\nHvala Dobrila!Bilo je nezaboravno.


Na svečanoj ceremoniji u Stokholmu dodeljene su nagrade Rajt Lajvlihud (Right Livelihood), koja se smatra alternativom Nobelovoj nagradi, a medju dobitnicima je i klimatska aktivistkinja Greta Tunberg, koja je nagradjena za "inspiriranje i osnaživanje političkih zahteva za hitno delovanje po pitanju klimatskih promena".\nTunberg nije prisustvovala dodeli, ali je u video poruci poručila da se "borba nastavlja" i da nikada neće stati.\nOna je tu poruku snimila u Lisabonu u koji je stigla u utorak nakon tronedeljnog putovanja Atlantikom, odbijajući da leti avionima jer su štetni za životnu sredinu, prenosi Hina.


Održana prva "Kobasicijada" na pijaci Đeram: Do podne prodato čak DVE TONE mesa, mnogi se kući vratili razočarani | Novosti.RS\nOdržana prva Kobasicijada na pijaci Đeram: Do podne prodato čak DVE TONE mesa, mnogi se kući vratili razočarani\n24. 02. 2020. u 06:23\nREDOVI Kilogram sušenih kobasica se prodavao za 600 dinara\nNA zvezdarskoj pijaci Đeram u nedelju je održana prva "Kobasicijada", na kojoj je predstavljena ponuda za istoimenu manifestaciju koja će se sledećeg vikenda održati u Turiji. Iako je najavljeno da majstori "neće gasiti roštilj od 8.00 do 18.00", Beograđani koji su na ovu tržnicu došli već posle 11.00 sa namerom da pazare sveže, sušene ili tek kuvane kobasice - otišli su razočarani kući.\nNaime, četiri štanda na kojima su se prodavale kobasice već u podne bila su prazna, a majstori su pakovali roštilje i posude u kojima su doneli svoje đakonije od mesa.\n- Doneli smo dve tone kobasica i sve smo prodali - kazali su nam momci u belim keceljama iz Udruženja "Kobasicijada Turija". - Ujutro je bila velika navala, ljudi su čekali u redovima i nosili su pune kese. Trebalo je da budemo ovde do popodne, ali nemamo više mesa, ni za pečenje ni za prodaju.\nOni koji su juče poranili na Đeram, pazarili su sušene kobasice za 600 dinara, sveže za 400, a roštiljsku za 150. Sugrađani koji su oko podne navratili među turijske majstore, nisu krili nezadovoljstvo što se roštilj "ne dimi" i što će manifestacija biti završena ranije.\n- Kakva je ovo prevara, zar niste rekli da ćete celog dana biti ovde? - obratila se starija gospođa prodavcima iza praznih tezgi.\nPročitajte i: "Obrok za porodicu" akcija pomoći ugroženima: Mnogo više od hrane\nUsledio je odgovor prodavaca.\n- Jesmo, rekli smo, ali nemamo više šta da prodamo! Nismo znali da će biti ovolika navala, ne možemo mi da nahranimo ceo Beograd - šaljivo su joj odgovorili majstori. - Dođite ranije sledećeg puta.\nTRADICIONALNA, 36. "Kobasicijada" u Turiji biće održana u petak, subotu i nedelju. Kako su najavili organizatori, ove godine pokušaće da obore sopstveni rekord u pravljenju najduže kobasice, koja bi trebalo da bude dugačka 2.036 metara.


Radiofarmakologija - Wikipedia\n(Preusmjereno sa Radiofarmaceutik)\nOlovni kontejner za kapsule joda-123\nRadiofarmakologija se bavi izučavanjem i pripremom radiofarmaceutika, radioaktivnih lekova. Radiofarmaceutici se koriste u polju nuklearne medicine kao markeri za dijagnozu i tretman mnogih bolesti. Niz radiofarmaceutika je baziran na tehnicijumu-99m (Tc-99m) koji poseduje brojna korisna svojstva kao gama-emitujući nuklid. Više od trideset lekova ima Tc-99m osnovu. Oni se koriste za snimanje i funkcionalna ispitivanja mozga, miokardijuma, štitne žlezde, pluća, jetre, žučne kese, bubrega, skeletona, krvi i tumora.\nTermin radioizotop je tradicionalno korišten za označavanje svih radiofarmaceutika. Tehnički, međutim, mnogi radiofarmaceutici inkorporiraju radioaktivno markirajući atom u veći farmaceutski aktivan molekul, koji se lokalizuje u telu, i nakon toga radionuklidni marker se može laku detektovati gama kamerama ili uređajima za gama snimanje. Na primer u fludezoksiglukozi može da bude fluor-18 inkorporiran u dezoksiglukozu. Neki radioizotopi (na primer galijum-67, galijum-68 i radiojod) se direktno koriste kao rastvorne jonske soli bez daljih modifikacija. Taj tip upotrebe je zavistan od hemijskih i bioloških svojstava samog radioizotopa.\nLeukoscan summary of product characteristics Arhivirano 2006-11-22 na Wayback Machine-u (Tc99m-Sulesomab).


Reklame koje čujete dok spavate - Marketing Mreža\nReklame koje čujete dok spavate\nNemačka Skaj televizija razvila je tehnologiju koja može da prenosi oglase sa prozorskog stakla u vozu direktno i tiho u putnikovu glavu. Putnici koji naslone glavu na prozor “čuće” reklame “koje dolaze iz njegove sopstvene glave”, terajući ih na taj način da skidaju aplikaciju “skaj gou”. Ovaj koncept zasniva se na ideji da kosti glave deluju kao provodnici, po istom principu po kom se to koristi u pomagalima za bolji sluh, slušalicama i guglovim naočarima, radi prenošenja zvuka do unutrašnjeg uha preko vibracija kroz lobanju.\nVideo snimak za reklamu “prozor koji govori” pušten je na kanalu Skaj Dojčlad, i već je stigao komentar reklamne agencije BBDO: – Umorni putnici obično odmaraju tako što naslone glavu na prozor. Odjednom, počinju da čuju kako im se neko obraća i niko drugi ne može da čuje šta glas u glavi kaže.\nGlas koji se čuje, zapravo, pripada nekome od Audivinih transmitera koji su ugrađeni u prozor. Ova vrsta emitovanja programa mogla bi da se raširi i na druge segmente, kao što su muzika, zabava, informacije o saobraćaju, vremenski izveštaji.


Transport vetrenjača - Vangabaritni transport robe za ceo svet\nTransport vetrenjača spada u vangabaritni transport robe zbog svojih dimenzija i gabarita. Transport vetrenjača je sam po sebi veoma zahtevan posao, u kome se transport vetrenjača realizuje kroz nekoliko faza. Transport vetrenjača se vrši transportovanjem njenih delova, jer se iscela ne može prevesti. Ovo je slučaj sa velikim vetrenjačama koje koriste vetar za proizvodnju električne energije i doprinose očuvanju životne sredine.\nTransport vetrenjača, odnosno elisa i njenih delova, se vrši specijalnim kamionima sa rastegljivom prikolicom. Ukoliko se odlučite za vodeni transport robe, transport vetrenjača se može vršiti i teretnim brodovima do krajnje destinacije.\nTransport vetrenjača možemo da uradimo drumskim transportom kao i vodenim transportom za duže relacije. Najčešće se koristi kombinacija dva ili više tipova transporta. Posedujemo svu neophodnu mehanizaciju i opremu kao i iskustvo za utovar i istovar, kao i manipulaciju delova vetrenjače. Nakon utovara i transporta vetrenjače do krajnje lokacije, pristupa se montaži vetrenjače.\nUkoliko Vam je potrebno skladištenje većih gabarita, za jednu ili više vetrenjača, odnosno njenih delova, dok se čeka na utovar, možemo Vam ponuditi uslugu skladištenja na ugovoreni period. Skladište je u potpunosti opremljeno protivpožarnim sistemom kao i video nadzorom 24h dnevno.\nPrevoz komponenti vetroturbine (često se smatra “super opterećenjima”) od proizvodnih pogona do lokacije implementacije projekta zahteva vozače koji su završili visoko specijalizovanu obuku. Takvih vozača je sve manje i velika je potraga za njima. Mi se možemo pohvaliti iskusnim vozačima koji preko dvadeset godina vrše transport delova za vetrenjače.\nZa transport vetrenjača posedujemo sve neophodne sertifikate i dozvole. Transport vetrenjača vršimo na celoj teritoriji Srbije, kao i Evrope. Za dalje destinacije pronalazimo adekvatne rute kojima se može transportovati vetrenjača bez problema, i na siguran i brz način.\nTokom transporta vetrenjače, nudimo i opciju GPS praćenja pošiljke, da biste uvek znali gde se teret nalazi i da li je zaustavljanje plansko ili ne. Takođe, redovno Vam dostavljamo informacije o tome da li će biti kašnjenja u transportu ili stižemo pre dogovorenog roka.


Normalan jezički razvoj podrazumeva da dete koje je napunilo godinu dana polako počinje da “brblja”, imitira zvukove ili već koristi jednostavne reči. Do 18. meseca, već bi trebalo da postoje i kratke, jednostavne fraze.\n– Sve češće roditelji dolaze na prvi logopedski pregled sa dvogodišnjacima koji znaju svega pet ili deset reči, svoje potrebe izražavaju upiranjem prsta i nisu razvila rečenicu. Tada roditelji primete da se njihovo dete razlikuje od svojih vršnjaka. Umesto da im svakodnevno čitaju, zajedno gledaju slikovnice imenujući predmete i životinje, imitirajući zvukove, roditelji sve češće ostavljaju decu ispred televizora ili računara. Deca mnogo toga ne znaju, jer ih niko tome nije naučio – objašnjava, za “Novosti”, logoped Jelena Ivanović iz Doma zdravlja “Dr Đorđe Kovačević” Lazarevac.\nRAZLOG za to koji takođe doprinosi nepravilnom razvoju govora kod dece, jeste takozvano bebeće tepanje i nepravilno izgovaranje reči kada se obraćamo malom detetu. “Linija manjeg otpora” i dopuštanje detetu da dobije na šta pokaže prstom, takođe nije dobro rešenje. – Kada dete dobije sve na šta pokaže prstom, niko ne traži od njega da izgovori reč i bukvalno mu se “čitaju misli”, to može da smanji potrebu deteta da komunicira sa okolinom – kaže Jelena Ivanović.\n– Često se dešava da dete ne progovori razumljivo i razgovetno, već kombinuje reči sklopljene od maternjeg i engleskog jezika. To se dešava jer dete nije dovoljno zrelo da napravi razliku između stranog i maternjeg jezika, pa uči pogrešno. Ono praktično ne zna nijedan jezik i taj problem je potrebno shvatiti izuzetno ozbiljno.\nUkoliko postoji dobar vaspitni obrazac i jezička stimulacija, a progovaranje kasni, ne treba zaboraviti da je svako dete “svet za sebe”, zbog čega je nekima potrebno malo više vremena. U tom slučaju, najvažnije je isključiti fizičke prepreke, kao što je oštećen sluh ili vid, ali i izvršiti procenu intelektualnih sposobnosti.\n– Ankiloglosija ili “sapet jezik” je urođeni problem, zbog kojeg dete može da kasni sa govorom. Rešava se vrlo jednostavnom stomatološkom intervencijom, nakon čega dete može normalno da razvija svoj govor.\nTagovi :dete i televizija, dete ne govori, dete ne govori sa tri godine, dete ne progovara, govor, logoped, progovaranje, razvoj govora


Bjelasica Rada izala iz stečaja – Bankar.me\nSeptember 2, 2014 BERZA, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nRješenjem sudije bjelopoljskog Privrednog suda Senade Hasanagić kompanija za proizvodnju mineralne vode Bjelasica rada, nakon više od šest i po godina, izašla je iz stečaja, potvrđeno je “Vijestima”.\nUkupan dug Bjelasica Rade prema povjeriocima iznosio je 4,93 miliona eura, od čega je isplaćeno 97,26 odsto duga. Preostalo je da se u skladu sa odlukom suda isplati još oko 135.000 eura (2,74 odsto duga).\n“Povjerioci su se saglasili da kompanija izađe iz stečaja, a sud posebnim rješenjem odredi način na koji će se izmiriti preostale obaveze”, kazao je izvor “Vijesti” upoznat sa informacijama iz stečajne uprave kojom je rukovodio upravnik Ognjen Jovović.\nStečaj u ovoj bjelopoljskoj kompaniji uveden je u aprilu 2007. godine na predlog kompanije Galeb grupa koja je potraživala 118.000 eura.\nVećinski vlasnik Bjelasice rade sa 77,8 odsto akcija je Zatvoreni investicioni fond Eurofond kojim godinama gazduju ljudi povezani sa biznismenom Veselin Barovićem.\nUvođenjem stečaja tada je 65 radnika kompanije ostalo bez posla, a nakon protesta od većinskog vlasnika su dobili otpremnine od 300 eura po godini staža.\nTokom stečaja kompanija je imala tri dokapitalizacije kojima su vlasnici akcija uplatili nešto više od pet miliona eura. Od tog novca su vraćani dugovi, isplaćene otpremnine i investirano u kompaniju.\nPOJMOVIBjelasica Rada Bjelasica Rada Bijelo Polje Bjelasica Rada izlazi iz stečaja\nPrevious Zaduživanje u eurima najbolje štiti od valutnog rizika\nSljedeći Švajcarska tajna koja skupo košta


