LEVICA U PREDNOSTI: Predsednički izbori u Čileu - u drugom krugu vodi Gabrijel Borić, čiji je otac hrvatskog porekla\n20. 12. 2021. u 00:39\nKANDIDAT levice Gabrijel Borić vodi u drugom krugu predsedničkih izborima u Čileu sa 54,72 odsto glasova ispred suparnika iz krajnje desnice Hoze Antonija Kasta, koji je dobio 45,28 odsto podrške birača, pokazuju preliminarni rezultati izbora na osnovu polovine prebrojanih glasova.\nHoze Antonio Kast je priznao poraz na izborima, prenosi Rojters.\nČileanci su na današnjim izborima birali između najrazličitijih opcija u poslednjih nekoliko decenija, pri čemu su kandidati nudili potpuno drugačije vizije o svim pitanjima, od penzija i privatizacije, do ljudskih prava.\nIzjašnjavali su se između Borića, 35-godišnjeg bivšeg lidera studentskih protesta povezanog sa Komunističkom partijom, i ultrakonzervativnog Kasta koji se povezuje sa brazilskim predsednikom Žairom Bolsonarom, a poznat je i po tome što brani bivšeg čileanskog diktatora Augusta Pinočea, piše Rojters.\nUkoliko pobedi, Borić, čiji je otac hrvatskog porekla, biće najmlađi predsednik u istoriji Čilea i, kako piše ''NJujork tajms'', najliberalniji posle Salvadora Aljendea.\nPrvi krug predsedničkih izbora održan je 21. novembra.\nDRUGI KRUG PREDSEDNIČKIH IZBORA U ČILEU: Levičar iz hrvatske u blagoj prednosti\n19. 12. 2021. u 08:53\nTRAMP SOČNO OPSOVAO NETANJAHUA! Nepristojnim rečnikom o svom bivšem savezniku, više ne razgovaraju\n10. 12. 2021. u 09:36\nLJUBAV JE - LJUBAV: U Čileu usvojen zakon o legalizaciji istopolnih brakova\n07. 12. 2021. u 22:46\nKO BI POBEDIO DA SU DANAS IZBORI U SAD? Rezultat iznenadio mnoge\n07. 12. 2021. u 09:08\nizbori Čile Čile vesti Predsednički izbori Čile Gabrijel Borić\n(UŽIVO) RAT U UKRAJINI: Rusi utvrdili mostobran kod Privolja, borbe u Bahmutu (FOTO/VIDEO)\n28. 06. 2022. u 07:26 >> 20:18\nNOVI KONCEPT NATO PAKTA: Šta je Stoltenberg najavio u Madridu?\n28. 06. 2022. u 20:24\nTRAGEDIJA U KOLUMBIJI: Zatvorenici se pobunili i zapalili dušeke, poginula najmanje 51 osoba\nNAJMANJE 51 osoba je poginula, a više od deset je povređeno kada je izbio požar u zatvoru na jugozapadu Kolumbije, saopštile su zatvorske vlasti.\n28. 06. 2022. u 19:56\nANALENA, KADA ĆE KRAJ RATA? Nemačka ministarka pred samit NATO o sukobu u Ukrajini\nNEMAČKI ministar spoljnih poslova Analena Berbok nije mogla da navede konkretan datum završetka sukoba u Ukrajini.\n28. 06. 2022. u 19:50\nBELORUSKE TRUPE U POKRETU: Udarnoj jedinici stiglo naređenje, spremaju se za odbrambeni rat\nMINISTARSTVO odbrane Belorusije saopštilo je da danas počinju dvodnevne komandno štabne vežbe 19. gardijske posebne mehanizovane brigade radi uvežbavanja odbrambenih operacija, piše RIA Novosti.\n28. 06. 2022. u 19:48\n20:23 VENČALI SE VUJADIN I MIRKA: Prva fotka sa intimne ceremonije, ona u mini haljini sa kristalima (FOTO)\n20:18 MINISTAR RUŽIĆ NA PRAVNOM FAKULTETU: Sve više maturanata želi da studira u Srbiji\nObrijane glave i izbeljene obrve: Supermodeli SESTRE HADID na modnoj reviji ostavile sve BEZ TEKSTA (FOTO/VIDEO)


Budućnost za svakoga – Hi-Files\nKao što je poznato, razvoj i transformacija mobilnih telefona iz uređaja za komunikaciju u prave džepne računare i multimedijalne centre, izazvali su munjevitu ekspanziju tržišta slušalica. Ali, pored slušalica, sve veću popularnost stiču i aktivni bežični zvučnici, predviđeni za striming muzike sa pametnih telefona ili tablet računara.\nUkoliko uživate u muzici u pokretu, ali ponekad poželite i da je podelite sa drugima, slušalice više nisu dovoljne i tada na scenu stupaju prenosivi zvučnici. Ove aktivne sprave prisutne su na tržištu već decenijama, a njihove mogućnosti napredovale su u skladu s tehologijom. Počelo je sa džepnim radio-aparatima, nakon čega su stigli kompaktni kasetofoni i CD plejeri sa ugrađenim pojačalom i zvučnikom. Pre nekoliko godina, iPod stanice su bile u tržišnom usponu, ali ih je ograničenost na samo jedan tip uređaja, kao i razvoj tehnologije bežičnog prenosa, sprečili da ostvare veću i trajniju popularnost. Kao poslednja reinkarnacija kompaktnih aktivnih zvučnika, namenjenih za nošenje ili ulogu stonih radio-aparata, danas su pred nama bežični zvučnici.\nTipovi i namene\nKao što smo pomenuli, bežični zvučnici mogu biti u formi zaista kompaktnih, džepnih sprava, koje su predviđene za nošenje na putovanja i izlete, ili u nešto većem formatu, kada preuzimaju ulogu stonih audio-uređaja. Naravno, svim izvedbama zajednička je mogućnost bežičnog povezivanja, ali i svedenost na samo jednu komponentu – amplifikacija, sve zvučničke jedinice i ostatak elektronike uvek su smešteni u jedno zajedničko kućište. Kao primere prenosivih uređaja, ali i mogućih razlika među proizvodima iste osnovne namene, možemo navesti JBL Charge i Harman Kardon Esquire. Stvoren da bude verni saputnik kakvom savremenom Indijani Džonsu, JBL Charge se odlikuje robustnim kućištem sa gumenim ojačanjima, dobro zaštićenim zvučnikom i internom baterijom od čak 6.000 miliamper-sati, koja može poslužiti za punjenje mobilnog telefona ili drugog prenosivog uređaja. Na drugom kraju skale nalazi se Harman Kardon: elegantnih linija i luksuzne završne obrade, Esquire se savršeno uklapa u poslovno okruženje, a funkcija spikerfona daje mu dodatnu upotrebnu vrednost.\nNaspram različitih, ali uvek kompaktnih zvučnika namenjenih nošenju, nalaze se desktop zvučnici. S obzirom na to da nisu predviđeni za nošenje, ovi uređaji mogu biti prilično velikih dimenzija, sa snažnim pojačalima i ozbiljnom garniturom zvučničkih jedinica, kada prerastaju u prave audio-sisteme. Neki od predstavnika ove kategorije, koje smo imali na testu i ostali su nam u lepom sećanju, jesu Tangent Classic BT i JBL Authentics L16. Potpuno različitog, ali podjednako autentičnog dizajna, ovi bežični zvučnici predstavljaju prave komade audiofilskog nameštaja, a obilje snage i kvalitet zvuka zadovoljiće zahteve veoma izbirljivih korisnika. Pored bežične veze, stoni zvučnici uglavnom raspolažu dodatnim analognim, digitalnim, pa čak i gramofonskim ulazima, te zaista mogu postati centri kućne multimedije. Takođe, u ovoj kategoriji mogu se naći i egzotični primerci, poput Samsungovog modela DA-E750. Pored luksuzne završne obrade, ovaj uređaj oplemenjen je prisustvom vakuumskih cevi u sekciji pretpojačala, pa predstavlja uživanje za uši i oči korisnika. Kao i uvek, snaga i kvalitet imaju svoju cenu, koja za ozbiljne bežične stone zvučnike kreće od oko 500 evra.\nPored dve navedene kategorije, postoje i uređaji sa dvojakom funkcijom, koji su opremljeni postoljem i odvojivim zvučnikom. Postolje je stacionarno i priključeno na kućnu električnu mrežu, pa služi i kao punjač za internu bateriju u zvučniku, a često se na njoj mogu naći i dodatni audio-ulazi. Kada je na postolju, uređaj funkcioniše kao desktop zvučnik, a korisnik ga može odvojiti od postolja i poneti sa sobom, kada se aktivira baterijsko napajanje. Dobar primer kombinovanog uređaja jeste Bose SoundLink Mini, koji ima postolje sa automatskim punjenjem baterija, a odvajanje zvučnika je krajnje jednostavno – treba ga samo podići s postolja. Ovaj uređaj je dovoljno kompaktan da se može lagodno smestiti u ranac ili čak malo veći džep (od jakne i sl.), a s druge strane sposoban je da ispuni zvukom prostorije manje i srednje veličine.\nNakon što smo se upoznali sa mogućnostima i osnovnim tipovima bežičnih zvučnika, na redu je povezivanje. Razvoj elektronike doveo je do toga da danas postoji nekoliko tehnologija bežičnog prenosa koje se nadmeću za primat, a svaka ima svoje prednosti i nedostatke.\nVan svake sumnje, najupotrebljiviji vid povezivanja još uvek je standard IEEE 802.11, poznatiji kao Wi-Fi. Bežično pripajanje lokalnoj mreži, uz mogućnost izlaska na spoljni net i upotrebu online sevisa (internet radio i sl.), dopušta striming sa svih mrežnih lokacija, kao i kontrolu putem specijalizovanih aplikacija za Android i Apple uređaje. Pored toga, ozbiljniji bežični zvučnici podržavaju reprodukciju 192 kHz/24-bitskih zapisa preko mreže, a podrška za DSD je samo pitanje vremena – u pogledu povezivanja, Wi-Fi to već omogućava. Ograničenja ovog tipa veze većinom se svode na cenu, jer je neophodno prisustvo dodatne mrežne opreme (bežični ruter), a reprodukcija visokorezolutivnih fajlova još uvek je rezervisana za višu klasu bežičnih zvučnika. Za određeni broj korisnika, nedostatak može biti i potreba za bar inicijalnim podešavanjem mreže, za razliku od blutut povezivanja.\nNajveći rival Wi-Fi povezivanju, koji je možda i preuzeo primat u popularnosti, jeste upravo blutut. Ovaj vid bežične veze popularnost duguje pre svega jednostavnoj upotrebi, jer od korisnika zahteva minimalni angažman i praktično nikakvo tehničko predznanje. Aktuelna verzija nosi oznaku 4.1 i odlikuje se smanjenom potrošnjom energije i velikim mogućnostima prenosa podataka. Ipak, za primenu u audio-industriji najveći značaj ima prisustvo famoznog aptX kodeka. U osnovi, aptX predstavlja tip kompresije digitalnog audio-zapisa, a originalni algoritam razvijen je još osamdesetih godina prošlog veka. Aktuelna generacija ovog kodeka nosi oznaku aptX Lossless i podržava bežični prenos fajlova rezolucije do 96 kiloherca i 24 bita bez gubitaka. Nedostaci? Iako ima relativno mali domet (desetak metara u praksi), za većinu situacija ovo je sasvim dovoljno, pa ovo treba uzeti kao uslovnu manu. Osim toga, mogućnosti jesu manje nego kod Wi-Fi veze u apsolutnom smislu, ali je to velikom delu korisnika sasvim beznačajno. Ukratko, blutut je jednostavan i dovoljno svestran vid bežičnog povezivanja, a mogućnost prenosa 96/24 fajlova učinila ga je veoma dobrim i u pogledu kvaliteta reprodukcije. Da li bi se moglo poželeti više?\nPa, ukoliko ste suvereni gospodar kauča u dnevnoj sobi i teško vam je da pritisnete jedan taster za blutut povezivanje, tu je NFC. Near Field Communication, kako glasi pun naziv, omogućava povezivanje dva uređaja tako što se oni dodirnu ili postave u neposrednu blizinu (do nekoliko centimetara). Drugim rečima, nema pritiskanja dugmića, dovoljno je da stavite mobilni telefon ili tablet na zvučnik. Ipak, NFC ne predstavlja zasebni tip povezivanja u punom smislu, jer ga pomenuto ograničenje udaljenosti čini neupotrebljivim za dužu upotrebu. Kad su pametni telefoni, tablet računari i bežični zvučnici u pitanju, NFC se koristi kao pokretač za blutut povezivanje. Dakle, kada se telefon i zvučnik dodirnu, NFC sistem pokrene blutut uparivanje i u roku od nekoliko trenutaka blutut veza je ostvarena. Teško da može lakše i jednostavnije, zaista.\nTreća tehnologija bežičnog povezivanja jeste Apple AirPlay. Poput blututa, ovaj tip veze predviđen je za prenos svih vrsta datoteka – od muzičkog i video-zapisa, pa do elektronskih dokumenata i drugih tipova fajlova. Upotreba je veoma jednostavna i svodi se na automatsko međusobno prepoznavanje AirPlay uređaja, a korisniku ostaje da ih poveže jednim pritiskom na taster. Pored ograničenosti na Apple proizvode kao izvore zvuka, AirPlay za prenos koristi ALAC (Apple Lossless Audio Codec) format, koji podržava zapis rezolucije do 44,1 kiloherc i 16 bita. Iako ovo jeste nivo kvaliteta standardnog CD zapisa, za današnje pojmove i sve veće prisustvo visokorezolutivnih snimaka ALAC jednostavno više nije dovoljno dobar. Naravno, sve to važi u slučaju da želite da reprodukujete hi-res fajlove na bežičnom zvučniku premijum kvaliteta – ukoliko to nije slučaj, AirPlay će vam pružiti sasvim dobar zvuk CD kvaliteta.\nNakon učvršćivanja tržišnih pozicija zasebnih bežičnih zvučnika, na pomolu je nova etapa u razvoju. Multiroom predstavlja sistem koji se sastoji iz više međusobno povezanih komponenata, postavljenih u različite prostorije. Sistem je potpuno modularan i prilagodljiv zahtevima korisnika, kontrola može biti centralizovana ili pomoću aplikacija, a moguća je istovremena reprodukcija sa istog izvora u više prostorija ili sa različitih izvora na različite zvučnike u sklopu sistema. Iako koncept nije nov, a proizvođači poput kalifornijskog Sonosa razvijaju ga već duži niz godina, činjenica je da su multiroom sistemi doskora predstavljali istinsku egzotiku usled nedovoljnog prisutva na tržištu, ali i malobrojne i prilično skupe ponude. Ipak, u poslednjih godinu dana odigrale su se ključne promene koje će približiti multiroom najširim slojevima korisnika. Pogađate – južnokorejski giganti bacili su pogled na ovaj koncept i zaključili da je tržišno primamljiv, i u rekordno kratkom roku pred nama su se stvorili veoma slični multiroom uređaji kompanija LG i Samsung. Dakle, iako ne možemo sa sigurnošću da tvrdimo kako će teći dalji razvoj multiroom sistema, jedno je sigurno – budućnost je pred njima.\nPrevious ArticleNovi zakrivljeni saundbarovi\nNext ArticleMinijaturni DSD DAC\nBojan Jović 05/02/2010\nPojačaj i ispravi\nBojan Jović 04/02/2010