'Ograđujemo se od pojedinih imenovanja na odgovorna mjesta u BHRT-u': Hoće li građani bojktovati plaćanje RTV takse? | DEPO Portal\n'Ograđujemo se od pojedinih imenovanja na odgovorna mjesta u BHRT-u': Hoće li građani bojktovati plaćanje RTV takse?\nSmatramo neprimjerenim jednostrane prekide saradnje, s obzirom na više puta i...\nOvakve odluke će dodatno otežati rad našim kolegama na terenu koje ionako trpe napade i vrijeđanja koji su sve učestaliji, a samo zato što profesionalno rade svoj posao, saopćeno je iz Samostalnog sindikata radnika u BHRT-u\nSamostalni sindikat radnika u BHRT-u želi informisati cjelokupnu bh. javnost da se ograđuje od pojedinih imenovanja na odgovorna mjesta u BHRT-u, koja je u prethodnom periodu izvršio Upravni odbor BHRT-a, bez obzira na to da li su te odluke donesene jednoglasno ili ne.\n- Smatramo da pojedine osobe koje je imenovao UO BHRT-a, ne mogu svojim etičkim kvalitetama zadovoljiti odredbe Kodeksa o audiovizuelnim medijskim uslugama i medijskim uslugama radija, koje je donijelo Vijeće RAK-a, 17.12. 2015, kao ni odredbe Uređivačkih načela JRTV Sistema BiH donesenih 9. 4. 2003.\nSvoj stav zasnivamo na javnim istupima tih pojedinaca putem društvenih mreža koji su podržavanjem ili minimiziranjem ratnih zločina uznemirili javnost ili širili govor mržnje što je suprotno odredbama navedenih akata Vijeća RAK-a i javnih RTV servisa. Iako se njihovi javni istupi nisu desili za vrijeme rada u BHRT-u, smatramo da je Upravni odbor BHRT-a morao i to uzeti u obzir pri imenovanju na odgovorne funkcije u BHRT-u, kao eliminatorni faktor.\nTakođer, ovakve odluke mogu uticati da dio građana, od čijeg plaćanja RTV takse zavisi BHRT, a samim tim i njegovi radnici, prestane ispunjavati svoju zakonsku obavezu plaćanja RTV takse. Ukoliko se to desi i radnici BHRT-a, kojima su ionako uskraćena prava po pitanju doprinosa i poreza, se nađu u još goroj situaciji, Upravni odbor BHRT-a mora snositi odgovornost za to.\nTakođer, ovakve odluke će dodatno otežati rad našim kolegama na terenu koje ionako trpe napade i vrijeđanja koji su sve učestaliji, a samo zato što profesionalno rade svoj posao.\nZbog svega što smo naveli, molimo građane BiH, a naročito one koji redovno, od svojih malih plata i penzija, izmiruju svoju zakonsku obavezu plaćanja RTV takse, da uvaže ovaj naš stav i da ovakve odluke Upravnog odbora BHRT-a, nipošto ne odražavaju stavove radnika BHRT-a.\nNažalost, Samostalni sindikat radnika u BHRT-u, kao reprezentativni sindikat u BHRT-u, nema mogućnosti da utiče na odluke Upravnog odbora, niti ih može izmijeniti - stoji u saopćenju Upravnog odbora Samostalnog sindikata radnika u BHRT-u.\n#tvrko milović #bhrt #sindikat


PUT U AUSTRALIJU – Stranica 21 – PUT U AUSTRALIJU\nAutor PUT U AUSTRALIJUObjavljeno 7 Februara, 2017 7 Februara, 2017 Kategorije Australija, partner viza, UncategorizedLeave a comment on Kako se radi viza za naše voljene osobe?\n26 JANUAR – DAN AUSTRALIJE\nSvake godine 26. januara Australci slave Dan Australije. Ovim državnim praznikom obilježava se prvo evropsko naseljavanje luke Jacksona (sada dijela Sydneya) 1788. godine. To je prilika za Australce da se okupe i proslave svoj nacionalni praznik i kulturu.\nMnogi ljudi imaju slobodan dan i koriste slobodno vrijeme za izlet u parkovima, za kupovinu ili posetu različitim sportskim dešavanjima. Takođe na mnogim mjestima održavaju se spektakularni vatrometi.\nTo je državni praznik sa stotinama malih i velikih događaja koji se odvijaju širom zemlje. U Sydneyu, hiljade ljudi se okuplja oko luke Sydneya da bi videli proslavu na vodi. U gradovima se organizuju zajednički doručci, žurke i koncerti, parade, sportska dešavanja, kulturne i hstorijske izložbe i vatrometi.\nMnogi se odlučuju da postanu državljani Australije baš na ovaj dan, a ceremonije dodjeljvanja državljanstva se održavaju širom zemlje.\nAutor PUT U AUSTRALIJUObjavljeno 26 Januara, 2017 Kategorije Australija, Uncategorized, zanimljivosti o AustralijiLeave a comment on 26 JANUAR – DAN AUSTRALIJE\nAutor PUT U AUSTRALIJUObjavljeno 19 Januara, 2017 Kategorije Australija, studiraj i zivi u Australiji, Uncategorized, zanimljivosti o AustralijiLeave a comment on TASMANIJA – POLUOTOK I NAJMANJA DRŽAVA U AUSTRALIJI\nNAJPOZNATIJA GRAĐEVINA U AUSTRALIJI- SYDNEY OPERA HOUSE\nJedna od napoznatijih građevina u Australiji a i u svijetu je upravo Sydney Opera House ili Kuća opere u Sidneju. Ova poznata građevina koja se koristi u mnoge svrhe u Australiji, je 28. juna. 2007. godine uvrštena na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Australiji i Oceaniji.\nProjekat za Sidnejsku operu napravio je danski arhitekt Jorn Utzon, te je učestvovao u izgradnji projekta od 1959 do 1973 godine. Na mjestu gdje je sagrađena Kuća opere, je bilo veliko skladište. Skladište je uklonjeno 1958 da bi već u matu 1959 godine započela gradnja ove famozne građevine. Građena je u tri faze, koje su podijenjene na period: od 1959 do 1963 godine gradio se gornji dio podijuma, od 1963 do 1967 gradio se srednjišnji dio odnosno kontrukcije takozvanih školjki, i treća faza od 1967 do 1973 godine u kojoj su iyvedeni radovi u unutrašnjosti sidnejske opere. Sidnejska opera je izgrađena u ekspresionističkom modernom umjetničkom stilu, sa nekoliko prethodno napravljenih velikih betonskih školjki koje su formirale krov opere. Opera pokriva 18.000 kvadratnih metara (1,8 hektara) zemlje. Također je dugačka 183 i široka 120 metara. Sidnejska opera leži na 580 postavljenih stupova koji su postavljeni na 25 metara ispod površine mora. Opskrbljuje se strujom čija je potrošnja jednaka potrošnji grada od 25 000 stanovnika. Krov opere je prekriven sa 1 056 milijuna blistavo bijelih i bež švedskih pločica, koje se povremeno održavaju i zamjenjuju. Sidnejska opera ima pet pozorišno-koncertnih dvorana, pet studija namijenjenih za izvođenje proba, dvije glavne dvorane, četiri restorana, šest barova kao i mnogobrojne suvenirnice. Jedna je od najzaposlenijih koncertnih dvorana na svijetu s više od 1 500 izvedbi i više od 1,2 milijuna posjetitelja svake godine. U njoj djeluje više institucija kao što su: Australijska opera, Australijski balet, Sidnejsko Pozorište i Sidnejski simfonijski orkestar. Ona je također i jedna od najvećih turističkih atrakcija u Australiji sa više od 7 miilijuna posjetitelja godišnje od kojih oko 300.000 obavi detaljan obilazak s vodičem. Sidnejska opera je s vremenom prepoznata kao Utzonovo remek-djelo i 20. najfotografiranija građevina stoljeća.\nInteresantna činjenica: Jorn Utzon je bio nesvjesno uvučen u političke intrige i dezinformirani novinari su ga na kraju prisilili da se povuče iz projekta prije dovršetka izgradnje 1966. god. Bio je optužen da je strašno podcijenio troškove izgradnje, koji su od izvornih 7 milijuna dolara, do 1973. porasli na 102 milijuna dolara (što je više od 14 puta). To je porazno djelovalo na njegovu karijeru koja je stagnirala gotovo 20 godina.\nAutor PUT U AUSTRALIJUObjavljeno 17 Januara, 2017 Kategorije Australija, studiraj i zivi u Australiji, UncategorizedLeave a comment on NAJPOZNATIJA GRAĐEVINA U AUSTRALIJI- SYDNEY OPERA HOUSE


Moguće je: Kako da ljubimcu produžite život? | Tacno.net\nMoguće je: Kako da ljubimcu produžite život?\nAutor 👤tačno.net 18.10.2016. u 09:03\nMasovni nestanak slonova u Keniji i Tanzaniji zabrinjava naučnike\nSvako ko je ikada čuvao psa ili mačku želi samo jednu stvar – da ljubimac ima zdrav i dug život. Izdvojili smo za vas pet saveta koji mogu pomoći vašem ljubimcu…\n1. Kvalitetan način ishrane\nKućni ljubimci koji se hrane kvalitetnom hranom imaju sjajno krzno i zdravu kožu. Pravilna i dobra ishrana pomaže u jačanju imuniteta vašeg ljubimca, u održavanju zdravog sistema za varenje, u povećanju mentalnih sposobnosti, očuvanju zglobova i mišića, i još mnogo toga.\n2. Pazite na “liniju” ljubimca\nKućni ljubimci koji su gojazni izloženi su opasnosti bezbroj zdravstvenih problema. Gojaznost je trenutno najčešća bolest pasa i mačaka, a studije su pokazale da prekomerna težina može skratiti životni vek ljubimca za čak dve godine. Zašto? Gojaznost dovodi do porblema sa zglobovima, i između ostalog, do bolesti srca i dijabetesa.\n3. Posećujte redovno veterinara\nSvi kućni ljubimci zahtevaju redovnu veterinarsku kontrolu. Međutim,veterinarska nega prevazilazi rutinske vakcinacije, iako su one vrlo važne. Tokom rutinskog pregleda veterinar može da otkrije zdravstvene probleme koje vi niste primetili.\nU mnogim slučajevima, rana dijagnoza povećava šanse za uspešno lečenje i smanjuje troškove.\n4. Održavajte oralnu higijenu vašeg ljubimca\nStomatološki i oralni problemi mogu ljubimcima da izazivaju bol, što im znatno otežava ishranu. Ako se ne leče, bolesti oralne duplje čak mogu dovesti do porblema sa srcem i bubrezima.\nPored redovnih stomatoloških pregleda, najefikasnije sredstvo za održavanje oralne higijene vašeg ljubimca jeste pranje zuba, a na našem portalu možete pročitati kako da psu ili mački to uradite kod kuće.\nAko vaš ljubimac baš i ne voli pranje zuba, postoje i druge alternative, uključujući i stomatološke dijete, poslastice i igračke. Pitajte vašeg veterinara za preporuku.\n5. Ne dozvolite da vaš ljubimac luta bez nadzora\nOmogućavajući vašem psu ili mački da lutaju slobodno možda izgleda kao da im činite uslugu. Međutim, kućni ljubimci koji izlaze napolje bez nadzora izloženi su brojnim opasnostima, uključujući saobraćajne nezgode, izlaganja zaraznim bolestima, otrovima i još mnogo toga.


roditeljske-dileme-da-li-je-moja-cerka-zlocesta | Dete | Život i vaspitanje\nRoditeljske dileme: Da li je moja ćerka 'zločesta'? 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nRoditeljske dileme: Da li je moja ćerka 'zločesta'?\n02.12.2014. / 14:00 02.10.2017. / 16:04\nDevet znakova koji ukazuju na to da je vreme da roditelji reaguju na (neadekvatno) ponašanje svoje devojčice.\nDeca mogu da ispoljavaju agresivnost u ponašanju, tako da roditelji i nastavnici to često i ne primete, a devojčice su naročito sklone takvom vidu ponašanja. One češće od dečaka šire glasine o nekome, izgovaraju pogrdne reči, isključuju prijatelje iz društva i manipulišu kako bi dobile ono što žele. Na roditeljima je da, ukoliko primete takvo ponašanje kod svoje mezimice, reaguju na odgovorajući način.\nOtkrivamo vam devet znakova koji otkrivaju "zločeste" devojčice.\nKazna kao vaspitna mera: DA ili NE?\n1. Ona organizuje grupe za svaku svoju aktivnost (a mnoge koji joj se ne sviđaju isključuje iz njih). Ukoliko se vaša ćerka loše ponaša prema onima koje isključuje iz svoje grupe, vreme je da reagujete na njeno loše ponašanje.\n2. Voli da kontroliše druge i da "komanduje". Deca su često u centru pažnje, ali za to mora da postoji granica. Ukoliko dete nastavlja sa tim da su samo njegove želje bitne i usput naređuje svima, najverovatnije se tako ponaša i u odnosu sa svojim vršnjacima.\n3. Voli da ucenjuje. Ukoliko ste nekada čuli kako vaša ćerka tretira druge devojčice sa "Ako ne uradiš to i to, reći ću te mami", onda to ukazuje na loše ponašanje. Razgovarajte sa njom, naučite je kako da se lepo ophodi prema drugima, jer čak i jedna, naizgled bezazlena rečenica, može da povredi nekog.\n4. Govori ili čuva mnogo tajni. Devojčice vole jedne drugima da govore tajne - to im je u "krvi". Ali, ukoliko vaša ćerka često to radi (a neće da ih podeli sa vama), velike su šanse da se na isti način ponaša i prema svojim vršnjacima.\n5. Koristi frazu "samo sam se šalila" nakon što je bila nevaljala. Ako vaše dete voli da govori nepristojne i ponižavajuce stvari drugoj deci, a onda kaže "samo sam se šalila", to je znak da se ona ne ponaša baš lepo. Morate pažljivo da joj objasnite kako to što je rekla ne znači da je automatski sve u redu.\n6. Agresivna je. Neke devojčice agresivnije su od drugih, a ukoliko je vaša ćerka takva, trebalo bi da reagujete. Udaranje, guranje ili vrištanje, neke devojčice koriste kako bi pokazale autoritet nad drugima, i to ne smete tolerisati.\n7. Uvek govori o popularnosti. Da li je vaša ćerka opsednuta popularnošću i ima potrebu da je uvek u centru pažnje? Da li ima najbolju drugaricu sa kojom se druži svakodnevno i ogovara druge? Vaš odgovor "da" je crvena lampica za uzbunu!\n8. Njene drugarice su isto zločeste. Zločeste devojčice druže se sa drugim zločestim devojčicama. Procenite kakve su drugarice vaše ćerke i znaćete kako se ona ponaša kada vi niste u blizini.\n9. Ne poštuje autoritet. Ukoliko se vaša ćerka ponaša neprihvatljivo i kad su odrasli prisutni, onda je definitivno "zločesta".\nNeću, ne može, ne dam: Zašto deca stalno govore ne?\nRoditeljstvo Devojčice Ćerke