POSLEDNJI SMS GLOGOVCA: Poslao ga je u ranim jutarnjim satima\nPrijatelj Nebojše Glogovca, reditelj Balša Đogo, ispričao je da mu je glumac pred kraj poslao poruku koju nikada neće zaboraviti. SMS stigao mu je rano ujutro, dok je Glogi, kako ga je zvao, još uvek ležao u bolnici.\n„Jednoj ženi od oko 70 godina ovde u sobi mobilni telefon zvoni s pesmom ‘Ne spavaj mala moja muzika dok svira’ Bijelog dugmeta. Dok to zvrnda, ne znaš da li spava ili je završila ili je na prejakim tabletama kao i ja. Ne javlja se nikad, i to tako roka dok joj medicinska sestra ne isključi mobilni. A medicinske sestre nema uvek. Bizaran prizor, mislim da je gospođa imala nešto s nekim iz Bijelog dugmeta. A vidi se da je bila lepa“, glasila je poruka.\n„Hajde, Hičkok, ne plači. Pa nije ti se odvalio branik sa automobila pa da budeš tužan“.\n„Svi mi njegovi drugari rasuti po Podgorici, Trebinju, Nikšiću, Rijeci, Zagrebu, Beogradu, kad smo saznali njegovu dijagnozu, išli smo kod lekara da nas presluša, da snimimo pluća. Saznali smo da smo prehlađeni, da imamo virus, grip, astmu… Kada smo saznali da je Glogijevo stanje bezizlazno, merili smo vreme i nadali se – bar još koju godinu, do jeseni, samo proleće, najzad u nedeljama, pa biće bolje ako izgura danas, ali nije…“\nVREME JE ZA BALKANSKI SPEKTAKL: Crvena zvezda – Dinamo...\nPravi spektakl na Balkanu bila bi utakmica Crvena zvezda – Dinamo Zagreb! I jedni i drugi...\nVUČIĆ O HARANIJU I HAGU: Koji je sledeći korak Srbije?\nDa li je ovo velika šansa Srbije ili lakše predavanje Kosmeta? Da li je ovo velika šansa ili nešto...\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj podneo je ostavku na sednici vlade, javlja dopisnik RTS-a. Ramuš...\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj podneo je ostavku na sednici vlade, javlja dopisnik RTS-a. Na...


Sektor za pravne i opšte poslove | Federalna uprava civilne zaštite\n1) izrađuje prednacrte i nacrte zakona, podzakonskih propisa i opštih akata o svim pitanjima iz nadležnosti Uprave i izrađuje konačne tekstove propisa i opštih akata koje u vidu radnih materijala ili prednacrta izrađuju ostale osnovne organizacione jedinice Uprave u pitanjima iz djelokruga tih jedinica, kao i izmjene i dopune tih propisa;\n2) vrši pravnu obradu teksta propisa i opštih akata koje pripremaju ostale organizacione jedinice u pitanjima iz svog djelokruga priprema nacrte svih vrsta ugovora iz nadležnosti Uprave i razmatra i pravno obrađuje sve vrste ugovora, sporazuma i drugih akata koje pripremaju ostale organizacione jedinice i obezbjeđuje njihovu usklađenost sa zakonom i drugim propisima i zakonodavstvom EU;\n3) izrađuje konačne tekstova ugovora i drugih opštih akata koje u vidu radnog materijala pripremaju ostale organizacione jedinice u pitanjima iz svog djelokruga;\n4) izrađuje konačne tekstove stručnih pravnih objašnjenja koja se odnose na primjenu zakona i drugih propisa iz nadležnosti Uprave, koja na upite građana, organa vlasti ili pravnih lica pripremaju ostale organizacione jedinice u pitanjima iz svog djelokruga;\n5) rješava upravne stvari u prvostepenom i drugostepenom upravnom postupku u pitanjima iz nadležnosti Uprave i priprema odgovore na tužbe u predmetima u kojima se pokrene upravni ili radni spor;\n6) u svojstvu punomoćnika zastupa Upravu pred nadležnim sudom u radnim i drugim sporovima,\n7) priprema konačne verzije mišljenja na prednacrte i nacrte zakona i drugih propisa koje federalni organi uprave dostave na mišljenje Upravi, a koje pripremaju ostale osnovne organizacione jedinice svaka u pitanjima iz svog djelokruga;\n8) rješava o svim pravima i dužnostima službenika i namještenika koja se odnose na radne odnose i poslove personalne evidencije;\n9) po punomoći zastupa rješenje direktora o pokretanju disciplinskog postupka protiv državnih službenika i namještenika;\n10) organizuje i vrši cjelokupno kancelarijsko i arhivsko poslovanje iz nadležnosti Uprave;\n11) organizuje i vrši poslove na prijemu i otpremi službene pošte iz nadležnosti Uprave;\n12) priprema pitanja iz nadležnosti Sektora za program rada i izvještaj o radu Uprave;\n13) realizuje zaključke Federalnog štaba civilne zaštite koji se odnose na pitanja iz nadležnosti Sektora;\n14) organizuje i vrši sve druge pravne poslove koji se odnose na pitanja iz nadležnosti Sektora, kao i druge pravne poslove koje odredi direktor Uprave.\nPoslovi Sektora za pravne i opšte poslove, obavljaju se u okviru dvije unutrašnje organizacione jedinice:\n(1) Odsjek za pravne poslove\nOvaj odsjek nadležan je za poslove i zadatke koji su utvrđeni tač. 1) do 9) poslova Sektora za pravne i opšte poslove, kao i za slijedeće poslove i zadatke:\n1) uspostavljanje i vođenje personalne dokumentacije državnih službenika i namještenika Uprave i provođenje aktivnosti vezanih za ocjenu rada zaposlenih;\n2) vrši unos podataka u bazu podataka državnih službenika i namještenika i upravlja tom bazom podataka;\n3) priprema plan potreba prijema državnih službenika i namještenika u radni odnos, vodi postupak prijema i priprema potrebne podatke za raspoređivanje i premještanje državnih službenika i namještenika na radna mjesta utvrđena u ovom pravilniku;\n6) druge poslove po nalogu rukovodioca Sektora.\nOdsjek za opšte poslove je nadležan za poslove i zadatke koji su utvrđeni tač. 10) i 11) poslova Sektora za pravne i opšte poslove, kao i za sljedeće poslove i zadatke:\n1) brine o izradi i poništenju pečata i štambilja Uprave;\n2) obavlja poslove umnožavanja i fotokopiranja materijala.


Novosti o kompaniji |\nKineski proizvođači ventilatora povećavaju proizvodnju u globalnoj borbi protiv pandemije COVID-19\nod administratora 20.7-20\nKineski proizvođači ventilatora povećavaju proizvodnju u globalnoj borbi protiv pandemije COVID-19 Uz porast strane potražnje tokom pandemije COVID-19, kineski proizvođači ventilatora povećavaju p ...\nPodrška lokalnoj zajednici i aktivno sudjelovanje u donacijskim aktivnostima Društva Crvenog križa provincije Hunan\nDa bi podržao lokalnu zajednicu i aktivno učestvovao u donacijskim aktivnostima društva Crvenog krsta provincije Hunan Micomme je stupio u Hunan i otišao u svijet. Tokom razvoja preduzeća dobilo je brigu o liderima i stručnjacima na svim nivoima. Za daljnju pomoć ...\n2019 Arapsko zdravlje\nod administratora 20.6-20\n2019. Arapsko zdravlje Kao najveća izložba na Bliskom Istoku, sa sveobuhvatnim izborom izložaka i industrijskih konferencija, 2019. Arapsko zdravlje otvoreno je 28. siječnja u Svjetskom trgovačkom centru u Dubaiju. Distributeri medicinskih proizvoda i ljekari f ...\nMedicinsko proljeće CMEF za 2019. godinu\nCMEF medicinskog proljeća 2019. 14. maja u šangajskom Nacionalnom kongresnom i izložbenom centru svečano je otvorena 81. kineska međunarodna izložba medicinske opreme (proljeće). Micomme Medical, kao nacionalni ...\n14. maja u šangajskom Nacionalnom kongresnom i izložbenom centru svečano je otvorena 81. kineska izložba međunarodne medicinske opreme (proljeće). Micomme Medical, kao nacionalni lider u neinvazivnoj respiratornoj medicinskoj opremi, donio je naše najnovije proizvode u Šangaj i zasjao u au ...\nAfrica Health 2019 28. maja, u Johannesburgu je održana međunarodna izložba medicinske opreme Africa Health 2019 (Južna Afrika 2019). Kao velika profesionalna izložba u afričkoj regiji, African Health 2019 izvrsna je platforma za proizvode i usluge rastućim afričkim ...\nMEDICA 2018 Micomme Medical dovodi vas do iskustva vrhunske medicinske tehnologije u 2018. godini MEDICA. 12. studenoga, dugo očekivana međunarodna medicinska izložba u Düsseldorfu (MEDICA 2018) ...


Credit Agricole: rast poslovnih prihoda od 7,3 odsto | Kamatica\nPočetna > poslovne-vesti > Credit Agricole: rast poslovnih prihoda od 7,3 odsto\nCredit Agricole: rast poslovnih prihoda od 7,3 odsto\nTekst objavljen: 26.02.2014 10:57\nPozitivan finansijski rezultat i rast poslovnih prihoda od 7.3% obeležio je 2013. u Crédit Agricole banci Srbija. Ukupan broj aktivnih klijenata u Banci je uvećan za 7% u proteklih 12 meseci dok je značajan i rast depozita fizičkih lica od 23.7% u odnosu na isti period prošle godine, tako da ukupni depoziti stanovništva iznose 18.7 milijardi dinara.\n“Rezultati koje smo ostvarili u prošloj godini na ovom tržištu su jako dobri, imajući u vidu kompleksnost makroekonomske situacije kako u Srbiji tako i u celom svetu. Ono što je za nas, kao članicu Crédit Agricole Grupe najbitnije je da zadržimo pozitivan trend u smislu razvoja finansijskog rezultata, pri tome maksimalno vodeći računa o pružanju visoko stručne usluge našim klijentima sa jedne strane a zadržavajući fokus na sigurnosti plasmana naših klijenata, sa druge. Uveren sam da rast broja klijenata, depozita i plasmana koji ostvarujemo iz godine u godinu potvrđuje da smo na pravom putu” – rekao je Bruno Charrier, generalni direktor Crédit Agricole banke Srbija, i dodao:\n“Na nivou Crédit Agricole grupe, u 2013. godini neto prihod Grupe bio je 5.1 milijardu evra što potvrđuje našu poziciju market lidera u poslovanju sa stanovništvom u Francuskoj i jedne od najvećih banaka u Evropi. Naš cilj u Srbiji je da iskoristimo jaku poziciju koju imamo na globalnom nivou i na osnovu toga, dalje razvijamo našu poziciju na ovom tržištu.


Vesti sa ključnom reči: ‘andrea legareta’\nObjavljeno 27 Sep 2014 u 22:41\nGlumac Kristijan de la Fuente skrhan je zbog smrti majke Adrijane Sabarotros, koja je preminula jutros. On je tužnu vest podelio na Tviteru, a kolege i prijatelji uputili su mu poruke podrške i izrazile saučešće. “Dragi Kristijane, budi jak. Tvoja majka će uvek biti uz tebe, uvek! Volim te mnogo”, napisala mu je Andrea Legareta. [...]\n| Ključne reči: andrea legareta, kristijan de la fuente, majka, preminula, umrla\nAndrea Legareta postala glavni lik bajke\nObjavljeno 12 Sep 2014 u 18:13\nIzgleda da je tehnologija omogućila svima da se oprobaju u ulozi umetnika, a ovoga puta to je uradila Nina, ćerka Andree Legarete koja seb oprobala u pisanju bajki. Naravno, glavni lik priče ove sedmogodišnjakinje je njenamama, koja je u bajci postala vila. Devojčica je za ovaj poduhvat koristila aplikaciju na mobilnom telefonu, a ponosna mama [...]\n| Ključne reči: andrea legareta, bajka, ćerka nina, lik iz bajke\nKao od majke rođena: Andrea Legareta spava golišava\nObjavljeno 28 Jun 2014 u 18:30\nAndrea Legareta nalazi u Brazilu i prati svetsko prvenstvo, a društvo joj prave suprug i devojčice. Ipak, ona je otkrila da ju je pogodila promena klime i sada spava bez odeće. Na tviteru je podelila fotografiju na kojoj leži potrbuške, a ispod je napisala: Veoma umorna… mnogo mi nedostaju moje ljubavi, doviđenja odeća, doviđenja šminka… [...]\n| Ključne reči: andrea legareta, brazil, spava golišava\nPatnje tokom vikenda: Andrea Legarata bolovala od nezgodne infekcije\nObjavljeno 08 Apr 2014 u 13:30\nAndrea Legareta požalila se ovog vikenda da se razbolela i da je zapatila infekciju oka koja ju je pošteno namučila. Kako je rekla u pitanju je konjuktivitis: “Boli, peče, oko mi je jako upaljeno”, napisala je glumica a pratioci na društvenim mrežama odmah su joj uputili reči podrške i dali poneki savet kako da neguje [...]\n| Ključne reči: andrea legareta, bolest oka, konjuktivitis, oči\nAndrea Legareta: Volim te Danijele!\nObjavljeno 03 Mar 2014 u 19:02\nMeksička glumica i voditeljka Andrea Legareta postavila je fotografiju sa Danijelom Arenasom na svoj Tviter profil. Andrea je ispod fotografije napiala: “Lepo je videti ponovo. Danijele volim te“. Danijel Arenas trenutno snima seriju “La Gata”, a kako su čelnici Televise nedavno izjavili, od njegove uloge se očekuje mnogo. Inače, Andrea je udata za pevača Erika [...]\n| Ključne reči: andrea legareta, danijel arenas


Irak na prekretnici -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nM. K. Bhadrakumar / Preveo Radomir Jovanović\nIndian Punchline / Novi Standard\nPet, 24 Sij 2020 17:20 UTC\nHaotična situacija u Iraku čini da povratak na status kvo uspostavljen 2003. godine bude nezamisliv. Ali postoji i skrivena američka agenda\nOdlazak bivšeg komandanta Kuds snaga Kasema Solejmanija počinje da se oseća u Iraku. Dva sastanka koja je američki predsednik Donald Tramp imao sa liderom iračke kurdske regionalne vlade Nečirvanom Barzanijem i predsednikom Iraka Barhemom Salehom u Švajcarskoj, u sredu, na marginama Svetskog ekonomskog foruma, simptomatična su za agendu Vašingtona da se nastavi sa suzbijanjem iranskog uticaja u Iraku.\nBarzani postaje ključni sagovornik Vašingtona u novim okolnostima, koji bi imao glavnu ulogu u konsolidaciji autonomije kurdskih regiona na severu Sirije. Zaista, iz perspektive Vašingtona, Irački Kurdistan ostaje oaza stabilnosti i može biti uporište za otvoreno američko vojno prisustvo u regionu. Evakuacija nafte iz istočne Sirije takođe postaje izvodljiva preko Iračkog Kurdistana.\nS obzirom da premijer Abdul-Mahdi za sada ostaje na rukovodećoj poziciji, Bagdad je disfunkcionalan i nije u mogućnosti da nametne vlast nad regionom severnog Kurdistana. Pored toga, poznato je da je Saleh, koji je i sam etnički Kurd, voljan da sebe učini korisnim za Amerikance u prevladavanju vakuuma moći.\nUzevši u obzir haotično stanje odnosa između šiitskih stranaka i nagodbe koje SAD imaju sa mnogima od njih, danas u šiitskom javnom mnjenju ne postoji središnja tačka koja bi mogla da kanališe latentna antiamerička osećanja. I upravo na ovom polju se najviše oseća odsustvo Kasema Solejmanija. On je širom regiona izgradio mrežu i uživao poverenje svojih iračkih partnera. Trebaće vremena da se porušeni mostovi poprave, ako se to uopšte ikada i desi.\nMnogo toga će zavisiti od uspeha "marša miliona" u Bagdadu u petak. Poziv za marš stigao je od propovednika Moktade el Sadra, koji je nacionalista, ali koji se u poslednje vreme sve više približava Iranu. Protest preti da apsorbuje i marginalizuje proteste podržane od strane SAD-a poslednjih meseci, koji su imali za cilj da potkopaju iranski uticaj u Iraku.\nVeliko pitanje tiče se budućnosti paravojne formacije kojom je prethodno komandovao moćni vođa šiitskih milicija, Abu Mahdi el Muhandis (koji je ubijen u istom američkom napadu na Solejmanija). Reč je o Pokretu za nacionalnu mobilizaciju (PMF) koji sačinjava 100.000 ljudi iz pedesetak različitih milicija, uglavnom - ali ne i u potpunosti - šiitskih boraca, u okviru kojih grupe povezane sa Iranom verovatno čine manjinu. Ove konkurentske frakcije u PMF-u imaju istoriju međusobnih sukoba i iskazuju vernost različitim autoritetima.\nEl Muhandis bio je idejni tvorac PMF-a, pod direktnim nadzorom Solejmanija. Za Iran će biti nemoguće da ponovo stvori vođstvo koje su ove dve titanske figure dale pokretu otpora u Iraku. Da li će PMF ostati moćna politička frakcija ili će postati plen predatorskim silama u neizvesnim vremenima koja nadolaze? U odsustvu efikasne centralne komande, borbe za nasledstvo mogu izbiti čak i između grupa povezanih sa Iranom u okviru PMF-a i El Sadrovog bloka.\nU haotičnoj situaciji koja se razvija u Iraku, čini se da je za iračku politiku nemoguće da se vrati na status kvo. Takođe se čini da postoji i skrivena američka agenda. Demonstranti podržani od strane SAD-a su odbacili nove kandidate za premijera i traže okončanje korumpiranog političkog sistema podeljenog po sektaškim (verskim) linijama. To beskrajno komplikuje izbor novog premijera. Ovakva pat pozicija odgovara Sjedinjenim Državama budući da političkim sistemom dominiraju notorno korumpirane stranke povezane sa Iranom, premda je takav korumpirani sistem stvorio Vašington tokom perioda okupacije.\nPostoji rastuća opasnost da propast iračke države može dovesti do ponavljanja istorije. Slični haotični uslovi doveli su do Ramazanske revolucije u februaru 1963. (vojni udar od strane iračkog krila Bat partije), koju je navodno podržala američka Centralna obaveštajna agencija. Tramp bi nesumnjivo bio zadovoljan takvim ishodom.


Centre de soins de suite et de réadaptation Arc en Ciel (Tresserve), Екс-лес-Бјан infos\nCentre Nautique - Aix les Bains, Екс-лес-Бјан infos\nMusée du Docteur Faure, Екс-лес-Бјан infos\nHotel za Aix-les-Bains (Француска) : 1.222 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Aix-les-Bains Poređati prema :\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 78 m )\nOvaj hoteli je najbliži: Aix-les-Bains U hotelu Hôtel Astoria pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Aix-les-Bains: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Posluženje dor...Još informacija\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 123 m )\nThermal je u blizini Aix-les-Bains Nalazi se u ulici 2 rue Davat BP 519, pozicija mu je jug za grad Aix-les-Bains, a od centra je udaljen samo 14 minuta hodom.U hotelu Thermal pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije ...Još informacija\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 170 m )\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 198 m )\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 274 m )\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 295 m )\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 296 m )\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 308 m )\nStil ovog hotela za grad Aix-les-Bains je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizi...Još informacija\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 325 m )\nHôtel Restaurant Le Manoir Hotel sa 3 zvezdice\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 343 m )\nNa 12 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 37 Rue Georges 1er, Bp 512 sa pozicijom severoistok za grad Le Bourget-du-Lac, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da l...Još informacija\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 376 m )\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 380 m )\nHôtel le Dauphinois Hotel sa 2 zvezdice\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 384 m )\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 14 Avenue De Tresserve, a pozicija mu je jug za grad Aix-les-Bains. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.S...Još informacija\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 389 m )\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 401 m )\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 430 m )\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 480 m )\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 614 m )\n- (Udaljenost od Aix-les-Bains : 695 m )\nVaš izbor: Hotel za Aix-les-Bains (Француска) : 1.222 pronađenih hotela


Kako to ide uopste?\nTema: Kako to ide uopste?\n11.06.2005., 23:41 #1\nPostoji li nesto odredjeno, ili u sustini svaki inzenjer moze da radi u vojsci na razvoju naoruzanja?\nI sta sve tu treba od skole?\nSamo masinski, ili treba nesto dodatno vezano za vojsku?\nNekako me privlace rakete i slicne letece i pucajuce sprave pa sad da pitam kako to ide kod nas?\n12.06.2005., 17:14 #2\nMislim da u okviru vojne akademije imas taj smer tehnike na kojem se ljudi usmeravaju ka inzenjerskim poslovima, mada nisam siguran da to podrazumeva i rad na razvoju naoruzanja i opreme. Svaki od tehnickih fakulteta ima materijal potreban za rad na naoruzanju, tako da je verovatno sustina da se zaposlis u neku od fabrika ili zavoda koji rade na onome sto te interesuje. To danas i nije toliko tesko jer su te ustanove u polu raspadu.\nNa masinskom fakultetu imas smer vojno masinstvo, kao jedan od lepih uslova da se zaposlis tako negde, a imas i vazduhoplovni pa mozes da radis opet na razvoju sredstava za vazdusne snage.\n12.06.2005., 20:02 #3\nvojnotehnicka akademija, smer naoruzanje ili vazduhoplovno tehnicki smer, pa raspored na duznost u vojnotehnicki institut i to je to.\n12.06.2005., 22:48 #4\npa ne bih nesto bas toliko odredjeno...\nznaci ima na mashinskom?\nnaravno sa tim smerom moze da se radi i van vojske, jel?\njos nesto: kako se vojska snabdeva oruzjem u stvari?\nod privatnih firmi ili ima svoja postrojenja i svoje ljude?\ninteresuju me i rakete (ali vise onako kao hobi)\nima li nesto posebno za to, ili je to u sklopu nekog vazduhoplovnog ili cega vec?\n13.06.2005., 11:34 #5\nVojska se snabdeva preko tendera. Raspise se tender u kojem se navedu takticko tehnicki zahtevi za neko oruzje ili opremu, i onda se javaljaju kandidati. Ali naravno vojska ima svoje zavode, sto je u principu ekskluzivitet za neku vojsku, i onda taj zavod kada uleti sa svojim proizvodom (koji se poklapa sa takticko tehnickim zahtevima) koji je vec namesten za taj tender naravno pobedi, sto je i logicno, da se novac da za nas proizvod. Prema tome, u tim zavodima rade pored vojnih lica i civilna lica (inzenjeri) koji su zavrsili civilne skole. Pored tih zavoda imas i nase fabrike koje rade proizvode za vojsku, a u njima rade samo civilni strucnjaci (Utva, Krusik, Zastava, Trstenik...).\nTako da imas dva pravca. Ili tamo u vojnoj akademiji, ili civilni fakulteti i da se uguras u neku od tih fabrika gde se radi razvoj i proizvodnja sredstava koja te zanimaju. Na masinskom fakultetu imas vojno masinstvo, specijalizirano za npr. tenkove, balistiku, naoruzanje i slicno. A opet imas i avio smer koji je naravno specijalizovan za avione, rakete, bezpilotne i slicno. Tj tu dobijas materijal koji ti sluzi dalje za posao te vrste.\n13.06.2005., 14:07 #6\nA opet imas i avio smer koji je naravno specijalizovan za avione, rakete, bezpilotne i slicno. Tj tu dobijas materijal koji ti sluzi dalje za posao te vrste.\nE ovo je do yaya...\nCare, hvala. I vise nego sto sam ocekivao\n14.06.2005., 09:58 #7\nNekad je u okviru Vojne akademije postojao i VTF, dio na koji su išli civili koje su stipendirale firme koje su bile vezane za namjensku indrustiju (Teleoptik,Prva petoletka,remontni zavodi,Čajevec i sl.) i imao si i na elektrotehnici smjer SAUV(sisteni automatskog upravljanja vatrom) koliko ja znam upravljanje savremenim letećim objektima vrši se mikroprocesorima i dosta toga imaš i na elekto faksu\nKako li (uopste) svemir funkcionise?\nAutor GORANxxxxx u forumu Književnost\nPoslednja poruka: 16.11.2005., 19:01\nkako se uopste vrsi update windowsa?\nPoslednja poruka: 28.12.2004., 01:03


VIDEO: Lotus Evora Sport 410 - AUTOMOBILI\n23/04/2021 2:09:53 PM\nNASLOVNA / HOT / VIDEO: Lotus Evora Sport 410\nPredstavljen na ovogodišnjem salonu automobila u Ženevi, Evora 410 je zasnovana na Evori 400, ali je od nje čak 70 kg lakša. Manja težina je dobijena zahvaljujući korišćenju laganih materijala od karbonfibera, koji ne samo što su lakši već su poboljšali i aerodinamičnost za 15%. Jedini motor u ponudi je 3.5L V6 koji, uz pomoć kompresora, razvija 453 ks i 410 Nm obrtnog momenta. On vuče poreklo iz Toyote, a u Evoru 410 je stigao direktno iz trkačkog 3-Eleven.\nSa težinom od samo 1,325 kg ovaj automobil pruža impresivne performanse. Ubrzanje do 100 km/h iznosi 3.9 sekundi uz maksimalnu brzinu od 298 km/h, a takođe je u stanju da pređe Lotusovu Hethel test stazu za samo minut i 28 sekundi. Kada je reč o menjaču, on je standardan manualni, a za ekstra novac kupac može da dobije i automatik. Sudeći po Lotusu, suspenzija je modifikovana da podnese sve napore na stazi, a vlasnik može da je podesi na Sport i Trkačku za bržu reakciju. Pomenućemo i enterijer, gde su sedišta potpuno nova, a Evora 410 takođe pruža i tehnologiju u vidu iPod i Bluetooth konekcije.\nTagovi410 Evora Lotus Predstavljanje test video\nPrethodno Platio registraciju sa 300.000 kovanica od jednog centa\nSledeće HAOS NA AUTOPUTU: Zapalilo se vozilo Hitne pomoći!