! /Rat frakcija u GS-u: Čolpa optužuje predsjednika CIK-a i sarajevsku sutkinju / Radio Sarajevo\n05. 08. 2020. u 10:52:00 Radiosarajevo.ba\nNihad Čolpa, predsjednik Građanskog saveza (GS) koji posljednjih nekoliko dana vodi pravnu bitku jer je Muhamed Fazlagić u sudskom registru upisan kao predsjednik GS-a nakon održanog kongresa, uputio je danas saopćenje za javnost.\n"Želim upoznati javnost da Centralna izborna komisija BiH kojom predsjedava Željko Bakalar, inače bivši savjetnik člana Predsjedništva BiH Željka Komšića ni nakon četiri dopisa nisu nam dozvolili uvid u dokumente i Odluku kojom je ovjerena koalicija DF-GS, te na taj način sprečavaju podnošenje žalbe Apelacionom odjelu Suda BiH na Odluku o ovjeri koalicije DF-GS", istakao je Čolpa.\nIako, kako navodi, njegovo ime piše u većini dokumenata na osnovu kojih je druga osoba upisana u sudski registar, sudinica Aida Cikotić-Selimović dozvolila mu je kratki uvid u dokumentaciju, ali bez mogućnosti kopiranja dokumentacije. Ističe da su prethodnih dana dva pravna tima podnijela zahtjev za kopiranje dokumentacije, ali im to nije dozvoljeno.\n"Obrazloženje je da je kolektivni odmor zbog kojeg ne radi referent za kopiranje. Podsjetit ću da je kolektivni godišnji odmor na Općinskom sudu bio i kada je doneseno Rješenje na osnovu kojeg je izvršen upis u sudski registar. Dakle, za vrijeme kolektivnog odmora sudija Aida Cikotić-Selimović donijela je Rješenje, neko je isprintao, kopirao i ovjerio dokumentaciju za nepunih pet dana, dok mogućnost samo kopiranja dokumentacije ne postoji za stranu koja želi uputiti žalbu ni za 20 dana", dodao je on.\nVeza između Bakalara i Komšića je, tvrdi Čolpa, svima poznata, a veza Aide Cikotić-Selimović i vrha DF-a je, kako je kazao, čaršijska javna tajna i da to najbolje govori o opredijeljenosti Komšića i njegovih sponzora iz dijela "tajkunskih struktura SDA" šta misle o depolitizaciji institucija i vladavini prava.\n"Ističem, za mene nije važno ko će biti predsjednik stranke kao što je GS, nego je ovo borba za vladavinu prava i demokratske standarde po kojima ćemo svi biti jednaki pred zakonom, bez obzira na lična poznanstva, politički ili društveni utjecaj", zaključio je Nihad Čolpa.\nTagovi: Nihad Čolpa Muhamed Fazlagić Fazla Građanski savez Demokratska fronta Željko Komšić Sud BiH


Mini krediti online Pelagićevo – sve informacije u jednom tekstu – Kredi.ba\nMini krediti online Pelagićevo – sve informacije u jednom tekstu\nMini krediti online Pelagićevo su relativno nov pojam i mnogima nije jasno o čemu se tačno radi, kakva je procedura i koji su uslovi dobijanja ovakvih vrsta kredita. Prema statistikama od 5220 stanovnika grada Pelagićevo 30% stanovništva je čulo za pojam mini krediti online.\nMini krediti online karakteriše dostupnost relativno svim građanima, pod uslovom da ste punoljetni i zaposleni. Čitav proces se u potpunosti odvija online od apliciranja pa sve do dostavljanja dokumentacije. Nema potrebe za beskonačnim odlascima u banku i skupljanjem potrebne papirologije. Još jedan od razloga zašto sve veći broj osoba preferira mini kredite umjesto klasičnih oblika zaduživanja jeste činjenica da vam nisu potrebni žiranti niti sudužnici. Na web stranici finansijskog servisa koji nudi mini kredite online Pelagićevo nalazi se finansijski kalkulator koji nudi mogućnost trenutnog prikazivanja plana otplate u odnosu na iznos koji ste izabrali. Svi troškovi su potpuno transparentni i prikazani na kalkulatoru što znači da nećete imati strah od skrivenih troškova ili troškova obrade kredita. Plan otplate birate sami prema svojim finansijskim mogućnostima. Uzimajući u obzir sve pogodnosti koje nude, nije ni čudo što mini krediti online predstavljaju najperspektivniji vid zaduživanja u budućnosti.\nMini krediti online Pelagićevo – kako aplicirati\nKao što smo već naglasili, čitav proces je potpuno digitalizovan ali i potpuno prilagođen starijim generacijama i svim osobama koji nisu navikli na korištenje računara, tableta ili mobilnog telefona. Uđite na web stranicu finansijskog servisa koji nudi mini kredite online Pelagićevo i unesite svoj broj telefona. Ubrzo nakon toga, neko od operatera finansijskog tima će vas pozvati sa pozivnog broja +38754 grada Pelagićevo kako biste dogovorili detalje vaše aplikacije.\nPotrebna dokumenta dostavljate putem Vibera ili e-mail adrese, a nakon što je finansijski tim provjerio vjerodostojnost vaših dokumenata vrši se obrada kredita i njegovo odobrenje već isti dan. To znači da kroz nekoliko sati već možete podići svoja dokumenta u najbližoj pošti sa poštarskim brojem 76256.\nMini krediti online Pelagićevo su sve popularniji i to iz razloga što isključuju potrebu za mnogobrojnim odlascima u banku, papirologijom kao i traženjem žiranta ili sudužnika. Čitav proces je brz i jednostavan, a sve može biti gotovo u samo nekoliko sati nakon čega vam je potreban novac na raspolaganju.


Počeo da radi portal za prijavu sezonaca › Made-in-Germany.rs\nMinistarstvo poljoprivrede i NALED predstavili su javnosti novi portal za prijavljivanje sezonskih radnika u poljoprivredi, www.sezonskiradnici.gov.rs, koji će obezbediti sezoncima da mogu da ostvare sva prava iz radnog odnosa, kao što to važi i za sve druge kategorije zaposlenih.\nZa postupak prijave i odjave radnika preko elektronskog sistema za prijavljivanje sezonskih radnika potrebno je manje od 10 minuta, nezavisno od toga da li se radnik prijavljuje samo na jedan dan ili na mesec dana, a svi radnicic prijavljeni preko ovog portala imaće pravo na penzijsko i invalidsko osiguranje, kao i na osiguranje u slučaju povrede na radu.\nPrema rečima ministra poljprivrede Branislava Nedimovića, prošle godine je u poljoprivredi bilo zakonski angažovano svega 3.585 ljudi, iako se zna da postoji bar 350.000 poljprivrednih gazdinstava koja se svakodnevno bave ovim poslovima.\n– Imali smo nezadovoljne berače u poljprivredi, nisu imali nikakva prava osim na naknadu, ali da se nešto desi, neka povreda, sve je u crnoj zoni, a povrede su česte. Takođe, u poljoprivredi se zbog vremenskih uslova rad ne obavlja svaki dan, pa su poslodavci, ako je lep dan, morali da prijave sve radnike, a kada je kiša da ih sve odjave, i to je bila neizdrživa situacija – istakao je Nedimović.\nOn je najavio da Ministarstvo sprema set propisa kojima će se definisati šta je to što poljoprivreda podrazumeva, jer, kako kaže, PDV ne može da bude veći, odnosno povrat ne može biti veći od onoga što se uplaćuje.\n– Vodili smo računa da sezonski radnici sa ovom prijavom ne izgube već stečena prava. Na primer, ukoliko su prijavljeni kod Nacionalne službe za zapošljavanje, da ne izgube taj status i naknadu koju su eventualno imali, ili da ne izgube socijalnu pomoć. Gledali smo da im omogućimo da ostvare svoja prava, kao što su pravo na penziju i odmor – objasnio je ministar rada Zoran Đorđević.\nKako bi suzbila sivu ekonomiju i zaštitila prava velikog broja neformalno angažovanih radnika u sektoru poljoprivrede, vlada je u saradnji sa NALED –om, a uz podršku nemačkog GIZ-a, 2017. godine započela reformu sistema radnog angažovanja seazonskih radnika u poljoprivredi, a počev od ove godine je realizuje kroz primenu novog zakona i izradu portala za jednostavnu registraciju radnika.\nPrema podacima Poreske uprave u 2017. godini u poljoprivredi je po ugovorima o privremenim i povremenim poslovima bilo angažovano svega 3.585 sezonaca. Skoro 95 posto sezonaca u poljoprivredi radi na crno bez ikakvog ugovora i ne ostvaruje prava iz radnog odnosa, poput prava na socijalno i penziono osiguranje i osiguranje od povreda na radu.\nSkupština Srbije je polovinom prošle godine usvojila Zakon o pojoednostavljenom radnom angažovanju randika na sezonskim poslovima u određenim delatnostima, koji se odnosi na poljoprviredu, šumarstvo i vodoprivredu.\nOd MiG na 18/01/2019 / AKTUELNO / Ostavite komentar


demokratija | Festival work @ Memefest\ncrnotravac | jan 2011\nKritički esej Predraga Radivojevica preko konceptualizacije masa otvara i dialektički povezuje tri fronta: 1) demokratiju, 2) komunizam i 3) institucionalizovano hrišćanstvo. Avtor kratko, jasno i efikasno opredeli svaki od pomenutih frontova. Pri tome ispostavlja samo njihove značajne tj. problematične karakteristike. Prvo polemiše o „konceptu masa“ u vezi sa pojavom demokratije. Po mom mišljenju u tom konestu ispostavlja ključni „problem“ današnje demokratije: demokratija u praksi nije neposredna vladavina naroda, već je vladavina parlamentarnog-kapitalizma tj. organizacije prisilnog konsesusa. Svakako, ovo zvuči kao Badju, i to (je) više nego dobro. Kad govori o radu, nije nemoguće primetiti „marksističku logiku“ koja jasno artikuliše formu rada. Forma rada u demokratskom, ali i kapitalističkom društvu je ona koja zarobljava, otuđuje i fetišizira; deluje kao specifična društvena veza, rekao bi Altiser. Međutim, kad je reč o demokratiji, kapitalizmu ili komunizmu ne možemo umaći masama. Mase i partija, mase i demokratije, mase i kapitalizam – može se reći da su mase slabost cele moderne epohe. Frojd je počeo raspravu o masama u vezi sa hrišćanstvom pokazivajući da su mase „politički-emancipacijski“ pokret koji je zaslepljen; istovremeno je pokazao kako se može mase iskoristiti - privremeno staviti u strukturu i ograničiti njihovu moć: institucionalizovati jih i podrediti liku vođe (organizaciji, vlasti).\nDanas u individualiziranom kapitalizovanom i depolitizovanom globalnom društvu opet hlapimo za emancipacijom, politizacijom našeg života i demokratizacijom vlasti. Možda, onako kako avtor tvrdi, hlapimo za masama i (organizovanim) promenama. Drukčije rečeno, politku mase danas više ne vezuje nužno jedinstvo i njena čvrstina, već je u pitanju njena disperznost, abilnost za događaj (događanje mase), odzivnost na društvenu (ne)politiku... što su samo (marksistički ili bolj lenjinistički rečeno) vidovi pokretljivosti masa koje teže ka promenama. Svakako, drugo pitanje je (samo)organizacija masa.\nS obzirom da je ovaj kritički tekst otvorio mnoštvo pravih pitanja i konceptualno/teorijski artikulisao svoju poziciju, nije teško prepoznati ni elemente koji su predstavljeni u temi festivala. Konflik je društveni antagonizam na koji ukazuje avtor ne samo na ravni promišljanja forme demokratije (vlast-vladani-vlast naroda), već i na ravni forme rada (imperativ rada, podređenje radu) i forme životne skupnosti (kapital. org. života: vertikalna i horizontalna). Imaginaciju je moguće prepoznati kroz realizaciju jedne ideje: 1) kao ideologiju tj. društvenu vezu u kapitalizmu, odnosno 2) kao emancipatorsku društvenu vezu. Ljubav je treba videti, zapaziti da je nemoguće organizovati emancipaciju (od ljubavi do vođe) bez ljubavi do određene istine.\nMeđutim, problem sa ovim kritičkim esejom je njegova dužina. Esej je efikasan, ali možda prekratak. Pre svega, želo bih pročitati više o demokratiji (pre svega u relaciji do države, globalnog sistema, demokratiji kao normi itd.) i problematici vezanoj za društveni antagnoizam (problem ideologije, partije, društvenih razlika itd.) i novu organizaciju masa (mase i organizacija emancipacije, masa i država itd.).\ndrustveni angazman-ludi entuzijazam


Jasmin Imamović dao podršku kandidatkinji za gradonačelnicu Srebrenika Almi Muratović\nGradonačelnik Tuzle i član Predsjedništva SDP BiH Jasmin Imamović posjetio je Gradsku organizaciju SDP-a Srebrenik.\n„Danas smo imali izuzetnu čast i zadovoljstvo da u našem gradu ugostimo člana Predsjedništva SDP BiH i istinskog prijatelja Grada Srebrenika Jasmina Imamovića.\nAktuelni i budući gradonačelnik Tuzle izražava punu podršku SDP-u GO Srebrenik na predstojećim lokalnim izborima, kandidatima za GV i našoj kandidatkinji za gradonačelnicu Srebrenika Almi Muratović.\nKao što je poznato, Jasmin Imamović je jedan od najuspješnijih gradonačelnika u našoj državi, jedinstven po svojim menadžerskim sposobnostima i originalnim idejama, a posebnu pažnju posvećuje i našem Srebreniku.\nNa današnjem radnom sastanku utvrđene su smjernice rada i buduće saradnje, a donesena je i odluka o izradi Strategije razvoja Grada Srebrenika koja će sadržavati niz značajnih projekata u saradnji sa Gradom Tuzla, a čijoj će se realizaciji pristupiti nakon lokalnih izbora u novembru”, navode iz GO SDP Srebrenik.


Za NIN-ovu nagradu 17 romana u užem izboru – Studio B\nBeograd -3°C u 14:00\nZa NIN-ovu nagradu 17 romana u užem izboru\nZa NIN-ovu nagradu 17 romana u užem izboru Tanjug\nObjavljeno: 13.01.2021. 11:14 Izmenjeno: 13.01.2021. 11:14\nObjavljen je uži izbor od 17 romana za NIN-ovu nagradu, saopštio je žiri.\nŽiri radi u sastavu – Marija Nenezić, Ivan Milenković, Marjan Čakarević, Branko Kukić i Teofil Pančić (predsednik žirija).\nStručni žiri načinio je drugu selekciju dela koja konkurišu za Roman godine 2020., a na listi izbora nalaze se nove knjige dva književnika koja su ranije već dobila NIN-ovu nagradu, tri pisca kojima je nagrada prethodnih godina zamalo izmakla, i čak četiri romana – prvenca.\nDela u užem izboru su: “Sloboda govora” Vladana Matijevića (Laguna), “Što na podu spavaš” Darka Cvijetića (Književna radionica Rašić), “Kontraendorfin” Svetislava Basare (Laguna), “Ljudi bez grobova” Enesa Halilovića (Laguna), “Siroti mali ratovi” Uroša Dimitrijevića (Presing), “Podstanar” Filipa Grujića (Lom), “Polazeći od kraja sveta” Jovice Aćina (Laguna), “Purpurna dekada” Vladimira Kopicla (Dereta), “Prekrasne ruševine” Sava Stijepovića (Dereta), “Fraktura” Nenada Teofilovića (Dereta).\nTakođe na spisku su i romani – “Ljubavna pesma” Srđana Srdića (Partizanska knjiga), “Hostel Kalifornija” Zvonka Gazivode (Geopoetika), “Jugosloveni” Borisa Miljkovića (Geopoetika), “Ništa nije ničije” Bojana Savića Ostojića (Kontrast izdavaštvo), “Spam” Lazara Pašćanovića (Imprimatur), “Stojna vetrenjača: četiri kanata” Radovana Belog Markovića (Srpska književna zadruga) i “Pod oba sunca” Ognjena Spahića (Kontrast izdavaštvo).\nU novom izdanju NIN-a sutra, 14. januara biće objavljeni kratki prikazi ovih odabranih romana, a u sledećem broju – razgovori sa finalistima.\nPonedeljak, 25. januar biće dan kada će javnost saznati ko je 67. dobitnik najvažnijeg domaćeg književnog priznanja.\nKomunalna milicija nastavlja da pomaže u čišćenju snega\nVučić i Mali u šetnji beogradskom Promenadom


Device u trećoj deceniji? „Sve je više ljudi koji su nevini i posle 20. godine. Okolina ih posmatra kao vanzemaljce i čudake. Muškarcima je teže jer se neiskustvo kotira kao slabost. Živimo u instant kulturi, koja poručuje da je seks isto što i pranje zuba.“\n25. avgusta 2014. 20. septembra 2014. Postavite komentaranksioznost, cekanje, daunov sindrom, decji crtez, device, disleksija, evolucija, gubitak kose, intelektualni pad, inteligencija, kancer, kanye west, kim kardashian, mentalne institucije, miley cyrus, prednosti, psihologija ljubavnih odnosa, ričard dokins, san, suicid, tridesete, video spotovi, visoke stikle, zaboravljanje, zaboravljanje imena\nPrethodno Previous post: Psihologija Betmena-II deo: Saveznik i neprijatelji\nSledeće Next post: Zmije u odelima: Uspeh psihopata u svetu biznisa


Putin čeka izveštaj o avionu, osveta će biti strašna | WebTribune\nHome U FOKUSU Putin čeka izveštaj o avionu, osveta će biti strašna\nPosted date: новембар 04, 2015 In: U FOKUSU\nRusija je i dalje u šoku nakon pada putničkog aviona kompanije “Kogalimavija” iznad Sinaja uEgiptu, a i dalje nema odgovora šta se tačno desilo ruskoj letelici.\nJedna od mnogih teorija je da je avion srušila Islamska država, koja je sama ubrzo nakon nesreće preuzela odgovornost, ali su ruski zvaničnici opovrgli njihove navode. Ipak, napadi na položaje ISIS-a u Siriji od strane ruskih bombardera postali su sve učestaliji od tragičnog incidenta koji se dogodio u subotu.\nBez ikakve sumnje, sve treba da se uradi da rekonstruišemo objektivnu sliku o tome šta se dogodilo tako da možemo da saznamo šta se desilo i reagujemo u skladu s tim – rekao je Putin.\nIpak, iako su egipatski i ruski zvaničnici, kao i Stejt department izjavili da su male šanse da su džihadisti Islamske države oborili letelicu, ako pogledamo realno, taj scenario nije toliko nemoguć. Setimo se samo obaranja malezijskog aviona iznad Ukrajine, koji je gađan raketom Buk.\nI tada je delovalo nemoguće da neko može da obori avion koji se nalazi na oko 10.000 metara, da bi se na kraju ispostavilo da je gađan sa zemlje. Rusija je rekla da ISIS nema sredstva da sruši avion na velikoj visini, ali s obzirom na to da na crno prodaju naftu od koje uzimaju oko 50 miliona dolara mesečno, ne možemo isključiti mogućnost da su nelegalnim putem nabavili oružje koje bi moglo da pogodi letelicu.\nUZNEMIRUJUĆI VIDEO: Bombaš samoubica preživeo, izgovara poslednje reči – VIDEO\nPovučena poternica za Lukom Bojovićem\nPotpuno rasulo: Ukrajina bankrotirala, počinje otimačina i rasprodaja


Broj umrlih u odnosu na novorođene se uvećao za duplo – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBroj umrlih u odnosu na novorođene se uvećao za duplo\nBijela kuga hara i čitavom BiH, tako je u prvih devet mjeseci 2014. godine broj umrlih u odnosu na broj rođenih veći za 3 803. Na teritoriji BiH rođeno je 21 607 djece, dok je 25 410 osoba umrlo.\nNeophodno je podsjetiti i na poražavajuću činjenicu da je u Istočnom Drvaru prilikom popisa stanovništva 2013. popisano svega 109 ljudi.\nPrema prošlogodišnjem popisu u Hercegovini živi svega 72 769 osoba, a alarmantan je podatak da Gačana ima samo 9 734.\nU Trebinju, najvećem hercegovačkom gradu u Republici Srpskoj, živi oko 31 400 stanovnika. U porodilištu Opšte bolnice kažu da se broj rođenih beba svake godine smanji za jedno školsko odjeljenje.\nPortal Trebinje lajv javlja da demografsku sliku u Hercegovini nema ko ni da prati, jer se odselio i jedini demograf iz ovog dijela Srpske.\nU Srpskoj nema tačne i pouzdane evidencije o broju maloljetničkih trudnoća i izvršenih abortusa, nema je ni u Srbiji ali prema podacima do kojih je došla demograf Biljana Spasić, autor knjige „Zašto Srbi nestaju“ Srbija je druga zemlja u svijetu po broju izvršenih abortusa, odmah iza Rusije.\nProcjenjivalo se da Republika Srpska ima milion i po stanovnika, da bi rezultati popisa stanovništva 2013. godine pokazali da je ta brojka manja za oko tri stotine hiljada.\nU predizbornoj kampanji nijedna politička partija u svoj program nije uvrstila podizanje nataliteta. Proces revitalizacije stanovništva je skup i spor proces. Godine 2005. u Narodnoj skupštini RS donesena je odluka da se pored redovnih davanja, kao što je dječiji dodatak, stimuliše porodica jednokratnom novčanom pomoći za svako rođeno dijete, demograf Stevo Pašalić kaže da stimulacija nije zaživjela jer u budžetu nema para.\nIronično je da nestanak jedne nacije nije prioritet u odnosu na recimo skupe izborne kampanje ili održavanje ogromnog administrativnog aparata ili izgradnje auto puta koji izlazi na rijeku bez mosta ili održavanja uprave nepostojećeg aerodroma ili … nabrajanje besmislenih skupih projekata moglo bi otići u nedogled. Na kraju se postavlja praktično pitanje i za političku elitu: ko će puniti budžet iz koga će se isplaćivati plate armiji partijski zaposlenih činovnika, službenika i namještenika za 10 ili 15 godina?\nRonilački klub “Buk” organizuje obuku za prvu pomoć