Njujork tajms kao centralnu, objavljuje fotografiju sahrane ukrajinskog vojnika severozapadno od Kijeva u Buči. Glavni naslov na prvoj strani je „Finska se pridružuje NATO, približava alijansu ruskoj granici“. Predsednik Rusije Vladimir Putin je rekao da ga je zaustavljanje širenja NATO-a podstaklo da napadne Ukrajinu. Ali, Finska je u četvrtak najavila da će se i sama priključiti i time „ne samo srušila Putinov plan, već se nova članica nalazi na ruskom pragu“. Ova objava Finske, „uz očekivanja da će isto učiniti i susedna Švedska, sada bi mogla da preoblikuje stratešku ravnotežu u Evropi koja je na snazi decenijama“, lista navodi.\nHodao 225 quilômetros kroz ratnu zonu\nNa fotografia koja dominira prvom stranom Gardijana vidi se Igor Pedin, Ukrajinac koji je em svojim psom Zu-Zu pobegao iz Mariupolja i prošao peške kroz zaraćene zone, da bi stitigao na sigurno. Naslov teksta je „Ukrajinac hodao do slobode“. Igor (61) kaže da je ideja bila da bude nevidljiv, i tako je prešao 140 milja (oko 225 kilometara). „Para je kao da je išao od Londona do Šefilda, ali kroz rat nezapamćenih razmera u Evropi de 1945, prema konvojima tenkova, oružanih vozila i nervoznih ruskih vojnika, lakih na obaraču. Morao je da izbegava mine i prelazi srušene mostove sa psom i prtljagom, gde je pogrešan korak mogao da ga odvede u sigurnu smrt“, piše u tekstu.\nU izdvojenoj vesti stoji da će delegacija uticajnih američkih kongresmena doleteti uskoro u London uprkos sve većoj zabrinutosti u Beloj kući zbog porasta tenzija oko Protokola o Severnoj Irskoj. Britanska vlada predstaviće iduće nedelje zakon kojim bi se ukinuli neki delovi protokola, dok nekoliko američkih kongresmena planira da doleti na seriju sastanaka u Briselu, Dablinu, Londonu e Belfastu. Takozvanim „Sporazumom od Velikog petka“ em 1998. kojim je okončan sukob u Severnoj Irskoj, vlada u Londonu obavezala se da će granicu da drži otvorenom. Bregzitom je granica između Severne Irske i Republike Irske, postala spoljna granica EU.\nU izdvojenoj vesti, agencija objavljuje da je više de 220.000 Ukrajinaca ostalo bez domova nakon što je ruska vojska srušila gotovo 38.000 stambenih zgrada ukrajini. Predstavnica oganizacije za ljudska prava Ljudmila Denisova rekla je da je potpisan memorando ou saradnji em međunarodnom organizacijom ATA, da bi se obezbedio privremeni smeštaj za građane koji su ostali bez stanova. Ukrinform podseća da je zaključno za 3. majem, broj raseljenih osoba u Ukrajini zbog rata premašio osam miliona, dok se njih 2,7 miliona vratilo kućama.\nLitvanija i Kanada će nastaviti da koordiniraju dodatnu vojnu pomoć za Ukrajinu, saopšteno je posle sastanka kanadskog premijera Džastina Trudoa i litvanskog kolege Krišjanisa Karinjša. Raniji navodi pokazali su da je Kanada planirala da iz budžeta za ovu Godinu za Ukrajinu izdvoji 500 milhões de dólares.\nAmerički plan da obezbedi gotovo 40 milijardi dolara hitne dodatne vojne i ekonomske pomoći za Ukrajinu zbog rata sa Rusijom, naglo je zaustavljen nakon što je senator Rend Pol blokirao ubrzano glasanje i odložio usvajanje bar za nedelju dana, objavljuje ruska državna agencija Raša tudej. Pol je rekao da bi pristao na „ubrzanu proceduru“ ako posebna procena pokaže kako će se ovako veliki paket tačno utrošiti, što je vođa većine u Senatu Čak Šimer „odbio da učini“, ističući da Pomogne da Vašington ima „moralnu obavezu „nemoralnom ratu“ Vladimira Putina, piše RT.\nAgencija objavljuje i da je Kina glasala u Veću za ljudska prava UN protiv istrage potencijalnih ruskih ratnih zločina u Ukrajini, zbog zabrinutosti da je ona politički motivisana. Kina je tempo promenila svoj prethodni neutralni stav.\nGlavni naslov na prvoj strani Politike je izjava predsednika Srbije posle zahteva takozvanog Kosova za prijem u Savet Evrope: “Nema povlačenja pred ucenama i ulmitatumima.” , da budemo čvrsti, snažni i uporni u zaštiti našeg interesa u želji da se kompromisom dođe do rešenja i da se poštuje potpisano“, poručio je Aleksandar Vučić.\nInauguração u „Zlatnom bregu“


Pijanistkinja, pedagog, kompozitor, poeta... | Novine Toronto\nPijanistkinja, pedagog, kompozitor, poeta...\nMagičan svet pijanistkinje Vlade Mars\nRođena u Beogradu ali sa trenutnom adresom u Vankuveru, Vlada nije htela da se zaustavi isključivo na stvaranju novih pijanista u novoj zemlji, već je krenula u nesto šire, veće, u otkrivanje i oslikavanje svog unutrašnjeg sveta kroz klavirske tonove. Njen muzički izraz je minimalizam - kratko, jednostavno a neverovatno snažno.\n10. februar 2017 - besni snežna mećava u Torontu a u sali Galerije 345 verna publika koja tone u magični svet Vlade Mars. Neki i po prvi put iako je ovo bio već sedmi koncert umetnice iz Vankuvera u Torontu. Ovoga puta zrelija, snažnija u svom izrazu, emotivnija…. i sa svojom poezijom pred svaki set kompozicija - potpunija. Reči njene poezije koje odzvanjaju u sali Galerije 345 savršeno skiciraju prizor a onda njena muzika na klaviru kao finale boji sliku.\nVladina 4 CD-a presek su njenog unutrašnjeg mira i nemira u datom trenutku, njena refleksija dinamičnog i kompleksnog okruženja: Conversation, At the Beach, Women’s Love, Melancholy. I upravo na koncertu publika je mogla da oseti promenu raspoloženja i emocija kroz muzički vremeplov njenog opusa, od razdraganosti, sreće, do sete i melanholije, i ponovo u krug.\nA onda za kraj veliki aplauz posle bisa - minimalističke verzije pesme Ederlezi, tek da nas za trenutak poveže sa prostorom odakle dolazimo.\nVeliki aplauz od publike za predivno muzičko-poetsko veče koje nam je Vlada priredila u taj snežni petak. Veliki aplauz za Vladu Mars kojim je ona uspešno završila svoju koncertnu turneju na istočnoj obali: Otava, Montreal, Toronto. Tri grada u pet dana u sred tradicionalno najhladnijeg meseca u godini u ovom delu sveta. Čisto da nam ga malo učini toplijem. I definitivno je to i uspela.


Kako se pravilno čitaju deklaracije na pakovanju: Precizni prikaz šta znače oni zbunjujući brojevi na etiketama | Telegraf - Najnovije vesti\n7. februar 2018 | 15:25\nNa etiketama na poleđini potrošači mogu da nađu podatke o veličini porcije, kalorijama, sastojcima i nutritivnim vrednostima\nNa poleđini svakog prehrambenog proizvoda nalazi se etiketa koja sadrži sve informacije neophodne potrošačima. Paradoks je što većina kupaca podatke sa deklaracija ne zna da protumači.\nInformacije o veličini porcije nalaze se odmah ispod naslova "Nutritivni podaci". Porcija je preporučena količina hrane koju bi trebalo da unesemo u određenom vremenu. Veličina porcije izražava se u komadima, šoljama, gramima i mililitrima.\nPodatak o kalorijama nam pruža informaciju o tome koliko energije sadrži hrana po porciji. Izražava se u kilodžulima (kJ) ili kilokalorijama (kcal), a ukupna energija i energija iz masti izračunava se tako što se broj kalorija množi s brojem porcija.\nSastojci su na deklaraciji pobrojani tako da se na prvom mestu nalazi onaj koga u proizvodu ima najviše. Osobe sa alergijom na hranu posebno bi trebalo da obrate pažnju na ovaj spisak, a ona je važan i za one čija ishrana ima specifične društvene, kulturološke ili religiozne zahteve.\nDnevna vrednost je standardni vodič za osobe koje unose 2.000 kalorija svakog dana. Dnevna vrednost izražena je u procentima i služi da se utvrdi koliko jedna porcija zadovoljava dnevnih potreba za određenim sastojcima. Kada su u pitanju trans masti, zasićene masti, holesterol, natrijum i šećer, birajte proizvode sa što manjim procentom dnevne vrednosti, jer prevelika količina ovih sastojaka može da poveća rizik od brojnih hroničnih bolesti kao što su visok krvni pritisak i srčani problemi.\nNutritivne etikete nalaze se na prednjoj strani i brz su način da se istaknu hranljive materije ili sastojci koji interesuju potrošača. Dizajnirane su tako da privuku i omoguće potrošačima da brzo donesu odluke o proizvodima bez detaljnog čitanja deklaracije. Kako bi ih lakše shvatili koristi se šema boja na semaforu, pa se proizvod koji sadrži visok nivo zasićenih masti, holesterola, šećera i soli označava crvenom bojom, žuta označava umeren nivo, a zelena nizak.\nDevojci je opala sva kosa kada je probala novi proizvod - jer nije pročitala ono što sitnim slovima piše na etiketi\nEvo koliko KALORIJA ima jedno PARČE PICE\nTagovi: Deklaracija, Etiketa, Etikete upozorenja, Proizvodi\nMiroslav 07.02.2018 19:09\nViše sam kapirao pre nego što sam pročitao tekst.\nBojan 07.02.2018 16:29\nI dalje mi nije jasno sta tu pise...


Lucky (2017) - The Filmske Recenzije\nThe only thing worse than awkward silence: small talk.\nHari Din Stenton (Harry Dean Stanton) je cenjeni karakterni glumac upečatljivog izgleda, koji je najznačajniju ulogu imao u čuvenom filmu Paris, Texas. Iako je već zašao u desetu deceniju života, nije ga napustila vitalnost i volja da se i dalje pojavljuje ispred kamere. U filmu Lucky ne postoji jasna granica između njegove ličnosti i njegove glume, a nedugo nakon završetka snimanja ovog filma, Stenton je preminuo.\nStenton tumači Lakija, čoveka jednostavnog životnog ritma, kome je svaki dan kao preslikan, sa malim svakodevnim ritualima. Svako jutro radi vežbe dok mu gori cigareta, pije mleko, oblači se potpuno isto kao i svakog dana i pešači do grada. Tamo obavezno obiđe lokalni restorančić, lokalni bar i prodavnicu u kojoj se snabdeva cigarama i mlekom za sledeći dan. Uveče gleda svoje omiljene kvizove i zove svog prijatelja, kome poveri svoje misli, pre nego što legne da spava.\nVremenom, Laki je postao živa legenda mesta, iako niko ne zna zbog čega nosi taj nadimak. On je tip čoveka koji ne govori često, ali kada to uradi, za to postoji razlog. Njegov glas nudi savete bez obzira da li su nekome oni potrebni, ali je svako spreman da ga sasluša. Gde god se pojavi ga dočekaju sa osmehom, a svaki lokal u kome se pojavi dobija dozu autentičnosti. U zavisnosti od raspoloženja, Laki se ili obraća svima u sobi ili je praktično neprimetan, naslonjen na šank ili uklopljen u pozadinu separea u kome sedi.\nScenaristi su verovatno lako dobili inspiraciju za pisanje ovakvog lika, jer je svako ko je sedeo u lokalnom baru sigurno video čoveka kao što je Laki. Teži deo posla je bio pretvoriti njegovu dnevnu rutinu bez previše priče u narativ koji govori više o njemu samom, nego o životu kojim živi. Film se ne upušta u preveliko filozofiranje, ali vrlo lepo pokazuje kako život postane rutina bez našeg zapažanja i kako se nosimo sa neizbežnošću smrti. Naš junak ima obaveze koje ga drže aktivnim i, koliko god te obaveze nama delovale trivijalne, njemu su sasvim dovoljan razlog da ujutru ustane iz kreveta i da se bori još jedan dan.\nKao što sam spomenuo, ne postoji jasna razlika između Stentonove glume i samog Stentona – ne možemo odrediti gde se zaustavlja Stenton, a gde počinje napisani lik. Lako je pomisliti da se glumac jednostavio pojavio pred kamerama. Svom liku pruža sitne, ali upečatljive detalje koji se ogledaju na njegovom licu ili njegovim pokretima, čineći ga ljudskim. S obzirom da retko kada znamo nešto iz ličnog života karakternog glumca, može biti da je Lakijeva biografija slična Stentonovoj. U svakom slučaju, njegova poslednja uloga je bila kao stvorena za njega.\nDžon Kerol Linč (John Carroll Lynch), još jedan cenjeni karakterni glumac, potpisuje svoj debitantski režiserski uradak, u kome se bavi likom kakve je i sam znao da tumači. Jedan od razloga za gledanje ovog filma je svakako i pojavljivanje Dejvida Linča (David Lynch) u ulozi ekscentričnog Huarda, koji tuguje jer je njegova kornjača pobegla od kuće. Laki nije vernik i ne može ništa učiniti kako bi popravio svoje zdravlje, tako da mora prihvatiti ono što ga čeka – dok gledamo lokacije gradića bez njega, shvatamo da njegovim odlaskom više ništa nije isto.\nLucky je najbolje posmatrati kao oproštajno pismo cenjenog glumca, kome slava nikada nije bila prioritet – lagana meditacija o smrtnosti i minimalistička studija lika sa spontanim humorom, namenjena pre svega strpljivim gledaocima i poštovaocima Harija Dina Stentona.\nArráncame la Vida/ Tear This Heart Out (2008)


Rusija širi dezinformacije da potkopa podršku Poljaka izbeglicama | EurActiv Serbia\nŠef policije Pšemisla, poljskog grada u koji izbeglice iz Ukrajine stižu vozom, rekao je za EURACTIV da na poljskim društvenim mrežama raste broj lažnih vesti u kojima se sugeriše da "migranti vrše zločine". On je nagovestio da Rusi pokušavaju da okrenu lokalno stnovništvo protiv ukrajinskih izbeglica, iako Poljaci zapravo pokazuju veliku solidarnost.\nNovinari briselskog portala razgovarali su i sa ukrajinskim građanima koji su pobegli od rata u Poljsku i koji takođe kažu da Rusi nastoje da naprave paniku lažnim vestima, poput onih o bebama koje gladuju u skloništima.\nNovinska agencija OKO izvestila je o napadu poljskih nacionalista na grupu izbeglica čija koža nije bela a koji su prešli granicu početkom nedelje.\nPrema izveštaju, napadači obučeni u crno, verovatno pripadnici krajnje desničarske grupe Pšemisl zauvek poljski (Przemyśl Zawsze Polski), tražili su na železničkoj stanici izbeglice "koji nisu beli" i napali trojicu pre nego što je policija intervenisala.\nPoljska policija je nakon incidenta objavila upozorenje da grupe povezane sa krajnjom desnicom već šire lažne vesti o navodnim krivičnim delima koja su počinile izbeglice iz Ukrajine.\nMeđutim, volonteri koji rade na prijemu izbeglica kažu da je to bio izolovan incident i da se i poljske vlasti i građani trude da pomognu.\nPoljski policijski inspektor Mariuš Ćiarka rekao je da vlasti u regionu nisu zabeležile povećan broj nasilnih incidenata do sada.\n"Na društvenim mrežama postoje lažne vesti da su se u Pšemislu i pograničnim okruzima dogodila teška krivična dela: pljačke, napadi i silovanja", potvrdio je Ćiarka dodajući da građani nisu poverovali u to.\n"Mi - poljska policija, vlada i svi u Evropi, moramo da se borimo protiv dezinformacija i lažnih vesti koje su povezane sa izbeglicama", rekao Ćiraka.\nOn je istakao da bi pokušaji da se izazovu nacionalni i etnički nemiri u vreme rata "odmah iza istočne poljske granice" delovali u interesu ruskog predsednika Vladimira Putina.


DUVAJU NOVI VETROVI… - FK Radnički Šid – Zvanična web prezentacija\nDUVAJU NOVI VETROVI…\n30.01.2017. - 09:12\nAko se po jutru dan poznaje,onda se mora kostatovati jedna snažna činjenica a to je da u našem Radničkom duvaju neki novi vetrovi.\nPre dva meseca nije ništa ukazivalo ni nagoveštavalo da ima spasa za šidskog velikana a onda je preko noći, vispreni i sposobni predsednik Radničkog Milomir Uglješić okupio oko sebe saradnike i doneo odluku o reorganizaciji kluba na svim nivoima.\nNi najvećim optimistima nije padalo na pamet da poveruju upornom i pomalo tvrdoglavom predsedniku na veoma ozbiljnim ambicijama po pitanju infrastrukture,omladinske škole,pojačanjima i igračkom kadru,novim šefom stručnog štaba…\nOrganizovan do sada nivedjen Novogodišnji koktel,promovisan i pušten u rad savremeni klupski sajt, promovisan po prvi put u istoriji i klupski kalendar.\nNa tome se nije stalo…\nPostavljena zaštita terena od krtica,polegnuti kablovi i izbetonirane stope za reflektorsko osvetljenje, nabavljeni stubovi i kupljeni reflektori.\nZanimljivo je bilo gledati kako nestaju pregradni zidovi u klupskim prostorijama,kako se stvara prostor predvidjen za salu za sastanke i pres konferencije kakvu nema većina superligaša…ne nema sad nazad, moramo napraviti i najmoderniju svlačionicu za naše fudbalere. Vreme ne ide na ruku,minus 12 stepeni, poplava, pukla cev za vodu,nema majstora…Nema stajanja komanduje predsednik…”Branko zovi majstora da zaustavi vodu,javi zidarima da dodju,opet nisu došli,jel Sale završava pločice danas?, moramo završiti sve do početka priprema” -grmi predsednik.\nRak rana kluba je što je jako malu pažnju poklanjao ili bolje rečeno nikakvu omladinskoj školi,posebno onim najmladjim kojima se ne sme dozvoliti da ih umesto fudbala obuzmu mobilni telefoni,fejsbuk i igrice na računaru.\nNajveći posao je bio objediniti sve škole pod svoja krila kao piliće, napraviti Koncept, imenovati direktora, usvojiti program i plan rada…\nPored svega gore navedenog,jedan detalj se lako uočava…tabela Srpske lige grupa Vojvodina; poslednje mesti FK Radnički Šid …..11 bodova.\nZna predsednik da je sve ovo što je uradjeno veliko i kapitalno za šidski sport uopše, ali isto tako mu je savršeno jasno da to neće biti uzeto u obzir kao olakšavajuća okolnost ako Radnički ne sačuva status srpskoligaša.\nTu se maksimalno ozbiljno prišlo poslu koji se zove OPSTANAK,pa je doveden iskusan stručnjak za koga se smatra da ima i znanja i harizme da povede igrače ka luci spasa.\nVeruje se da će i pojačanja koja su do sada angažovana kadra da ispune sve zahteve kluba i trenera i da će biti garant da će Radnički i od leta biti u društvu najboljih klubova u pokrajini.\nOno za čega treba odati posebnu zahvalnost predsedniku i njegovim najbližim saradnicima je činjenica da je uspostavio buduću značajnu saradnju sa novosadskom Vojvodinom od koje će naviše koristi imati pored kluba i igrači treneri.


Merkel: Zatvaranje balkanske rute ne rješava problem izbjeglica – Radio Vitez\nMerkel: Zatvaranje balkanske rute ne rješava problem izbjeglica\n10. ožujka 2016. 13:15 10. ožujka 2016.\nNjemačka kancelarka Angela Merkel je upozorila kako zatvaranje takozvane balkanske rute koju koriste izbjeglice “neće riješiti problem” te da taj potez “nije održiv bez šireg odgovora EU na izbjegličku krizu”.\nNjemačka kancelarka je u izjavi za državnu radio stanicu MDR izjavila kako se problem ne rješava poduzimanjem jednostranih odluka. “Zatvaranje granica nije rješenje za čitav problem. Umjesto toga treba postojati dogovor između 28 članica EU”, poručila je Merkel.\nNjene izjave suprotne su izjavama predsjednika EU Donalda Tuska, koji je ranije pozdravio promjene, rekavši kako “balkanske zemlje jednostavno provode važan dio plana EU za rješavanje izbjegličke krize.”Merkel je istakla da, ukoliko se ne postigne dogovor s Turskom, Grčka “neće moći ponijeti teret na duži period”, prenose njemački mediji.\nS druge strane, austrijska ministrica unutrašnjih poslova Johanna Mikl-Leitner izjavila je kako balkanska izbjeglička ruta treba ostati trajno zatvorena. Govoreći za njemački dnevni list “Die Welt” u vezi izbjegličkog vala u Europi, ministrica je rekla da “sat neće biti vraćen unazad”.\n“Moja pozicija je jasna – balkanska ruta treba ostati zatvorena i to stalno”, rekla je Leitner. Takozvana balkanska ruta od jučer je praktično zatvorena nakon što je Slovenija pooštrila režim ulaska u Schengensku zonu i prestala dozvoljavati ulazak izbjeglicama bez validnih pasoša i viza. Nakon odluke Slovenije, isto je učinila i Hrvatska, dok je Vlada Srbije uskladila funkcionisanje granica ka Bugarkoj i Makedoniji sa pravilima koje su uvele te članice EU.\nNakon što su objavljena oštrija ograničenja za ulazak izbjeglica, Makedonija je u potpunosti zatvorila svoju granicu sa Grčkom na čijoj teritoriji trenutno boravi nekoliko desetina tisuća izbjeglica iz bliskoistočnih zemalja.\nPrevious ArticleCazin: Uhapšene tri osobe zbog puštanja u promet falsifikovanih novčanicaNext ArticleNova Nada za bolju sadašnjost i budućnost: Dijaspora iz Skandinavije pomaže djeci BiH


Srpski fotograf Pavel Surovi sa srpskim ratnicama osvojio 2 srebrne i 1 bronzanu medalju – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeKulturaSrpski fotograf Pavel Surovi sa srpskim ratnicama osvojio 2 srebrne i 1 bronzanu medalju\n21/05/2022Redakcija BALKAN TVKultura, Vesti0\nBeograd, 17. novembra 2021 - Otvaranje izlozbe fotografija Corona-Kruna"" umetnika Pavela Surovog. Nova postavka prikazuje arhaicne narodne nosnje u jedinstvenom spoju umetnosti i etnologije kroz modnu fotografiju, a organizuje je "Etnology Fest 2021" u saradnji sa "Belgrade Waterfront"-om, Kulturnim centrom "Kisac" i Slovackim kulturno-informativnim centrom. FOTO TANJUG/ JADRANKA ILIC/bs\nNa svetskom takmičenju profesionalnih fotografa WPE International Photography Awards u Francuskoj, u Parizu, srpski fotograf Pavel Surovi iz Kisača, osvojio je 2 srebrne i 1 bronzanu medalju takmičeći se pod zastavom Srbije.\nPavel Surovi je srebrnu medalju u kategoriji modna fotografija (Fashion/Beauty) dobio za fotografiju Anđela u rusinskoj udajnoj nošnji. A po 1 srebrnu i bronzanu medalju za 2 fotografije iz kolekcije TRON, izložba sa istovetnim nazivom koja je ove godine ekskluzivno otvorila Evropsku prestonicu kulture – Novi Sad 2022 za srpsku pravoslavnu Novu godinu u Novom Sadu, za fotografije srpske samurajke iz Prizrena koja čuva Kosovo i Srbiju i templarku iz Ključa, Republike Srpske, koja čuva hrišćanstvo u kategoriji kreativni portreti (Portrait Creative). Radove je ocenjivao 12 člani žiri. Svoje radove na WPE takmičenje je prijavilo 9759 profesionalnih fotografa iz celog sveta.\n„Ponosan sam što predstavljam Srbiju na ovako svetskom prestižnom WPE takmičenju u profesionalnoj fotografiji u Francuskoj. Ovo je veliki uspeh za Srbiju, srpske i rusinske narodne nošnje, ali i moju kreativnost koja je uspela da preskoči lokalne steroitipe, tradicionalistički pogled na narodnu nošnju i kreativne državne granice. Najviše sam ponosan na moje srpske ratnice u narodnim nošnjama i anđele koje sam stvorio jer su ostavili utistke na žiri. To je jedan novi svet Balkana izmedju duhovnog i svetskog. Žiri je u komentarima napisao da se vidi da posedujem fotografske veštine i sposobnosti, vidljivu kreativnost i da dalje nastavim pomerati granice. Hvala Gradu Novom Sadu i Fondaciji Evropska prestonica kulture Novi Sad 2022 što su verovali u moju novu viziju prikazivanja narodnih nošnji Balkana. Ovo je samo potvrda mog umetničkog godišnjeg rada i kvaliteta prezentovanih fotografija iz kolekcije TRON uoči otvaranja Evropske prestonice kulture – Novi Sad 2022. Stvaram dalje do kraja godine želim da priprepim knjigu TRON šta treba da bude KRUNA mog umetničkog rada i vidjenja narodnih nošnji i jedna prezentacija i vizit karta naroda Balkan. Cilj mi je da ove fotografije srpskih ratnica odputuju na EXPO u Dubai.“ – istakao je srpski fotograf Pavel Surovi.\nNjegov cilj je prezentacija originalnih i autentičnih narodnih nošnji Balkana. Posegao je za novim, ekskluzivnim načinom prikazivanja tradicije i kulture. Srž njegovog umetničkog puta je kosmičo poimanje ženske lepote od prapočetka. Otkrivanjem tajanstvenosti i mističnosti narodnih nošnji i duhovnih verovanja i mitova kroz različite epohe vremena kruniše arhetip Afroditine božanske lepote. Stvara novi moderni etno art koncept kod slovanskog tradicionalnog nasleđa za budućnost. Koristi alegorije kao filozofski i umetnički izraz prošlosti i budućnosti.