Javni poziv za ski-škole na Kopaoniku | KOPAONIK\nJavni poziv za ski-škole na Kopaoniku\nBy BS 6 novembra, 2015 04:38\nJavno preduzeće „Skijališta Srbije” Beograd objavilo je javni poziv za prikupljanje ponuda za zaključivanje ugovora o poslovnoj saradnji u oblasti podučavanja skijanju i specijalizovanim zimskim sportskim aktivnostima za zimske sezone 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 i 2019/2020 godine u Ski centru „Kopaonik.\nPravo na podnošenja ponuda po osnovu ovog javnog poziva imaju pravna lica i preduzetnici koji imaju sedište u Republici Srbiji, pod uslovom:\nda su registrovani za obavljanje delatnosti sportskog podučavanja, što dokazuju dostavljanjem izvoda iz Agencije za privredne registre (dostaviti original ili overenu kopiju izvoda iz Agencije za privredne registre);\nda angažuju odgovarajuća lica za neposredno podučavanje – licencirane instruktore skijanja odnosno fizička lica koja se bave poslovima podučavanja skijanju i specijalizovanim zimskim sportskim aktivnostima i koji imaju, u skladu sa zakonom kojim je uređena oblast sporta, odgovarajuće zvanje instruktora, učitelja ili trenera skijanja i licencu nadležnog sportskog saveza (dostaviti original pisane izjave ski škole);\nda nemaju dospele i neizmirene obaveze prema Javnom preduzeću „Skijališta Srbije” (dokaz: pismena potvrda Javnog preduzeća „Skijališta Srbije“);\nda nemaju dospele i neizmirene obaveze prema državi, što se dokazuje dostavljanjem odgovarajućeg uverenja o plaćenim porezima i doprinosima (dostaviti original ili overenu kopiju uverenja);\nda dostave pisanu izjavu da će, odmah po potpisivanju ugovora o poslovnoj saradnji u oblasti podučavanja skijanju i specijalizovanim zimskim aktivnostima za zimske sezone 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 i 2019/2020 godine u Ski centru „Kopaonik“, dostavi Javnom preduzeću „Skijališta Srbije“, blanko solo menicu, evidentiranu u registru menica Narodne banke Srbije sa meničnim ovlašćenjem, na ime obezbeđenja plaćanja naknade za pravo obavljanja delatnosti podučavanja skijanju u Ski centru „Kopaonik“. Plaćanje naknade po ugovoru o poslovnoj saradnji u oblasti podučavanja skijanju i specijalizovanim zimskim aktivnostima za zimske sezone 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 i 2019/2020 godine u Ski centru „Kopaonik“ se vrši u tri jednake rate: 15.01., 15.02. i 15.03. za svaku sezonu. Javno preduzeće „Skijališta Srbije“ zadržava pravo da u slučaju ne plaćanja bilo koje od rata u roku utvrđenom ovim javnim pozivom, izvrši naplatu celokupne sezonske naknade aktiviranjem menice i raskine ugovor sa školom kojoj je prinudno naplaćena naknada;\nda dostave pisanu ponudu koja će obuhvatiti planirani broj angažovanih licenciranih instruktora skijanja po zimskoj sezoni, iznos fiksnog i paušalnog dela naknade po zimskoj sezoni, kao i ukupan iznos naknade po zimskoj sezoni definisan na način određen ovim javnim pozivom. Pisana ponuda u pogledu planiranog broja angažovanih licenciranih instruktora skijanja, na osnovu kojeg se određuje fiksni deo naknade, je obavezujuća za ski školu, tako da ski škola ne može tokom realizacije ugovora o poslovnoj saradnji zahtevati smanjenje fiksnog iznosa naknade u slučaju da ne angažuje licencirane instruktore skijanja u broju predviđenom pisanom ponudom. U slučaju da ski škola tokom realizacije ugovora o poslovnoj saradnji angažuje veći broj licenciranih instruktora skijanja u odnosu na njihov broj predviđen u pisanoj ponudi, ski škola će biti u obavezi da plaća dodatni iznos od 500 evra bez PDV po instruktoru po sezoni (dostaviti original pisane ponude ski škole);\nda imaju zaključen ugovor o osiguranju korisnika usluga podučavanja od posledica nezgoda (dostaviti original ili overenu kopiju ugovora o osiguranju);\nda dostave program podučavanja skijanju i specijalizovanim zimskim sportovima koji će sadržati odgovarajuće mere bezbednosti u pogledu zaštite korisnika usluga ski škola, a koji će se sprovoditi u Ski centru „Kopaonik“ (dostaviti program ski škole);\nda svi angažovani licencirani instruktori skijanja, tokom obuke polaznika, nose adekvatnu skijašku garderobu na kojoj će, na vidnom mestu, sa leve strane u predelu grudnog koša, biti predviđeno mesto za postavljanje legitimacije ski instruktora (dimenzija 9 h 5 cm) izdate od strane JP „Skijališta Srbije“ koja će sadržati obeležje odgovarajuće ski škole, ime, prezime i sliku ski instruktora, broj i vrstu licence. Takođe, ski instruktori su obavezni da nose odgovarajuće kacige kao i ostalu odgovarajuću ski opremu (dostaviti original pisane izjave ski škole);\nda angažuju dovoljan broj licenciranih instruktora skijanja koji poseduju aktivno znanje jednog stranog jezika (dostaviti original ili kopiju odgovarajućeg dokumenta kojim se to dokazuje ili original pisane izjave ski škole);\nda imaju u funkciji zvaničan veb sajt ski škole, koji će sadržati lična imena i fotografije svih angažovanih instruktora skijanja od strane određene ski škole, a koji će najkasnije do 15.11. svake kalendarske godine biti ažuriran u vezi sa istim podacima;\nda imaju odgovarajuću poslovnu prostoriju na skijalištu i odgovarajuće mesto za okupljanje polaznika u Ski centru „Kopaonik“ (dostaviti original ili overenu kopiju ugovora ili drugog odgovarajućeg dokumenta kojim se to dokazuje);\nda obezbede Javnom preduzeću „Skijališta Srbije“ tokom svake zimske sezone za vreme trajanja poslovne saradnje, o svom trošku, 30 časova obuke skijanju ili drugim zimskim sportovima, za potrebe obavljanja delatnosti (dostaviti original pisane izjave ski škole).\nda uplate depozit u visini od 2.000,00 evra u dinarskoj protivvrednosti po zvaničnom srednjem kursu NBS na dan uplate. Ukoliko ski škola zaključi ugovor o poslovnoj saradnji u oblasti podučavanja skijanju i specijalizovanim zimskim sportskim aktivnostima za zimske sezone 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 i 2019/2020 godine u Ski centru „Kopaonik“ sa JP „Skijališta Srbije“, uplaćeni depozit će se računati kao deo uplaćene ugovorne naknade. Školama koje ne budu izabrane za zaključenje ugovora, uplaćeni depozit će biti vraćen u dinarskom iznosu u kome je uplaćen. Školama koje budu izabrane, a nakon toga odustanu od ponude i učešća u postupku, uplaćeni depozit će biti zadržan i biće dužne da snose troškove sprovođenja naredna dva postupka javnog oglašavanja radi pribavljanja ponuda za zaključenje ugovora o poslovnoj saradnji u oblasti podučavanja skijanju i specijalizovanim zimskim sportskim aktivnostima za zimske sezone 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 i 2019/2020 godine u Ski centru „Kopaonik“.\nPreuzmite ceo dokument >>>


Tramp: Nemci pustili milione migranata, pa se čude što im raste kriminal - Sputnjik Srbija\n16:46 18.06.2018 Preuzmite kraći link\n„Narod Nemačke se okreće protiv svog rukovodstva dok pitanje migracija drma ionako već slabu koaliciju u Berlinu. Kriminal u Nemačkoj je u porastu. Velika greška je napravljena širom Evrope, što se dozvolilo milionima ljudi da snažno i nasilno menjaju njenu kulturu“, naveo je Tramp na Tviteru.\n— Donald J. Trump (@realDonaldTrump) 18. jun 2018.\nRojters, međutim, napominje da je kriminal dramatično u padu u Nemačkoj.\nPrema podacima nemačkog MUP-a, 2017. godine je u Nemačkoj bilo 5,76 miliona prekršaja, što je najmanji broj od 1992.\nTo je najniži stepen kriminala u Nemačkoj u poslednjih 30 godina, dodaje britanska agencija.\nmigranti, Donald Tramp, EU


Branislav Ivanović sa ženom\nPar ima četvoro dece, blizance Andreju i Anu, kao i sinove Stefana i Dušana. Nataša Ivanović ostavlja utisak skladne i smirene dame, koja pleni svojim stavom gde god se pojavi. O njoj se ne zna mnogo, budući da ne voli javno eksponiranje i ne može se sresti na svakom javnom dešavanju, već samo u retkim prilikama, kada na crvenom tepihu pravi društvo svom suprugu.\nNa društvenim mrežama ne možete videti njene fotografije iz prestižnih restorana i sa različitih luksuznih destinacija, baš kakve objavljuju starlete koje su mahom udate ili barem jure svetske fudbalere.


Dell predstavio tri nova Chromebooka – The PRESTIGE\nComputers 26.01.2017. Chromebook, dell, kompanija dell, laptop\nKompanija Dell je predstavila tri nova Chromebooka, a među njima je nainteresantniji onaj koji se može koristiti kao laptop.\nChromebook 11 Convertible je laptop koji se može preklopiti na suprotnu stranu i koristiti kao tablet, a podržava i Dell Productivity Active Pen olovku. Kupci mogu dobiti i kameru ugrađenu u tastaturu, koja se može koristiti kada je tablet preklopljen u mod tableta. Ovaj uređaj je namijenjen školama, posjeduje generaciju star Celeron procesor, a tastatura i trackpad su otporni na vodu. Laptop posjeduje i gumenu zaštitu, koja ga štiti od padova.\nU ponudi će se naći i model s operativnim sistemom Windows 10 i novijim procesorom, ali će se on zvati Latitude 11 Convertible. Prodaja obje verzije će početi 7. februara, model s Chrome OS-om će koštati 349, dok će za model s Windowsom 10 biti potrebno izdvojiti 579 dolara. Dellovi uređaji su predstavljeni nakon što je kompanija Google uložila dodatne napore za uvođenje Chromebookova u škole.\nUz Chromebook 11 Convertible, Dell je predstavio Chromebook 11 i Chromebook 13. Radi se o Chrome OS verzijama postojećih laptopa s Windowsom, a to su Latitude 11 i Latitude 13. Ova dva modela dobijaju bolje procesore. Chromebook 11 košta 219, Latitude 11 349, Chromebook 13 299 i Latitude 13 519 dolara.\nKompanije Acer i Asus su takođe predstavile svoje 11-inčne Chromebookove, ali nijedan od njih ne podržava olovku. Čini se da Google ima neke ideje o tome šta bi Chromebookovi trebali donijeti ove godine, kao i partnere koji su spremni ponuditi takve konfiguracije.


UNDER ARMOUR UA Heatgear Crew | Sport Vision\nUnder Armour UA Heatgear Crew su uniseks čarape za trening u kojima će vaša stopala uvek biti odmorna. Izrađene su od materijala koji uklanja znoj sa kože omogućavajući vam da ostanete fokusirani na svoj trening. Materijal poseduje tehnologiju uz pomoć koje se sprečava rast mikroba i uklanjaju neprijatni mirisi. Na delu koji naleže na stopala nalaze se strateški postavljeni jastučići koju pružaju potporu tačno tamo gde je potrebno i omogućavaju vašim nogama da dišu. Ove uniseks čarape za trening unose novu dimenziju komfora u vaš trening. Specifikacija: Uniseks čarape za trening Tri para u kompletu HeatGear® materijal uklanja znoj sa vaših stopala Mrežasti paneli donose stalnu cirkulaciju vazduha Potporni jastučići na zonama najvećeg opterećenja Materijal: 97% poliester, 3% spandeks Boja: crna Šifra artikla: 1346751-001 .\nUnder Armour UA Heatgear Crew su uniseks čarape za trening u kojima će vaša stopala uvek biti odmorna.


18.05.2010., 01:25 #1\nRecimo, u Srbiji je odlučeno da se održi referendum kojim će biti određeno jedno jedino književno pismo koje bi se koristilo u svim mogućim situacijama i primenama (rukopis, forum, internet, administracija-formulari, reklame, televizija, knjige...), tako da bi svuda gde se piše srpski svi pisali tim pismom isključivo. U upotrebi su danas najčešće latinica i ćirilica.\nZa koje biste pismo glasali na tom referendumu kao pismo koje će se isključivo koristiti u svim prilikama gde se piše srpski?\nNećemo sada ovde da se svađamo o politici kao ni o tome zašto nam je taj referendum nametnut, jednostavno je tako određeno i za šta biste se vi odlučili u skladu sa situacijom?\nVidim da ima puno rasprava o pismima pa je tema zato kultna i mogla bi da dobije svoj epilog u forumskim razmerama i to bez politike, jasno i definisano.\n20.05.2010., 23:25 #2\n20.05.2010., 23:30 #3\nNijesam mogao da odolim - glasao sam za nešto treće\n20.05.2010., 23:45 #4\n21.05.2010., 02:29 #5\n21.05.2010., 15:05 #6\n29.05.2010., 17:37 #7\n29.05.2010., 22:46 #8


Rezultati pretrage za: harley davidson kao nov | Auti.hr\nRezultati pretrage za: harley davidson kao nov\nPronađeno: 6013 oglasa\nMTB uvex Airtech kaciga, Large veličine za...\nPrimera 1.6 benzin, 92. g., reg. 11/19.g.,...\nMB 914, 89.g., sandučar, 6.20m, reg....\nTomo Vinković 826, kao nov\n101, 1989.g., kao nova, prva boja,...\nAudi A4 avant 2.0 tdi, kao nov\nGume Michelin za traktorsku prikolicu ili...


Janša sastavio novu slovensku vladu | Svijet Vijesti | Al Jazeera\nJanša sastavio novu slovensku vladu\nStranka predsjednika Viranta dobit će dva ministarstva (EPA)\nJanez Janša, mandatar za sastav nove slovenske vlade rekao je da je postignut dogovor pet stranaka njegove koalicije o imenima kandidata za ministre u novoj vladi koja će imati 12 resora i najavio da će se parlament o njoj izjašnjavati krajem sljedeće nedjelje.\n“Svaka od stranaka imat će najmanje dva ministra u vladi koju čine predsjednik vlade i 12 ministara, što je brojčano najmanja vlada otkad je Slovenija postala samostalna država”, istakao je Janša, prenosi Fena.\nJanša je rekao da su pred novom vladom veliki izazovi i najteži zadaci posljednjih dvadeset godina, jer mora odmah početi djelovati na stabilizaciji javnih financija, kako bi “Sloveniju izvela iz krize”. Prema podacima s kraja prošle godine, slovenska zaduženost dostigla je 49 do 50 posto BDP-a, rekao je Janša.\nSDS-u četiri ministarstva\n“Mogućnosti za zaduživanje praktično više nema i treba se ponašati krajnje racionalno”, rekao je Janša, dodajući da je neophodno smanjenje budžetskog deficita.\nKandidati za ministre u utorak i četvrtak će se predstaviti parlamentarnim odborima, a u petak slijedeće sedmice parlament će glasati o vladi koja bi nakon toga trebalo da počne sa radom.\nParlament će se o novoj vladi izjasniti slijedeće sedmice [EPA]\nJanšina Slovenska demokratska stranka (SDS) kao najjača stranka u novoj vladajućoj koaliciji uz mjesto predsjednika vlade držat će, prema predloženoj listi ministarskih kandidata i četiri ministarstva, među kojima ministarstvo za rad i socijalnu politiku, kao i ministarstvo unutrašnjih poslova u okviru koga će djelovati i državno tužilaštvo.\nMinistarstvo za finansije i ministarstvo pravosuđa i javne uprave dobit će kandidati iz Građanske liste čiji je predsjednik Gregor Virant i predsjednik parlamenta.\nPredsjednik koalicijske Slovenske pučke stranke (SLS) Radovan Žerjav kandidat je za ministra privrede, a istoj stranci pripada i resor za poljoprivredu i životnu sredinu.\nJedna žena u vladi\nPredsjednica stranke Nova Slovenija (NSI) Ljudmila Novak postat će ministarka za dijasporu i biće jedina žena u Janšinoj vladi, a ta stranka imat će i položaj ministra obrane.\nDva ministarska mjesta dobit će i Demokratska stranka penzionera (DESUS) čiji će predsjednik Karl Erjavec postati ministar vanjskih poslova.\nErjavec je u Janšinoj koalicijskoj vladi od 2004. do 2008. bio ministar odbrane, a u prijašnjoj Pahorovoj vladi na početku je bio ministar za životnu sredinu i prostor, ali je kasnije morao dati ostavku.