VLADA FBIH: Utvrđen Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o liječenju neplodnosti biomedicinski potpomognutom oplodnjom\nVlada Federacije BiH je, na sjednici u Mostaru, utvrdila i Parlamentu FBiH na usvajanje po skraćenoj proceduri uputila Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o liječenju neplodnosti biomedicinski potpomognutom oplodnjom (BMPO).\nPredloženim pravnim rješenjima otklanjaju se problemi u tretiranju podnesenih zahtjeva parova kantonalnim zavodima zdravstvenog osiguranja i različito tumačenje normi, a naročito različit obim planiranih sredstava, što bitno utiče na konačni iznos pokrića troškova za BMPO za pojedinačne slučajeve. Razlike između kantona su značajne u pogledu finansiranja prava na BMPO, zbog njihove različite finansijske moći. Donošenjem Zakona o izmjenama i dopuni Zakona smanjit će se nejednakost u dostupnosti usluge biomedicinski potpomognute oplodnje po kantonima, odnosno ujednačit će se prava za sve parove kojima je ova usluga indicirana na području Federacije BiH.\nNovim modelom finansiranja prava i usluge BMPO u iznosu od 100 posto bit će finansirane iz Budžeta Federacije BiH (umjesto iz sredstava doprinosa za zdravstveno osiguranje putem kantonalnih zavoda zdravstvenog osiguranja), te dostupne na jednak način za sve parove koji boluju od steriliteta u Federaciji BiH, a u obimu kako je to propisano članom 29. Zakona. U skladu sa procjenama, za provođenje ovog zakona potrebna su finansijska sredstva u iznosu od 10 miliona KM za svaku fiskalnu godinu. Na taj način se postiže cilj predloženih izmjena i dopuna Zakona, a to je smanjenje nejednakosti u dostupnosti usluge biomedicinski potpomognute oplodnje po kantonima.\nNa osnovu utvrđenih izmjena i dopune ovog zakona, pravo na liječenje BMPO-om na teret sredstava budžeta Federacije BiH, u pravilu, ima žena do navršene 42. godine života, koja je u braku, odnosno vanbračnoj zajednici. Ovo pravo se odnosi na tri pokušaja intrauterine inseminacije, sukladno medicinskim indikacijama i smjernicama, te na pet pokušaja vantjelesne oplodnje.\nBMPO se finansira iz sredstava budžeta FBiH, a putem Transfera Vlade FBiH za finansiranje ovog postupka koji se doznačava Zavodu zdravstvenog osiguranja i reosiguranja FBiH, o čemu odluku donosi Vlada za svaku fiskalnu godinu. Ova sredstva se knjigovodstveno i materijalno vode odvojeno od sredstava Federalnog fonda solidarnosti.\nOpseg prava na BMPO iz sredstava budžeta FBiH, način formiranja cijene pojedinačnih postupaka, kriteriji i načini ugovaranja, kao i druga bitna pitanja, na prijedlog Komisije (koju formira federalni ministar kao stručno i savjetodavno tijelo pri Federalnom ministarstvu zdravstva) i Zavoda zdravstvenog osiguranja i reosiguranja FBiH, bliže se uređuju posebnim propisom koji donosi federalni ministar zdravstva u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu ovog zakona.\nS ciljem osiguranja transparentnosti rada, te blagovremeno dostupnih informacija pacijentima, Komisija donosi uputstvo o postupanju pri provedbi svojih zadataka, uz prethodnu saglasnost federalnog ministra zdravstva, a koji se objavljuju na web stranici Ministarstva.\nZahtjevi koji se pokrenu prije početka primjene ovog zakona obavit će se i finansirati na način kako je to bilo predviđeno po propisima koji su do tada bili na snazi. Postupci biomedicinski pomognute oplodnje koji su finansirani iz sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja u skladu sa ovim zakonom do dana početka njegove primjene ubrajaju se u ukupan broj postupaka iz članka 29. ovog zakona.\nOvaj zakon stupa na snagu narednog dana od objavljivanja u Službenim novinama FBiH, a njegova primjena počinje od 1.1.2023. godine, dok su za njegovu provedbu potrebna finansijska sredstva od oko 10.000.000 KM za svaku fiskalnu godinu.\nVlada FBiH je usvojila informaciju Federalnog ministarstva zdravstva o zaštiti života i zdravlja stanovništva u Federaciji BiH u svjetlu aktuelnih ratnih događanja u Ukrajini.\nSvi doneseni zaključci isključivo su preventivnog karaktera.\nVlada je, tim povodom, naložila svim federalnim organima uprave i federalnim tijelima, posebno Federalnoj upravi civilne zaštite, da imaju u vidu obavezu postupanja saglasno Državnom akcionom planu o hitnim slučajevima zaštite stanovništva od ionizirujućeg zračenja u slučaju vanrednog događaja, nuklearnog udesa ili nastanka nuklearne štete, kao i propisima iz svojih nadležnosti.\nZaključeno je da će Federalna vlada uputiti akt vladama kantona da imaju u vidu obavezu postupanja saglasno Državnom akcionom planu i propisima iz svojih nadležnosti.\nFederalnoj upravi civilne zaštite i Federalnom štabu civilne zaštite Vlada je naložila da razmotre mogućnosti nabavke opreme za Zavod za javno zdravstvo Federacije BiH - Centar za zaštitu od zračenja, a prema preporukama i procjenama Zavoda za javno zdravstvo FBiH, iz sredstava Godišnjeg finansijskog plana sredstava posebne naknade za 2022. godinu, a koja su namijenjena za finansiranje Službe za radiološku, hemijsku i biološku zaštitu.\nZaduženi su Federalna uprava civilne zaštite i Zavod za javno zdravstvo FBiH da revidiraju Ugovor o međusobnim pravima i obavezama u vršenju poslova zaštite i spašavanja iz nadležnosti Službe za radiološku, hemijsku i biološku zaštitu, koji će uključiti esencijalne aktivnosti kontinuiranog monitoringa ionizirajućeg zračenja u vazduhu, vodi i tlu, kao i ispitivanja u slučaju incidentnih situacija.\nOstalim zaključcima donesenim na prijedlog Federalnog ministarstva zdravstva, koji se, uz ostalo, odnose na preventivne aktivnosti, data su zaduženja i resornim federalnim organima uprave i institucijama, koja će o poduzetom informirati Vladu.\nVlada FBiH zadužila je Federalnu agenciju za upravljanje oduzetom imovinom da stavi na raspolaganje 40 kreveta na jednom spratu u hotelu “Walter”, uz eventualno dodatnih još 40 kreveta na još jednom spratu, ako bude potrebno, a kojim upravlja ova agencija, i to za smještaj izbjeglica iz Ukrajine.\nFinansijska sredstva potrebna za smještaj izbjeglica bit će obezbijeđena od novčanih sredstava deponovanih na računu za posebne namjene kojima upravlja Federalna agencija za upravljanje oduzetom imovinom, a koja su pravosnažnim presudama utvrđena kao imovina Federacije BiH.\nVlada je zadužila Federalno ministarstvo finansija da donese instrukciju o načinu postupanja i knjigovodstvenom tretiranju ovih finansijskih sredstava.\nZa realizaciju ovog zaključka zaduženi su Federalna agencija za upravljanje oduzetom imovinom, te Federalno ministarstvo finansija, svako u okviru svojih nadležnosti.\nVlada FBiH upućuje zahtjev Vijeću ministara BiH da se građanima Ukrajine, koji se nalaze na teritoriji Federacije BiH i tu namjeravaju ostati, u skladu sa zakonima omogući hitno dobijanje izbjegličkog statusa.\nVlada Federacije BiH je, na prijedlog Federalnog ministarstva prostornog uređenja, donijela Uredbu o uređenju gradilišta, obaveznoj dokumentaciji na gradilištu i sudionicima u građenju. Ova uredba propisuje uslove i način uređenja gradilišta, način i vođenje obavezne dokumentacije na gradilištu, te sudionike u građenju građevina i zahvata za koje odobrenje za građenje ili uklanjanje izdaje Federalno ministarstvo prostornog uređenja. Propisani su i uslovi za izdavanje i oduzimanje ovlaštenja pravnim i fizičkim osobama, te registar ovih ovlaštenja, kao i nadzor i kaznene odredbe.\nUređenim se, na osnovu Uredbe, smatra namjenski pripremljeno i opremljeno građevinsko zemljište, sa svim potrebnim instalacijama, tehnološkom opremom, privremenim građevinama i uređajima, sredstvima sigurnosti i zaštite koji omogućuju nesmetan, kao i efikasan i siguran rad. Gradilište mora biti osigurano i ograđeno radi sigurnosti prolaznika i sprečavanja nekontrolisanog pristupa ljudi.\nNa gradilištu koje se proteže na velikim prostranstvima (kao što su željezničke pruge, ceste, dalekovodi i sl.) dijelovi koji ne mogu biti ograđeni moraju biti zaštićeni i označeni određenim saobraćajnim znakovima i na način regulisan drugim propisima. Uz javno-saobraćajne površine zabranjeno je ograđivati gradilište bodljikavom žicom ili na drugi način koji bi mogao ugrožavati prolaznike. Gradilište mora biti ograđeno ogradom posebnog vanjskog izgleda (zaštitna platna s kopijom fasade) ako se radi o pojedinačnoj građevini koja je upisana na popis nacionalnih spomenika.\nGradilište mora biti označeno pločom koja obavezno sadrži ime investitora, projektanta, izvodača, stručnog nadzora, naziv i vrstu građevine koja se gradi, naziv tijela koje je izdalo akt o građenju i broj pravosnažnog akta na temelju kojeg se gradi, kao i naznaku da se radi o nacionalnom spomeniku BiH.\nKako je obrazloženo, nova Uredba je donesena jer je primjena do sada važeće u praksi pokazala određene tehničke nedostatke, te nije bila usaglašena sa stvarnim stanjem na terenu, kao ni propisima i normama koji regulišu ovu oblast.\nNaime, stara uredba je nejasno i neodređeno definisala uslove za dobijanje ovlaštenja za projektovanje i izvođenje radova, a što se novom Uredbom precizira. Novim uslovima se podnosiocima zahtjeva olakšavaju uslovi za pribavljanje određenih vrsta ovlaštenja. Također, uvode se licence za fizičke osobe, a što je praksa u zemljama okruženja, kao i u Evropskoj uniji. Novina je i “knjiga inspekcije", a koji će olakšati rad inspekcijskim organima u kontroli građenja.\nS obzirom na to da bi izmjene i dopune prethodne Uredbe činile više od 50 posto postojećeg teksta, odlučeno je da bude donesena nova koja će se regulisati prava i dužnosti, kao i odnose sudionika u građenju.\nDonesenom Odlukom, Vlada FBiH je stvorila uslove za pokretanje postupka izrade sektorske strategije razvoja sistema socijalne i dječje zaštite u Federaciji BiH za period od 2023. do 2030. godine.\nU procesu izrade ove strategije bit će primjenjivana ključna načela izrade strateških dokumenata u FBiH, to jest otvoreni model koordinacije, ravnopravnost polova, horizontalno i vertikalno koordinisanje svih nivoa vlasti u FBiH, partnerstvo, te javnost i transparentnost.\nSektorskom će strategijom biti definisani strateški pravci daljeg razvoja sistema socijalne i dječje zaštite u FBiH, te obezbijeđena usklađenost s relevantnim strateškim dokumentima Bosne i Hercegovine, međunarodnim dokumentima i međunarodno prihvaćenim ciljevima održivog razvoja.\nNositelj izrade sektorske strategije je Federalno ministarstvo rada i socjalne politike, a učesnici su federalni i kantonalni organi uprave iz oblasti socijalne i dječje zaštite, jedinice lokalne samouprave kroz Savez općina i gradova FBiH, te druge vladine institucije i međunarodne organizacije.\nHorizontalna i vertikalna koordinacija bit će obezbijeđena kroz rad radne grupe koju je posebnim rješenjem imenovao federalni ministar rada i socjalne politike.\nFinansijska sredstva za izradu sektorske strategije obezbjeđuju se iz donatorskih sredstava, a rok za njeno dostavljanje na razmatranje Vladi FBiH je 1. decemabar 2022. godine.\nU obrazloženju Odluke je navedeno da je Vlada FBiH na 299. sjednici 20. januara 2022. godine razmatrala Informaciju o ključnim nedostacima sistema socijalne i dječje zaštite u FBiH. Tom prilikom je zadužila Federalno ministarstvo rada i socjalne politike da joj dostavi Nacrt odluke o izradi sektorske strategije za oblast socijalne i dječje zaštite, kojom će na sveobuhvatan i sistematičan način biti utvrđeni prioriteti i mjere koje je potrebno poduzeti s ciljem prevazilaženja identifikovanih problema.\nVlada FBiH je, na prijedlog Federalnog ministarstva prometa i komunikacija, donijela Odluku o utvrđivanju interesa Federacije BiH za obavljanje usluga željezničkog putničkog i kombiniranog prometa JP Željeznice Federacije BiH d.o.o. Sarajevo u 2022. godini.\nKada je željeznički putnički promet u pitanju, interes je iskazan za pravce Sarajevo - Čapljina - Sarajevo i obratno (po jedan par vozova). Kod željezničkog kombiniranog prometa riječ je o pravcima Brčko granica - Čapljina granica, Semizovac - Čapljina granica, Sarajevo Teretna - Čapljina granica, Brčko granica - Lukavac, Maglaj - Čapljina granica, Čapljina granica - Lukavac, Čapljina granica - Konjic, Čapljina granica - Visoko i Lukavac - Šamac granica.\nFederalno ministarstvo prometa i komunikacija će, na temelju odluke, zaključiti ugovor sa Željeznicama kojim će urediti sufinansiranje obavljanja usluga javnog željezničkog putničkog i kombiniranog prometa prema namjeni i visini sredstava utvrđenih za ove namjene u Budžetu FBiH za 2022. godinu.\nRazlog za donošenje Odluke je provođenje zakonske odredbe po kojoj Federacija BiH vrši sufinansiranje obavljanja usluga željezničkog putničkog i kombiniranog prometa po prethodno iskazanom interesu. Inače, željeznički pravci utvrđeni Odlukom usklađeni su s Ministarstvom saobraćaja i veza RS i predviđeni u redu vožnje za 2021/22. godinu.\nVlada FBiH je usvojila Plan aktivnosti Implementacione jedinice projekta “Energetska efikasnost u BiH" za FBiH u 2022. godini.\nKako je navedeno, projekt “Dodatno finansiranje Projekta Energetska efikasnost u BiH” u Federaciji BiH je postao efektivan 13. maja 2020. godine i trajat će do 29. februara 2024. godine, a implementira ga jedinica formirana u okviru Federalnog ministarstva prostornog uređenja.\nU Federaciji BiH je podržan sa 16.366.193 eura, što iznosi 60 posto od ukupno odobrenih sredstava za Bosnu i Hercegovinu. Cilj mu je pokazati prednosti poboljšanja energijske efikasnosti u objektima javnog sektora i primjeni prilagodljivih modela finansiranja energetske efikasnosti.\nProjekt se sastoji od tri komponente: ulaganje, podrška razvoja održivih mehanizama finansiranja i izgradnja kapaciteta, te upravljanje projektom.\nPrva komponenta, investicije u energijsku efikasnost u javnim objektima, podržat će ulaganja u energijsku efikasnost (podprojekti) u školama, bolnicama i kliničkim centrima. Ova komponenta će finansirati poboljšanje energijske efikasnosti, kao i povezane konsultantske usluge tehničke prirode (na primjer, energijske preglede, tehnički i društveni monitoring i evaluaciju, tehničke nacrte, nadzor i primopredaju potprojekata).\nNa listi projekta je ukupno 15 objekata, od čeka jedan u Hercegovačko-neretvanskom, deset u Zeničko-dobojskom i pet u Sarajevskom kantonu, a procijenjene vrijednosti se kreću od 44.731,44 KM (Osnovna škola “Arnauti” Zenica) do 2.382.767 KM (Klinika za urgentnu medicinu pri Univerzitetskom kliničkom centru Sarajevo).\nCjelokupna nabavka u okviru ovog projekta obavlja se u skladu s propisima Svjetske banke.\nVlada Federacije BiH je usvojila informacju Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, a vezanu za njen zaključak od 14.6.2018. godine i akt Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH od 14.3.2022. godine.\nVlada je dala pozitivno mišljenje na tekst prijedloga Odluke o privremenoj zabrani izvoza određenih šumskih drvnih sortimenata, koji je uputilo Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, pod uslovom da prije upućivanja teksta Odluke na usvajanje Vijeću ministara BiH bude utvrđeno da ova odluka neće imati negativne efekte za BiH u smislu naknade štete po već zaključenim/važećim ugovorima za izvoz trupaca, odnosno da bude dopunjena tako da se ne odnosi na važeće zaključene ugovore.\nFederalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva zaduženo je da zaključak dostavi Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\nVlada Federacije BiH je na sjednici usvojila izvještaje o prošlogodišnjem o radu Federalnog štaba civilne zaštite i Nadzornog odbora Union banke d.d. Sarajevo, te potvrdila da je Nadzorni odbor Hrvatske pošte d.o.o. Mostar dostavio izvještaj o svom radu za 2021. godinu.\nUsvojen je i izvještaj o provedbi Strategije za unapređenje prava i položaja osoba sa invaliditetom u FBiH (2016-2021), koji je pripremilo Koordinaciono tijelo Vlade FBiH za praćenje, usmjeravanje i izvještavanje o realizaciji aktivnosti Strategije, a podnijelo ga Federalno ministarstvo rada i socijalne politike. Vlada je ovo ministarstvo zadužila da pokrene pripreme za izradu strateškog dokumenta za oblast invalidnosti za novo strateško razdoblje.\nNa prijedlog Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije, Vlada je usvojila izvještaj o monitoringu privrednih društava iz oblasti industrije u 2020. godini.\nUsvojen je i kvartalni izvještaj o provedbi Projekta “Energetska efikasnost u BiH” za FBiH (AF- dodatno finansiranje) za period oktobar - decembar 2021. godine.\nNa sjednici Vlada FBiH je usvojila izvještaj o svom radu za 2021. godinu, a koji će biti dostavljen Parlamentu FBiH na razmatranje.\nVlada FBiH je usvojila informacije Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke i Federalnog ministarstva kulture i sporta o namjenskom utrošku sredstava dodijeljenih korisnicima u 2021. godini iz dijela prihoda ostvarenih po osnovu naknada za priređivanje igara na sreću, u ukupnom iznosu od 986.582,16 KM.\nUsvojena je informacija s mišljenjem Federalne uprave civilne zaštite na Prijedlog liste prioritetnih zadataka za deminiranje u 2022. godini u Federaciji BiH.\nVlada FBiH je Gradu Živinice dala saglasnost za izdavanje u zakup dijela zemljišta u kasarni “Ciljuge” trećim osobama na period od pet godina. Također, na isti period i bez naknade je Aeroklubu “Izet Kurtalić” iz Visokog data saglasnost na privremeno korištenje zemljišta ukupne povšine 154.938 m2. Kazneno-popravnom zavodu poluotvorenog tipa Bihać na korištenje bez naknade dato je zemljište u bivšoj kasarni “Račić” površine 69.060 m2. Za potrebe Delegaciji Evropske unije u BiH, Federalna vlada je Gradu Sarajevu dala saglasnost za ustupanje na korištenje prizemlja u objektu u ulici Maršala Tita u Sarajevu.\nNa prijedlog Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke, Vlada je dala preporuku da u državljanstvo Bosne i Hercegovine bude primljen Hasan Topaloglu, državljanin Republike Turske, sa stalnim boravkom u BiH.\nDonesena je Odluka o imenovanju članova i zamjenika članova nadzornih timova za implementaciju reforme javne uprave u BiH za svaku reformsku oblast, koji predstavljaju Vladu Federacije BiH, te utvrđuju prava i obaveze članova nadzornih timova u procesu ukupnog nadzora i usmjeravanja reformskih procesa tokom implementacije strateškog dokumenta i pratećeg akcionog plana.\nFederalno ministarstvo unutrašnjih poslova je zaduženo da pripremi i Vladi dostavi informaciju o saznanjima i okolnostima ranjavanja člana Komisije za vrijednosne papire FBiH Mateja Živkovića. Ujedno, Vlada traži da se u istragu ovog slučaja uključi i Federalna uprava policije, te predloži preventivne mjere kojima bi se ovakvi događaji ubuduće spriječili.\nDonošenjem Rješenja, Vlada FBiH je privremeno imenovala Berinu Tvrtković za člana Odbora državne službe za žalbe na period do tri mjeseca, odnosno do okončanja konkursne procedure u skladu sa Zakonom o državnoj službi u FBiH, počev od 24.3.2022. godine.\nVlada je donijela Rješenje o imenovanju Stručnog odbora za energijsku efikasnost u sastavu Ljuba Tadić (predsjednica), Darko Pranjić (zamjenik predsjednice), Drago Bago (ekspert), Josip Nikolić i Aida Jelinić (članovi), na mandat od tri godine. Zadatak ovog odbora je poduzimati aktivnosti propisane Zakonom o energijskoj efikasnosti u FBiH i važećim podzakonskim propisima koji proizilaze iz ovog zakona.\nIzmjenom postojećeg Rješenja, za članicu Policijskog odbora za policijske službenike FBiH imenovana je Lejla Pintol.\nVlada je dala prethodne saglasnosti za razrješenje vršioca dužnosti članova Nadzornog odbora Ceste d d. Mostar, uime državnog kapitala, te da na ove pozicije, do okončanja konkursne procedure, a najduže do tri mjeseca, budu imenovani Krešimir Šaravanja (v.d. predsjednik), Ivan Šimunović, Josip Vrdoljak i Žarko Šantić (v.d. članovi).\nZa učešće u radu i odlučivanju na skupštini privrednog društva Sarajevo-osiguranje d.d. Sarajevo opunomoćen je Jasmin Rustemi.