Lepota | Info centrala - Part 3\nNaslovna Lepota Stranica 3\n13 SAVETA ANNE WINTOUR KOJI SU PREČICA DO USPEHA\nDugogodišnja urednica američkog Voga i umetnički direktor Conde Nast, Anne Wintour je nedavno za Sunday Times dala 13 saveta koji su prečica do uspeha. 1. Budi samouveren- čak i ako nisi siguran u sebe, pretvaraj se da jesi. 2. Dobij otkaz - bar jednom treba to da ti se desi jer...\nŠARGAREPA DOBRA ZA ORGANIZAM I ZA KOŽU – RECEPTI ZA PRIRODNE MASKE\nŠargarepa obiluje provitaminom A, vitaminima B i D, fosforom i kalijumom, što je čini pravom blagodeti za kožu. Isušivanje kože u hladnim danima možete da sprečite pre svega ishranom - šargarepa je toliko dobra za ten da bi je trebalo jesti svakoga dana. Ukoliko želite da izbegnete prerano starenje kože, jedite...\nPROF DR MAJA JEVĐEVIĆ: HIJALURONSKI FILERI NA AKCIJI\nU Centru zdravlja i lepote "Glamour" do 1. avgusta hijaluronski fileri za usne na AKCIJI! Umesto 250€, sada za samo 190€ po kubiku. Zakažite vaš termin na brojeve telefona: 035/565-557 i 066/210-251, radnim danima od 08:30 do 20:00 i subotom od 08:00 do 14:00\nMicroblading tehnika je popunjavanje i iscrtavanje obrva, daje obrvama punoću i prirodan oblik bez dodatnog iscrtavanja i senčanja olovkom. Velika razlika između japanske metode i microbladinga čini oštrica odnosno "nožić" koji daje puno prirodniji efekt. Iscrtane dlačice su mnogo tanje, a samim tim i prirodnije. Kod microblading tehnike se...\nPROF DR MAJA JEVĐEVIĆ NA PREDAVANJU U CRNOJ GORI O KOREKCIJI NOSA FILERIMA\nNehirurška korekcija nosa, neinvazvna korekcija nosa predstavlja korekciju nosa bez operacije ili noža. Izgled nosa zavisi od mnogo čega, od oblika, veličine, profilnog izgleda, izgleda nosnice, eventualnim asimetrijama i devijacijama septuma. No, prvenstveno zavisi o nosnim kostima, hrskavicama, vezivnom tkivu i njihovom međusobnom odnosu. Sa filerima tretiramo udubljenja, brazde,...\nU SALONU LEPOTE „ROYAL SM“ PAKETI ZA MRŠAVLJENJE NA AKCIJI\nU salonu lepote "Royal SM" u Jagodini (kod OŠ "17.oktobar") na akciji su paketi za mršavljenje i skidanje masnih naslaga. Po sniženoj ceni možete uraditi tretmane: piling i pakovanje kavitacija ulstrakontur i drenaža ultrazvuk elektrostimulacija mezoterapija paket protiv masnih naslaga i celulita Sve informacije možete dobiti na 035 8200367\nU petak 12. maja prof dr Maja Jevđević, doktor estetske medicine, održaće besplatne konsultacije u Jagodini i razgovor na temu – kako uz estetske korekcije sačuvati prirodan izgled. „U svetu je akcenat na savremenom konceptu estetske medicine – natural beauty. To vreme dolazi i kod nas. Kao lekar uvek sam...\nPROF DR MAJA JEVĐEVIĆ ODRŽAĆE BESPLATNE KONSULTACIJE U JAGODINI\nU petak 12. maja prof dr Maja Jevđević, doktor estetske medicine, održaće besplatne konsultacije u Jagodini i predavanje na temu - kako uz estetske korekcije sačuvati prirodan izgled. "U svetu je akcenat na savremenom konceptu estetske medicine - natural beauty. To vreme dolazi i kod nas. Kao lekar uvek sam...\nU WING HOTELU – JEDINI KOLARIJUM U JAGODINI\nU prostorijama Wing hotela svakodnevno možete uživati u kolarijumu. Lampe u kolarijumskoj kabini emituju infracrvenu svetlost koja podstiče stvaranje kolagena. Blagotvorno deluje i na zglobove, limfni sistem, odstranjuje suvišnu vodu iz organizma, celulit i masne naslage. Regeneriše tkiva, ublažava napetost u mišićima, ubrzava detoksikaciju. Ako se redovno koristi, podmlađuje...


viza za Indiju - Vize i papirologija - Klub putnika\nZa vizu ti treba povratna rezervacija avionske karte, 2600 dinara, popunjeni formular koji dobijes u ambasadi, i nista vise. Radno vreme ambasade je od 09 do 12h a viza je obicno gotova sutradan.\nEhm, za šta onda služi ova sekcija sajta?\nzovem se Mirko i prvi put vam pisem.\nU decembru planiram putovanje autom(kamperom) do juzne indije pa me interesuje sve u vezi Iranske,Pakistanske i indiske vize.\nCitao sam o potrebi posedovanja avionske karte,sto u mom slucaju nece biti moguce, pa se pitam koliko je to moze biti problem :-\_\nZivim u Göppingenu D. ali imam srpski pasos(nemacku stalnu boravisnu dozvolu) pa se nadam da to ima odredjenu tezinu pri podnosenju zahteva za visu.\nMoja supruga upravo ceka na radnu vizu za Indiu i pored Nemackog pasosa ima poteskoca(podnela je avionsku kartu(ona leti)). Indiske birokrate su neumorne pri otezanju izdavanja vize.\nAko ima nekoga ko je vec isao autom ili nekoga ko ima iskusva,bio bih mu zahvalan na svakoj informaciji.\nAko se leti preko Indije da li nam je potrebna tranzitna viza za 11h koliko je čekanje za nastavak leta? Na sajtu ambasade u Beogradu pominju tranzitnu vizu, ali MSP Srbije kaže da `За носиоца путног листа у транзиту веза није неопходна уколико не напушта међународну зону транзитног аеродрома у Индији. У свим другим случајевима је неопходна`.\nIspada da za pasovan ne treba viza, a da za regularnu putnu ispravu treba tranzitna viza?! Obično je suprotno...\nDa li neko zna može li se slučajno izvaditi viza za nas Crnogorce u indijskoj ambasadi u Beogradu?\nJa koliko znam, može.\nAli nasigurnije ti je da ih nazoveš i pitaš, zar ne?\nMSP Crne Gore kaže da je nadležna ambasada u Beču\nИзгледа да јесте, али изгледа и да постоји почасни конзулат у Бару\nDa, u svakom slučaju najbolje je pitati I znam da je ambasada Indije u Beču nadležna za izdavanje viza za CG, ali je daleko, pansam mislio da provjerim je li neko iz CG probao da izvadi vizu u Beogradu, pa da dobijem informaciju iz prve ruke. Vodio sam se logikom da na sajtu američke ambasade u PG piše da nedržavljani CG mogu zahtijevati vizu u toj ambasadi (mada se ne preporučuje ).\nA o ovom konzulu u Baru stvarno nisam imao pojma Hvala\nAmbasada u Beogradu (http://eoibelgrade.gov.in/pages.php?id=14) kaže da:\nNationals of countries other than Serbia are expected to obtain visas for India from Indian Missions in the country of their origon. However, if the person is a resident in Serbia, we can assist the applicant in obtaining a visa in consultation with the concerned Indian Mission. Dinars 550/- is charged for this service in addition to the applicable visa fee. Visas in such cases are granted after 5 working days.\nE sad, ako spomenuti konzul u Baru ne radi vize (mada jeste izlistan i na sajtu indijskog ministarstva), a nisi ni rezident u Srbiji, pretpostavljam da preostaje Beč.\nsamo Bec . dva puta sam vadio u dve godine . posaljete im dhl-om . jedna mogunost je da im posaljete u koverat 10 evra i da vam vrate obicnom postom ili da im posaljete 75 evra da vam vrate dhl-om . desetak dana otprile treba da stignu pasosi nazad\nZna li neko da li postoji mogucnost dobijanja vize na godinu dana i kakva bi bila procedura i sanse da dobijem na taj period??? Da li i ta spada pod turisticku ili kako, tj. da li bih morala da navodim pojedinosti ? Da li su inace rigorozni pri izdavanju viza ? Oprostite ako su pitanja glupa ali me to bas muci i iscitala sam sve i svasta ali konkretan odgovor nisam pronasla. :-\_ PA VAS MOLIM AKO IKO ZNA NESTO O TOME DA ME PROSVETLI ! .gif' alt=': :'>\nPs. Trebalo bi kroz mesec dana da apliciram ali do tad bi mi mnogo znacilo kada bih barem znala postoje li realne sanse za tako nesto ?\nJel vadio neko turističku vizu u Beogradu u poslednje vreme?\nDa li mora lično da se preda pasoš za indijsku vizu?\nIndija omogućila dobijanje e-vize državljanima Srbije\nVlada Indije je donela odluku da omogući dobijanje e-turističke Vize (eTV) za državljane Srbije koja stupa na snagu od danas.\nElektronska turistička viza je osmišljena kako bi se pojednostavio proces dobijanja vize za osobe koje posećuju Indiju na kraći vremenski rok, time što će im uštedeti vreme koje bi utrošili na dolazak u Ambasadu Indije radi dobijanja vize, saopštila je Ambasada Indije u Beogradu.\nViza je veoma pogodna, jer omogućava podnosiocima zahteva za vizu da obave ceo proces u virtuelnom okruženju, jer se formular za vizu i propratna dokumenta podnose onlajn, plaćanje se vrši onlajn, i rešavanje zahteva se saopštava onlajn.\nVažnost eTV je 30 dana, sa jednim ulaskom, od momenta prispeća putnika u Indiju.\nOva pogodnost postoji na šesnaest glavnih aerodroma u Indiji, a to su: Ahmedabad, Amritsar, Bangalor, Čenaj, Kočin, Delhi, Gaja, Goa, Hajderabad, Đajpur, Kolkata, Laknau, Mumbaj, Tiručirapali, Trivandrum i Varanasi.\nDok eTV važi samo za ulaske u Indiju preko gore naznačenih 16 aerodroma, izlaz iz Indije je moguć preko bilo kog nadležnog imigracionog kontrolnog punkta, navodi se u saopštenju.\nPogodnost je da se e TV može se iskoristiti za maksimum dve posete tokom kalendarske godine.\nElektronska turistička viza važi samo za jedan ulazak, ne može se produžavati, preinačavati u drugi tip vize, i ne važi za posete zaštićenim/ograničenim oblastima i područjima razmeštaja vojske.\nDržavljani Srbije imaju pravo da koriste pogodnost eTV pod sledećim uslovima: Ukoliko je jedina svrha posete Indiji razonoda, razgledanje znamenitosti, posete prijateljima ili rođacima, kratkotrajni medicinski tretmani, ili neformalne poslovne posete.\nOvo se ne odnosi na poslovne vize, radne vize, konferencijske vize, novinarske vize, vize za istraživački rad i slično.\nEdited February 27, 2016 by Lilienthal\nAplicirao sam za Evizu. Brate mili, MOSAD je manje naporan sa informacijama od ovih.\nOčekivao sam i broj lične karte prababe. Sve u svemu, jedno pola sata minimum vam ne gine. Treba i da pripremite jpg fotke sa belom pozadinom (lakše je ako ste Beli iz Mladenovca, SAMO JAKO! :D), zatim pdf strane pasoša i VISA karticu za plaćanje.\nOčekujem ovih dana da stigne to, zdravlje Bože.\nEdited June 12, 2016 by Tales\nAplicirao po drugi put za indijsku vizu [u UK] preko viza centra, Trajalo oko 4-5 dana [iako na sajtu pise da im treba bar dve nedelje za postanske zahteve].\nCena [za srpske drzavlajane] 39 funti, i opet sam dobio na 6 meseci sa vise ulazaka.\nU poredjenju sa pre 2 godine, mislim da je islo brze, verovatno zato sto sam vec imao tu jednu vizu u pasosu.\nAko su vezane karte (na istom booking referencu), ne treba tranzitna viza.\nPozdrav ljudi. da li je neko skoro pravio vizu za Indiju?iz Srbije turisticku? sta sve treba od papirologije?\nJedna novost iz Indijske ambasade:\nSrbija ukida vize za indijske državljane koji imaju regularan pasoš\nVlada Republike Srbije ukinula je vize za indijske državljane na osnovu službenog obaveštenja broj 3059 objavljenog u Službenom glasniku Republike Srbije 25. avgusta 2017.\nU skladu sa službenim obaveštenjem, indijskim državljanima sa regularnim putnim ispravama biće dozvoljeno ulazak, tranzit i boravak na teritoriji Republike Srbije u trajanju do trideset (30) dana od dana ulaza, u okviru jedne godine.\nOdluka stupa na snagu osam dana nakon objavljivanja u Glasniku, tj. 1. septembra 2017.\nIz nezvanicnih izvora postoji informacija da ce uskoro gest biti uzvracen, i da ce vec mozda od kraja septembra i za gradjane Srbije biti ukinuta viza za Indiju. Kazu da je gotovo rešena stvar i da je u pitanju je samo papirologija.\nNadamo se i cekamo nestrpljivo


maturske haljine | Zena.rs\nMaturske haljine spadaju u onaj tip odeće koji se najduže bira, a u 99 odsto slučajeva se obuče samo jednom. Ali i uprkos tome, želimo da baš ta haljina bude nezaboravna i neponovljiva. Zato smo devojkama koje uskoro slave veliku maturu pokušali da olakšamo potragu i odabrali najlepše haljine koje će vas oboriti s nogu!\nIsporučio joj je ovu haljinu i traži 300 evra za nju: Kada je ugledala ovaj haos, doživela je najveće razočaranje u životu!\nPriče o maturskim haljinama umeju da se pretvore u prave katastrofe. Maleka Luis iz Njujorka je pred maturu doživela iskustvo koje spada u takve negativne priče. Naručila je haljinu, a dizajner joj je isporučio nešto što ni iz daleka ne izgleda kao završena kreacija.\nPosetite Prom Queen i sa dizajnerom kreirajte svoju matursku haljinu