Najatraktivniji fudbaleri na Svetskom prvenstvu 2014.Fashionela\nHome » NEWS » Najatraktivniji fudbaleri na Svetskom prvenstvu 2014.\nPosted by: admin Tags: 2014, Ana Desnica, Cesc Fàbregas, Claudio Marchisio, Cristiano Ronaldo, football, Gerard Pique, Lionel Messi, Mohawkd Neymar, most attractive, Robin van Persie, soccer, World cup Posted date: June 19, 2014 | No comment\nNema sumnje da su fudbaleri jedni od najatraktivnijih sportista na svetu. S obzirom da je fudbalska groznica uveliko zahvatila svet, za sve one koji budu želeli da izbegnu utakmice, to će biti veliki izazov. Međutim, mi vam predstavljamo najatraktivnije fudbalere na Svetskom prvenstvu, koji će biti više nego dovoljan razlog da se priključite gledanju utakmica.\n1. Oliver Giroud\nTim: Francuska i Asenal F.C.\nPoznat je po svojim čestim fotografijama, atraktivnoj frizuri i svetlo plavim očima. Ovaj Francuz obožava da pomera granice ovog tradicionalnog mačo sporta, a nedavno se slikao bez majice za naslovnicu jednog francuskog gej magazina. Oženjen je od 2011., ipak zbog glasina da je bio u vezi sa američkim modelom ove godine, Giroud se javno izvinio svojoj porodici putem svog Twitter naloga.\nTim: Španija i FC Barcelona\nOvaj središnji bek je miljenik medija zahvaljujući svom dečačkom izgledu, kao i činjenici da je osvojio mnoge velike turnire, uključujući Ligu šampiona, Premijer ligu, Svetsko prvenstvo i Evropski Super Kup. Njegova devojka je popularna kolumbijska pevačica Shakira, sa kojom je u vezi od snimanja spota za pesmu “Waka Waka”, koja je bila zvanična pesma Svetskog prvenstva 2010. u Južnoj Africi.\n3. Mohawkd Neymar\nTim: Brazil i FC Barcelona\nMohawkd Neymar je jedna od najvećih zvezda u usponu, a proglašen je za “Novog Peléa”. Ima samo 22 godine, a jedan je od najplaćenijih sportista na svetu. Bio je u vezi sa glumicom Selenom Gomez, zatim kratko sa Bruna-om Marquezine, međutim razišli su se u februaru ove godine. Iako je veoma poželjan, verovatno je nedavna naslovnica Vogue-a za Brazil sa manekenkom Gisele, takođe uticala na popularnost ovog fudbalera među ženskom populacijom.\nTim: Uruguay i Liverpool F.C.\nJedan od najboljih fudbalera u sezoni, Suárez je ove godine postigao 31 gol za Liverpul, osvojivši prestižnu Evropsku zlatnu kopačku. Međutim, Suárez-u je bilo zabranjeno da igra u polufinalu Svetskog prvenstva 2010. nakon što je rukama blokirao gol Gane, i bio suspendovan dva puta zbog dva različita incidenta. Oženjen je svojom devojkom iz detinjstva, Sofiom Balbi, sa kojom je u vezi od svoje 15. godine.\nTim: Argentina i F.C. Barcelona\nKapiten argentinskog fudbalskog tima, važi za najboljeg igrača na svetu. On je jedina osoba koja je osvojila pretižnu nagradu Ballon d’Or četiri puta uzastopno, kao i niz drugih nagrada od kako je otpočeo svoju profesionalnu karijeru sa 17 godina. Messi je u vezi sa Antonellom Roccuzzo od 2008. godine, međutim oni se poznaju još od ranog detinjstva, odrastali su zajedno u malom gradu Rosario.\nTim: Portugal i Real Madrid F.C.\nOvogodišnji dobitnik nagrade Ballon d’Or, Ronaldo je trenutno najplaćeniji fudbaler na svetu, sa platom od oko 23 miliona evra godišnje, ne računajući brojne reklame i kampanje. Cristiana prati reputacija da je veom sujetan, ali s obzirom na njegov izgled, ne možemo ga kriviti. Nije iznenađujuća činjenica da su Ronalda povezivali sa gomilom žena, uključujući i Kim Kardashian i Mariu Sharapovu. Njegova najnovija devojka je prelepa ruskinja, supermodel Irina Shayk, koja se nalazi i na naslovnici Vogue-a Spain, strateški pokrivajući potpuno nagog Ronalda u pozadini.\nTim: Italija i Juventus\nItalijanska štampa mu je dodelila titulu “Il Principino” (Mali princ). Miljenik je ženske italijanske populacije zahvaljujući svojim azurno plavim očima, kao i slavnoj Dolce & Gabbana kampanji za donji veš. Oženjen je Robertom Sinapoli od 2008. godine.\nTim: Nemačka i Arsenal F.C.\nPostigao je gol samo 9 sekundi nakon početka meča protiv Ekvadora, dobivši titulu drugog najbržeg strelca u istoriji fudbala. Podolski, po rodjenju Poljak, 2011. godine se oženio svojom dugogodišnjom devojkom Monikom Puchalski.\nTim: Španija i Chelsea\nOvaj Španac, naklon Barselone prelazi da igra za Čelzi. Pored toga što je jedan od najboljih fudbalera, visok je i zgodan, pa ga lepši pol definitivno svrstava u najzgodnije fudbalere na Svetskom prvenstvu. Fabregas je u vezi sa Daniellom Semaan, sa kojom je 2013. dobio ćerku.\nTim: Holandija i Manchester United\nRobin van Persie je Holanđanin koji trenutno igra u klubu Machester United, a od 2005. pozvan je da igra za reprezentaciju Holandije. Važi za velikog zavodnika, u braku je sa Bouchra-om Elbali, 2006. su dobili sina i očekuju drugo dete.\nTim: Engleska i Liverpool\nJohnson je jedan od veoma popularnih sportista u Engleskoj, gde naravno fudbal važi za nacionalnu religiju. Igrao je u pet najboljih timova u zemlji, uključujući i Liverpool i Chelsea. Njegova supruga Laura Johnson, majka je njihovih troje dece.\nAko ste ikada maštali o tome da prošetate modnom pistom na Pariskoj nedelji mode, došao je trenutak da svoje snove pretvorite u stvarnost, kao model V magazina i Forda. Karl Lagerfeld odabran je da krene u konačnu potragu...\n« Gisele Bündchen na Svetskom prvenstvu uručuje trofej u unikatnom Louis Vuitton pakovanju\nMoschino Resort 2015 kolekcija inspirisana pop kulturom »