RTRS I BNTV: Šta je važnije, ikona ili penzioneri? – Analiziraj.ba\nAutor Gordana Katana | Jan 18, 2021\nRTRS: Muke po predsjedniku\n11. – 17. januar 2021.\nI DALJE O IKONI: Obraćajući se novinarima petog januara, Milorad Dodik saopštio je da će „javno vratiti spornu ukrajinsku ikonu, koju je poklonio šefu ruske diplomatije, koju je dobio od jedne banjalučke porodice, pa da oni vide šta će dalje“.\nDesetak dana kasnije, od „javnog vraćanja ikone“ i najave objelodanjivanja ko mu je ikonu darovao, ustupio ili šta već, nema ni pomena. Umjesto toga, u gruboj zamjeni teza, iz kabineta predsjedavajućeg Predsjedništva BiH stiglo je saopštenje u kojem se od Ministarstva vanjskih poslova Ukrajine traže dokazi da je ikona koju je Dodik poklonio Sergeju Lavrovu tokom njegove posjete BiH, i koja je prerasla u diplomatski skandal, vlasništvo te države.\nProfesionalno novinarstvo zahtijevalo bi da se Dodiku postavi pitanje zbog čega ne objelodani kako je došao u posjed ikone i time stavi tačku na ovaj skandal. No kako javni servis RS-a nikada ne propituje niti jedan postupak vladajućih elita u ovom bh. entitetu, očekivati analitički pristup temi ikone evidentno je suvišno.\nGORAK ZALOGAJ: Od izlaska iz bolnice, gdje se liječio od koronavirusa, Milorad Dodik rijetko se pojavljuje u javnosti, no redovno za agenciju Srna i srbijanske medije komentariše sva zbivanja u BiH. Tokom nedjelje iza nas, Ustavni sud BiH nazvao je inkvizicijom, po ko zna koji put govorio je o RS-u kao državi srpskog naroda nastaloj prije početka rata u BiH. Jedino što je dodao u repertoar već potpuno izlizanih fraza jeste da se „političko Sarajevo, ohrabreno pobjedom Joea Bidena na američkim izborima, nada da će naštetiti RS-u“. No čak ni tu izjavu ne treba posmatrati kao nešto novo ima li se u vidu da je poraz Donalda Trumpa na predsjedničkim izborima gorak zalogaj koji je Dodik s mukom progutao.\nLJEPŠA STVARNOST: Žive li novinari RTRS-a u nekoj boljoj, paralelnoj stvarnosti od ostatka građana BiH, pitanje je koje smo nebrojeno puta postavili. I ponovo ga postavljamo referirajući se na izvještaj Gvozdena Šarca (Dnevnik 2, 11. januar) u kojem je slavodobitno najavio da „opoziv Savjeta ministara nije uspio“. Šarac u prvi plan ističe kako su zastupnici u Predstavničkom domu Parlamenta BiH „strpljivo branili njegov rad“. A branitelji su očekivano bili iz redova SDA, HDZ-a, DF-a i SNSD-a. To što se državni ministri nisu kadri nositi s ekonomskim posljedicama pandemije koronavirusa, što se pitanje stizanja cjepiva u BiH svodi na pusta obećanja i što se rješavanju migrantske krize ne nazire kraj, za uredništvo Dnevnika nisu teme vrijedne smjene Vijeća ministara BiH.\nMIGRANTI I KAKO IH SE PREDSTAVLJA: RS, a u tome su složne i vlast i opozicija, ne želi migrante u ovom entitetu. Niti na bilo koji način iskazuje i minimum empatije spram ljudi koji u kampu Lipa borave u uvjetima nedostojnim i za životinje. Ali zato u Dnevniku 15. januara donose izvještaj da je migrantima koji se nalaze u BiH preko Western Uniona u posljednje tri godine doznačeno 6,5 miliona KM. Potom slijedi „tumačenje“ RTRS-ovog stručnjaka za sigurnost Dževada Galijaševića, koji navodi da svaki migrant mjesečno prima po 600 USD. No ono što upada u oči jesu snimci kojima je pokrivena Galijaševićeva tvrdnja: na njima su ti isti migranti u neadekvatnoj odjeći i u papučama, i tako oskudno odjeveni usred zime hodaju kampom Lipa i šumama oko Velike Kladuše.\nBNTV: Muke po penzionerima\nZASTRAŠUJUĆI OMJERI: U Bosni i Hercegovini omjer radnika i penzionera je 1,2:1, odnosno, u ovom trenutku naša država ima blizu 700 hiljada penzionera. Ekonomisti stoga upozoravaju da je pitanje koliko dugo će postojeći sistem penzionog osiguranja moći funkcionisati, pogotovo ima li se u vidu da je u našoj zemlji preko 330 hiljada radnika starijih od 50 godina i da bez pokretanja realnog sektora i uz konstantan odljev radno sposobnog stanovništva, ostaje otvoreno pitanje hoće li buduće generacije uopće moći primati penziju.\nMožda se penzioneri, kako to tvrde na RTRS-u, zaista i raduju svakoj marki više, samo je pitanje do kada.\nO VIJEĆU MINISTARA: Zašto je sedam opozicionih stranaka u Predstavničkom domu Parlamenta BiH pokrenulo inicijativu za smjenu Vijeća ministara, podrobno je u izvještaju pojasnila Slađana Jašarević u Dnevniku 11. januara. Dan kasnije bilježimo i izvještaj iste novinarke o sjednici Doma naroda državnog parlamenta koja je još jednom pokazala koliko su delegati vladajućih stranaka na državnom nivou bez sluha za potrebe građana/naroda koje navodno zdušno štite i zastupaju. Kako Dom naroda funkcionira vidjelo se i na njihovom oštrom protivljenju da se usvoji novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa i tako stane ukraj praksi da izabrani dužnosnici obavljaju i po nekoliko funkcija. I za svaku od njih budu plaćeni.\nS RIJEČI NA DJELA: Gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković prešao je s riječi na djela. I krenuo u racionalizaciju javne uprave koja je „jela“ najveći dio gradskog budžeta. Iako smo u više navrata ukazivali na pretjerano forsiranje svih njegovih aktivnosti u dnevnicima, u nedjelji iza nas bilježimo pozitivne pomake. Naime, kako gradonačelnik nema podršku većine u gradskoj skupštini, gledateljima je osim njegovih odluka o najavljenim uštedama i novoj sistematizaciji radnih mjesta, predočeno i mišljenje suprotstavljenog odborničkog bloka, koji se oštro protivi svakoj mogućnosti da se stane ukraj dugogodišnjoj praksi uhljebljivanja partijskih kadrova, kako u gradskoj administraciji tako i javnim preduzećima koja su u nadležnosti grada.\nNakon višednevnog praznovanja, uredništvo Dnevnika BNTV-a vratilo se temama po kojima su najprepoznatljiviji: ekonomija, položaj radnika i penzionera te koronakriza i njene posljedice dominirali su proteklom nedjeljom. S druge strane, RTRS nastavlja praksu skretanja pažnje javnosti s realnih životnih problema u prežvakane političke priče i, po ukusu i u interesu vlasti, u ružičasto boji realnost u kojoj živimo. A ako i ima problema, onda su za njih krivi, uvijek i u pravilu, „političko Sarajevo“, međunarodna zajednica, Ustavni sud BiH…\nDnevnik emitovan 12. januara, koji je bio posvećen mnogim temama od interesa za građane. Od opterećenosti fondova penzionog osiguranja, preko novih zaduženja na tržištu kapitala kojima Vlada RS osigurava tekuću likvidnost budžeta, do trvenja socijalnih partnera u RS-u oko najniže plate. Naime, dok sindikati upozoravaju da radnici jedva preživljavaju s 520 KM, koliko iznosi najniža plata u RS-u, poslodavci i Vlada RS, pravdajući se koronakrizom, ne prihvataju ni razgovor o povećanju „minimalca“ u ovoj godini.\nPenzije u RS-u će od januara biti povećane za tri posto. Što su, saznajemo u Dnevniku 13. januara, penzioneri dočekali s radošću: „svaka marka raduje penzionere“. O visini najniže ili prosječne penzije ni riječi. Ni o tome kako preživljavaju od 250 do 400 maraka mjesečno (koliko prima najveći broj penzionera) kada im više od polovine tog novca treba samo za režije. Umjesto toga, tvrdnja kako je za Fond PIO RS 2020. godina bila najuspješnija!\nPrethodniKoliko vrijedi djevičanstvo?\nSljedećiHARVEY WEINSTEIN: Zloglasni seksualni predator suočava se s kaznom od 140 godina zatvora


Nove C dečije supe | Organ Vlasti\nNove C dečije supe\nNa događaju upriličenom za medije, Nestlé je predstavio nove C dečije supe, sa motivima omiljenog crtanog filma Frozen i hit serijala Star Wars.\nDogađaj za medije osmišljen je i realizovan kao edukativna kulinarska radionica u okviru koje smo se sa decom okušali okušali u pripremi ukusnih i balansiranih obroka. Tokom dvočasovnog druženja sa profesionalnim kuvarom i nutricionistom, novinari i deca su pokazali umeće u pripremanju pasta bolonjeze, pilećih rolnica, salate i dezerta.\nU okviru radionice, poseban akcenat je stavljen na značaj i pripremu dečijih supica, a ovom prilikom su predstavljene i nove C dečije supe sa imenima deci omiljenog crtanog filma „Frozen“ i serijala „Star Wars“, koje su blagog ukusa, sa komadićima povrća i zabavnim testeninama u obliku deci najdražih likova.\nMališane je nekad teško nagovoriti da jedu povrće i supu, pa su C dečije supe sa njima omiljenim likovima princeze Elze i Darta Vejdera sjajan način da se zabave uz balansiran obrok sa optimalnom količinom soli, koji može biti i dobar početak ručka.


ideologija Archives - Page 9 of 10 - Mašina ideologija Archives - Page 9 of 10 - Mašina\nGMO – profit kojim se oblikuje život\nSve agresivniji upliv principa tržišta u polje nauke je genetski modifikovane organizme, kao potencijalno korisne za društvo, pretvorio u esencijalni sastojak za stvaranje profita. Komercijalni zahtevi rapidno ugrožavaju nezavisnost naučno-istraživačkog postupka, dok rizici, posledice i troškovi njihovog otklanjanja idu na teret celog društva.\nKako smo sistematski uništeni identitetom\nRasprostranjeno tumačenje srpsko-albanskih odnosa na Kosovu se i dalje oslanja na konstrukte o viševekovnom etnički generisanom sukobu radi prevlasti nad teritorijom. Ipak, kada se uzmu u obzir ekonomsko-politička dešavanja poslednjih decenija dobija se slika prevashodno socijalno nastrojenog bunta stanovništva Kosova koji se ciklično ponavljao u periodima ekonomskih kriza.\nVoda kao izvor kapitalizma\nVoda je prirodni resurs čija se količina i pristupačnost ubrzano smanjuju zbog intenzivne potrošnje, zagađenja okoline i time usko povezanih klimatskih promena. Budući da se radi o nezamenjivom resursu, ona je sve atraktivnija za tržište, o čemu svedoče privatizacije izvora i preduzeća u sektoru voda. Iskustvo pokazuje da od komodifikacije i privatizacije u ovoj oblasti korist imaju isključivo velike korporacije dok se posledice direktno odražavaju na kvalitet života korisnika.\nPiketijevo i Marksovo delo nema skoro ničeg zajedničkog\nSredinom decembra u Ljubljani je u organizaciji Instituta za radničke studije održan skup „Čitati Kapital u 21. stoljeću“ povodom objavljivanja prevoda dve knjige Tomasa Piketija na slovenskom. Tim povodom je Tibor Rutar, doktorant sociologije, član programskog odbora Instituta ra radničke studije i uredničkog odbora revije Borec, dao intervju za portal Novosti koji ovom prilikom prenosimo. Razgovor o Piketijevom delu je vođen na osnovu rada koji je Rutar izložio na ovom skupu a u kome se bavi istorijom sociologije, istorijskim materijalizmom i filozofijom nauke.\nNenad Porobić |\nRehabilitacija Milana Nedića kao strukturno prilagođavanje kapitalizmu\nJuče se odigralo prvo ročište u postupku rehabilitacije Milana Nedića, predsednika kvislinške marionetske vlade u Srbiji za vreme Drugog svetskog rata. Kontinuitet desnih neoliberalnih vlada omogućio je snažno uporište istorijskom revizionizmu i pratećem antikomunističkom diskursu, dok je za humanizaciju i viktimizaciju fašističkih aktera u velikoj meri zaslužna buržoaska kultura. No ovde je zanimljivo i pitanje restitucije, imajući na umu ulogu Nedićevog aparata u eksploataciji prirodnih i privrednih resursa, te masovne upotrebe prinudnog rada.\nPolitika sećanja i antifašizam\nInherentan kapitalističkom načinu proizvodnje, putem svojih metamorfoza savremeni fašizam se uspešno prilagođava tehnološkim, ekonomskim i kulturnim aspektima sveprožimajućih neoliberalnih tendencija i kriznom kontekstu. Manifestni i pojavni oblici fašizma, te skriveni i svakodnevni, oni odozgo ili odozdo, zapravo mnogo govore o društvenim i ekonomskim korenima koji određuju okvire desnice i fašizma danas.\nPage 9 of 10« Prva «...678910»\nGrupa žena prekinula tribinu u Novom Sadu\n12.09.2019. | By Mašina\nSlučaj Bojane Vunturišević: ekonomsko nasilje i prljavi veš iz bekstejdža\n11.09.2019. | By Saša Dragojlo\nPovećanje minimalca ispod minimuma ljudskosti\n10.09.2019. | By Mašina\nDinko Kreho: Vjerujem da politika književnosti leži u njenoj moći da nas iznenadi\n10.09.2019. | By Bojan Krivokapić\nCvijović prekinuo štrajk glađu, sindikat upozorava na problem zapošljavanja u školstvu\naktivizam Aleksandar Vučić Ana Brnabić antifašizam antiimperijalizam antikapitalizam Autoindustrija Balkan Bassivity beograd beograd na vodi BIRN Boban Rajić Bojan Đorđev Brazil Crvena zvezda deindustrijalizacija deložacija desnica država dule džentrifikacija ekologija ekonomija elektroprivreda Emanuel Makron energetika EU feminizam finansije Foruma beogradskih gimnazija Frederik Rževski granice groznica Zapadnog Nila ideologija Igor Isailović infrastruktura internet izbori javni prevoz javni sektor kapitalizam klimatske promene književnost kosovo Kragujevac lgbt Ljubisav Orbović Lobiranje Maja Mirković Marija Lukić Marks21 Mascom Mašina mediji Mediteran mere štednje migracije Mijat Lakićević Milton Fridman Milutin Folić Milutin Jeličić Jutka minimalac mladi MSUB MSUV na današnji dan Nedavimo Beograd nejednakost neoliberalizam Nikola Kalinić Nolit Novi Sad NVO obrazovanje Odbranimo reke Stare planine organizovanje Oružari oružje poljoprivreda populizam porođaj prekarni rad privatizacija privreda prosveta Rakita Ramuš Haradinaj reforme reprodukcija reproduktivni turizam revizionizam roditeljstvo Rožava Savez mesnih zajednica Stare planine segregacija Sekretarijat za javni prevoz Severna Afrika sindikati Sindikat prosvetnih radnika „Nezavisnost“ Siniša Ilić Siniša Mali Sirija siromaštvo socijalizam sport stanovanje stanovanje. deložacija Staro sajmište sudstvo telekomunikacije Tin Drum Music tranzicija tržište turizam Udruženje Vojnih Beskućnika Srbije umetnost Unija sindikata prosvetnih radnika Srbije urbanizam video igrice voda vodoprivreda vodosnabdevanje Vojislav Šešelj zakon o radu zarazne bolesti zdravstvo Zoran Stojiljković Zoran Ćirjaković Zoran Đinđić Zoran Đorđević Černobilj Štrajk glađu Šumski požar štrajk železnice


Nokia N9 na Android 4.0 platformi | Mobilna Revija\nAndroid >> Nokia N9 na Android 4.0 platformi\tNokia N9 na Android 4.0 platformi\nAutor: by Boban Aleksov in Android, Ostalo | Nema komentara\nSlične vesti:Nokia slavi prodaju 1,5 milijardi S40 telefona Iako trenutno najbolji, modeli Lumia 900 ili N9 nisu najprodavaniji telefoni kompanije Nokia. Danas je Nokia proslavila prodaju 1,5 milijardi ...Novi Nokia modeli Već dugo vremena znamo kako Nokia Lumia 800 nije glavni telefon Nokije. Novi model Nokia Lumia 900 će se verovatno ...Nokia Lumia 900 pojavljuje se 18. marta Prilikom najave telefona Nokia Lumia 900 na CES-u, rečeno je samo da će se pojaviti u sledećim mesecima, ali nije ...\tMobilni telefoni sa stilom\tMobilna Revija - Magazin o mobilnim telefonima, koji svakodnevno predstavlja nove modele mobilnih uređaja. Na sajtu možete pročitati dnevne vesti, vezane za Android, iOS, Symbian, Blackberry i ostale telefone. Redovno radimo testove najnovijih mobilnih telefona, još pre nego što su se pojavili kod distributera. Pratite nas svakog dana, a mi ćemo vam za uzvrat ponuditi najekskluzivnije informacije koje može da vam ponudi mobilni svet!


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / Da li je pre ljudi na Zemlji živela neka druga civilizacija?\nPre 56 miliona godina temperatura na Zemlji je toliko porasla da je došlo do otapanja polova. Profesor Adam Frenk sa Univerziteta u Ročesteru zapitao se da li je moguće da se to dogodilo kao posledica delovanja neke napredne civilizacije koja je nastanjivala Zemlju pre čoveka.\n"Obično kad govorimo o izumrlim civilizacijama imamo na umu kipove ili ruševine njihovih gradova. I to je u redu dok razmišljamo na skali od nekoliko hiljada godina, ali ako gledamo na period od pre nekoliko miliona godina, stvari su malo komplikovanije. Čovek se razvio u kvartaru, eri koja obuhvata poslednjih 2,6 miliona godina. Svaka civilizacija koja je postojala pre toga ne može biti ljudska", piše profesor Frenk za The Atlantic.\n* "Čovečanstvu preti propast"\n* Kako bi vanzemaljci mogli da otkriju postojanje Zemlje?\nZANIMLJIVOSTI Upozorenje naučnika: Zaštitno magnetno polje Zemlje nestaje


Italijanske poslastice u McCafé ponudi! | Adria Daily\nNalazite se na:Početna»Društvo»Italijanske poslastice u McCafé ponudi!\nOd Snežana Subotić izbačeno\t 15. juna 2018. Društvo, Hrana&Piće\nOvu sezonu će obeležiti ukusi zavodljivih italijanskih poslastica i ostaviti snažan pozitivan utisak. Zadovoljstvo predaha i ispijanja kafe ili drugog napitka po vašem izboru, najbolje je upotpuniti neodoljivim italijanskim kolačima iz nove ponude: Tortom di Capri – sa nadevom od bele čokolade, musom od tropskog voća i glazurom od maline, Tortom di Verona – punjenom kremom od crne čokolade, Santo Domingo kakaom i kremom od malina ili italijanskom krempitom sa najfinijm kremom u lisnatom testu.\nPrethodni članakNe propustite izložbu „Fantastični Šangaj“ u Umetničkom paviljonu „Cvijeta Zuzorić“!\nSledeći članak Adidas u misiji sprečavanja zagađivanja okeana


Temerinčani prvi registrovali plantažu ORGANSKOG KIVIJA u Srbiji - Agro saveti\nNaslovna Iskustva proizvođača Temerinčani prvi registrovali plantažu ORGANSKOG KIVIJA u Srbiji\nIako uzgoj egzotičnog voća u domaćim uslovima može biti nepredvidiv i zahtevan, to nije sprečilo porodice Žunji i Silak iz Temerina, da se upuste u proizvodnju kivija. Inspirator ovog egzotičnog poslovnog poduhvata, Jožef Žunji, prve plantaže tog kineskog nacionalnog voća, video je u Mađarskoj, i poželeo je da taj model uzgoja primeni i u Srbiji. Prve godine su bile eksperimentalne. Od 2017., kada su sadnice počele da daju ozbiljniji rod, u posao su se uključile i mlađe generacije. Betina Žunji Šuranji, vlasnikova ćerka se u proizvodnju uključila pre par godina. Od nedavno je, od svog oca, preuzela rukovođenje gotovo svim segmentima te proizvodnje. Kako kaže, reč je o proizvodnji koja zahteva mnogo finansijskih ulaganja, ali i strpljenja, budući da je potrebno da prođe minimum 5 godina do prve berbe kivija.\nTehnološki postupak – korak po korak\nOvo je sedma godina od kako su iz Italije uvezli prve sadnice, i posadili ih na svom salašu u temerinskom ataru. Iako još uvek nisu postigli maksimalan rod, Betina kaže da su zadovoljni prinosima. Sa pola hektara uspeli su da uberu dve i po tone tog slatkog voća. Iako je berba obavljena neposredno pred naše snimanje, zatekli smo još po koji plod na grani. Betina nam je objasnila ceo tehnološki proces, korak po korak. Kivi zahteva vodopropustljivo zemljište, a sam koren se ne širi u dubinu zemlje, te nije preporučljiva duboka obrada, osim košenja trave. Pošto je kivi dugogodišnja biljka puzavica, potreban mu je oslonac, te su mu podigli stubove, primenjujući novozelandski tzv. G3 uzgojni sistem. Što su mu grane duže, potencijalno će biti bogatije plodovima. Betina kaže da će se od naredne godine oprobati i sa tzv. T sistemom, koji primenjuju Italijani. Prema dosadašnjim saznanjima, takvim uzgojnim oblikom se postižu manji prinosi, ali je glavna prednost ta što ne zahteva veliku radnu snagu.\nPROČITAJTE I... Proizvodnja kivija u Mačvanskoj Mitrovici\nBez zalivnog sistema proizvodnja kivija neisplativa\nKivi je dvodoma vrsta, pa se obično na 8 ženskih stabala, sadi po jedno muško, radi oprašivanja. Od ženskih sorti najrasprostranjenija je Hayward, a od muških Tomuri, za koje su se i naši domaćini opredelili. Reč je o visokootpornim sortama, koje ne zahtevaju hemijski tretman. Za sada se nisu susretali sa bolestima te biljke, ali je veoma osetljiva na jake mrazeve i vetrove, koji mogu da nanesu štetu lišću. Bez zalivnog sistema, proizvodnja kivija bila bi nezamisliva, poručuje Betina. Ističe da su se u to i sami uverili, na oglednoj parceli, na koju svesno nisu instalirali sisteme, te im je rod podbacio. Sami plodovi su bili sitniji. Kivi se orezuje kada je biljka u mirnom stanju, i na početku vegetacije. Betina ističe da izdanci donose plodove svake druge godine, te se donji izdanci orezuju i zamenjuju gornjim. Rezidba se vrši zimi, kao kod vinove loze. U maju se formiraju prvi cvetovi, koji se oprašuju, nakon čega nastaju plodovi. Oni su okruglog ili eliptičnog oblika, maljave kore, a unutrašnjost im je zelena i mesnata.\nKada je optimalno vreme za berbu kivija\nZrelost se može ispitati na više načina. Presecanjem ploda na pola, ili uz pomoć refraktometra, što se radi neposredno pred berbu, krajem oktobra. Prvi pouzdan pokazatelj zrelosti ploda su semenke, koje treba da budu potpuno crne, da bi berba mogla da počne. Procenat šećera u plodu najbolje se može utvrditi pomoću refraktometra, koji podseća na mali mikroskop. Na njega se iscedi par kapi soka, poklopi i rezultati će odmah biti vidljivi. Kivi, čiju zrelost smo, za potrebe našeg priloga, ispitali imao je više nego dovoljan procenat šećera u sebi – 16,5. Kako je navela naša sagovornica, kivi može da se bere već sa 6,5 procenata. Berba se radi ručno u kasnu jesen, pre prvih mrazeva. Vrlo je jednostavna, jer se plodovi odvajaju od peteljke i ubacuju u prilagođene „kengur“ pletene korpe ili gajbe. Ukoliko se pravilno odrade svi tehnološki koraci, sa jednog hektara može se ubrati i do 20 tona tog zdravog voća. Optimalna temperatura skladištenja je 5 stepeni. U hladnjačama mora da bude do 95 procenta vlage, da ne bi došlo do deformacije plodova zbog suvoće.\nPROČITAJTE I... Uzgoj soje u Temerinu\n„VojJoy“ – prvi organski kivi uskoro u Bio prodavnicama\nS obzirom na to da kivi ne zahteva hemijsku zaštitu, glavni tržišni adut porodice Žunji i Silak biće proizvodnja organskog kivija. Kako kaže Šuranjijeva, oni su još od prošle godine u konverziji iz konvencionalne u organsku proizvodnju, i ako sve bude teklo po planu, od naredne jeseni, na tržištu će se naći i prvi domaći organski kivi sa plantaže porodica Žunji i Silak. 29-ogodišnja Betina, kaže da je njihova egzotična plantaža prva koja je registrovana u Upravi za trezor, a biće i prvo gazdinstvo koje će to tropsko voće gajiti po organskim principima. Primarno će ga plasirati u bio – prodavnicama u Novom Sadu, ali se nadaju da će njihov brend „VojJoy“(č.:VojDžoj), odnosno „Vojvođanski užitak“, uskoro naći svoj put i do drugih ljubitelja te vitaminske bombe.\nG3 uzgojni sistem\nPrethodni tekstKad nema leka-tu je KLEKA: Jedna od najlekovitijih biljaka na svetu\nSledeći tekstERVINIJA U ZASADU DUNJA: Šta raditi ako je uzela maha?\nProizvodnja kivija u Mačvanskoj Mitrovici