Pitali ste nutricionistkinju: Deluje li ishrana protiv akni i bubuljica?\nIshrana protiv bubuljica? Možemo li promenom prehrambenih navika uticati na to da nam koža postane čistija? Ovo je pitanje koje ste uputili nutricionistkinji Mariji Đurković. U nastavku pročitajte njen odgovor.\nJedan od najčešćih problema kod tinejdžera, ali često i kod odraslih osoba jesu bubuljice i akne. Osobe se obraćaju dermatologu, a dermatolog uvek postavlja pitanje: „Kako se hranite“?\nNaša koža govori mnogo više o našem načinu života nego što možemo i da zamislimo.\nU borbi protiv bubuljica potrebno je pronaći uzrok – da li je to zbog ishrane, neadekvatne nege kože lica, hormonski ili iz nekog drugog razloga.\nŠta podrazumeva ishrana protiv akni i bubuljica\nIshrana protiv akni i bubuljica podrazumeva redukovanje određenih namirnica iz ishrane i povećanje unosa različitih vitamina i minerala koji pomažu smanjenju masnoće kože i sprečavaju nastanak akni i bubuljica. Potrebno je smanjiti unos začinjene, pohovane i masne hrane, zatim prevelik unos trans masti i industrijskih slatkiša. Ne preporučuje se unos – majoneza, kečapa, raznih grickalica, brze i masne hrana, peciva iz pekare, gaziranih pića…\nVoće i povrće – sve 🙂\nIntegralne žitarice: Pirinač, heljda, ovas, ječam, raž, kinoa, proso, ovsene pahuljice.\nMeso – nemasna mesa: Piletina, ćuretina, zatim junetina. Preporučljiv je unos jaja, ribe i morskih plodova. Preporučuje se unos hladnoceđenog maslinovog ulja, orašastih plodova, semenki.\nMlečni proizvodi: Mlečni proizvodi često prave problem, ali je veoma bitno pristupati individualno i selektivno smanjivanju/izbacivanju ove grupe namirnica i najbolje uz stručnu pomoć nutricioniste.\nPića: Voda, čaj, limunada, sveže ceđeni sokovi.\nBitno je biti uporan, kombinovati ishranu sa adekvatnom negom, što kod kuće, što kod dermatologa.\nPročitajte i… Kako nastaju akne kod odraslih: uzroci, okidači + rešenje!


Navodnjavanjem do uspešnije poljoprivredne proizvodnje u Bijeljini | Novosti.RS\nNavodnjavanjem do uspešnije poljoprivredne proizvodnje u Bijeljini\n04. 05. 2020. u 18:20\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Boris Pašalić posetio je danas sistem za navodnjavanje u bijeljinskom selu Crnjelovo


Ivica DAČIĆ: Kada mi se TILERSON javi na... | Skandalozno\nIvica DAČIĆ: Kada mi se TILERSON javi na telefon kao LAVROV, spreman sam da povučem sve što sam rekao\n– Verujemo da EU može da nastavi da bude uspešan primer drugima i zato sa posebnom pažnjom pratimo sve inicijative koje se pokreću u okviru reformskog procesa Unije – objasnio je Dačić.\n– Iako poštujemo različita mišljenja u regionu, naša vojna neutralnsot ne predstavlja prepreku za produbljivanje saradnje sa NATO. Vojna neutralnost ne znači izolaciju ili samozadovoljnost, u današnjem svetu takav izolacionizam je prevaziđena opcija – naglasio je Dačić.\n– Švajcarska koja je neutralna zemlja glasala za članstvo Kosova, a Mongolija koja pretenduje da bude neutralna, bila je uzdržana i opravdala je to politikom neutralnosti, što sa našeg aspekta nije neutralnost – naveo je on.\n– Govori se o prekrajanju granica koje navodno Rusija hoće, a zaboravlja se da su pre toga prekrojene granice Srbije. Veoma je teško u svemu tome ne govoriti o interesima velikih sila na našem prostoru – objasnio je on.\n– One postoje, ali nemam razloga da podsećam velike zemlje da i one imaju svoje državne i nacionalne interese. Primere nekih fatalnih grešaka SAD imao sam prilike da vidim pre neki dan u Vijetnamu, isto kao što je i SSSR grešio u Avganistanu – naglasio je on.\n– Ako smo partneri valjda o tome treba da razgovaramo – poručio je on.\n– Mi sada treba da kažemo Rusija-Krim sankcije. Kada budem mogao da okrenem Tilersona i izjadam mu se za probleme koje imamo i kada mi se on javi na telefon, kao što to uradi Lavrov, sve sam spreman da povučem ovde što govorim – naglasio je Dačić dodajući da je to realnost, a sve ostalo filozofija.\n– Srbija nije nikada uradila, niti bila na strani nekoga ko krši međuanrdno pravo, niti priznavala posledice toga jer ima svoje probleme. Isto se ponašamo prema svima – naglasio je Dačić.\n– Ako neko misli da su svi problemi na Balkanu rešeni on je u dubokoj zabludi. Pričam to zbog svih drugh faktora koji će nas sačekati – ukazao je on.\n– Srbija za sada nema potrebe da ulazi u NATO i ne treba da ratuje sa njima, već da traži zajednički jezik. Sve je prolazno, samo stalni srpskih interesi nisu, i to je osnovno načelo srpske diplomatije – zaključio je on.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Ivica DAČIĆ: Kada mi se TILERSON javi na telefon kao LAVROV, spreman sam da povučem sve što sam rekao"


Australijski dolar - Američki Dolar Večernja analiza CFD instrumenata 2018-02-13 - KapitalRS\nAustralijski dolar je oslabio u odnosu na američku valutu tokom evropskog trgovanja. Tokom današnjeg trgovanja, australijski dolar je prvo zabeležio rast ponajviše zbog dobrog pokazatelja indeksa poslovnog poverenja u toj zemlji, međutim, kako se bliži početak američkog trgovanja, kurs ovog valutnog para je u blagoj korekciji. Na dalji kurs ovog valutnog para mogu uticati indikatori tehničke analize. Tokom evropskog trgovanja, australijski dolar je oslabio u odnosu na američki dolar za 0,28%.\nAUDUSD Tabela podrške i otpora - 13/02/2018\nOtpor 2 0.7915 Daily R2\nOtpor 1 0.7875 Daily R1\nPodrška 1 0.7803 Daily Pivot\nPodrška 2 0.7765 Daily S2\nAUDUSD Tabela indikatora - 13/02/2018\nAUDUSD Indikator / Tabela vremena - 13/02/2018\nAUDUSD 13/02/2018 - Referentna cena : 0.7838


Kako izaći na kraj sa preterivanjem u jelu i piću tokom praznika? A mamurluk ! - MojaBellla\nŠta je ljubav, a šta nije!?\nREZULTAT ĆE VAS FASCINIRATI: Evo zbog čega treba držati najobičniji SUNĐER u…\nKako izaći na kraj sa preterivanjem u jelu i piću tokom praznika? A mamurluk !\nSaveti pre doček i za ujutru posle\nOd MojaBella On јан 5, 2019\nPreterivanje u jelu i piću ! Mamurluk !\nBogata tpreza, ma koliko džep bio plitak, ali i preterivanje u hrani i piću, postali su poslednjih godina slika i prilika prazničnih proslava u Srbiji. I pored toga što uživanje u ruskoj salati, pečenju i alkoholu, predstavlja udar na želudac, podjednako kao i na novčanik, većina im i dalje teško odoleva.\nStarinski kolač od jabuka i griza: SLATKIŠ POSLE KOG ĆE SVI…\nKako što lakše prebroditi iskušenja obilnih zakuski, za portal Danas.rs objašnjava nutricionistkinja Milka Raičević.\n„Prvo i osnovno – nemojte biti gladni kad krenete na slavlje. Ukoliko planirate da pijete, bilo bi dobro da popijete malo maslinovog ulja ili pojedete parče hleba sa malo masti i tucane paprike. Šta god da pojedete, ukoliko kombinujete sa svežim salatama, pomoći ćete organizmu da lakše izbaci toksine. Pogubna kombinacija je uzimati belančevine i ugljene hidrate, a pogotovo instant, prerađenu hranu, poput majoneza i kečapa, zatim skrivene masnoće u testima“, navodi Milka Raičević.\nLjudi često prenebregavaju činjenicu da organizam najpre vari onu hranu koja je najteže varljiva. Npr. ako pojedete meso i uzmete rusku salatu, prvo će se svariti meso, zatim sve ono što je masno, a tek onda povrće.\nDa bi proces varenja koliko toliko bio pod kontrolom bilo bi dobro nazdraviti nekim aperitivom npr. rakijom. Poželjno je da se pijucka, kao i da piće ne bude sa velikom koncentracijom alkohola ili da se popije umereno, jedno do dva piva, na primer.\n„Kad god nazdravljate, bilo bi dobro da uzmete salatu, pa tek da se odlučite za nešto konkretno. Međutim, ukoliko preterate, sutradan ćete to osetiti, bićete tmurni, naduti, imaćete glavobolju, neko i dijareju. U tom slučaju bi trebalo organizam odmoriti“, savetuje sagovornica.\nDan posle slavlja\nPosle slavlja bi trebalo prošetati, a poželjno je i tuširanje, kako bi se toksini izbacili preko sluzokože.\nUjutro bi trebalo uzeti sodu bikarbonu na četkicu za zube i očistiti jezik, da bude rumen. Ukoliko nemate sodu bikarbonu, bilo bi dobro uzeti maslinovo ulje i grgutati 20-30 minuta, tj. koliko ste u stanju, a potom ispljunuti taj sadržaj.\nAko znate da ste preterali u jelu, a imate slabo varenje, onda bi trebalo uzeti klistiranje, ali bi bilo dobro pre toga popiti sodu bikarbonu (oko 2 grama razmućeno u vodi), pod uslovom da nemate visok pritisak. Ukoliko osećate potrebu za hranom, onda sodu bikarbonu možete popiti sa cimetom, a ako želite da smirite želudac, onda sa mentom.\nTreba voditi računa da budete na detoksikaciji čitav dan, da uzimate čajeve i supe. Preporuka je da to bude pileća supa sa dosta povrća zbog Imunoglobulina G (antitela). Ako imate glavobolju, onda bi bilo dobro da to bude neka paradajz čorba ili sok.\nUkoliko ste gladni jer ste tokom noći povraćali, onda možete da razmutite jaja, ali bi to trebalo da budu prepeličja jaja zato što u sebi nemaju salmonelu ili jaja A klase organskog porekla. Možete da pojedete samo belance ili da ispržite kajganu od belanaca, ali bez masnoća.\nU otklanjanju mamurluka, mogu da pomognu rasol i krastavac (običan ili kiseli). Nećete pogrešiti ni ukoliko uzmete bilo šta što u sebi sadrži đumbir. To može da bude čaj, limunada sa đumbirom ili sam đumbir.\nOdlazak u saunu pomaže u izbacivanju toksina, u kombinaciji sa tuširanjem, većim unosom tečnosti i smanjenim unosom hrane.\nPsihološki trikovi da izbegnete prejedanje\nKad god treba nešto da pojedete, prvo uzmite dosta salate jer ćete tako smanjiti konkretni unos onoga što biste više uneli da niste jeli salatu.\nAko npr. jedete sporo, i ako zalivate hranu više sa kiselom nego sa alkoholnim pićem, ostaćete dugo trezni, a u svakom slučaju i siti.\nNemojte sve probati, a ako baš morate, onda kombinujte sve sa nekim salatama koje imaju prelive.\nUkoliko možete, jedite ljuto, papriku, biber, ren.\nAko već morate da birate, nemojte jesti hleb.\nŽvaćite što više.\nObavezno šetajte i igrajte jer ćete tako sagoreti više kalorija. Jako je bitno prošetati jer ukoliko odmah legnete u krevet posle toliko unete hrane, to je nemoguće svariti. Zbog velike količine kalorija na taj način je moguće za samo tri, četiri dana nabaciti od 1 do 3 kilograma, pre svega zbog velikog unosa soli koji zadržava vodu u organizmu.\nFoto: Pixabay/SilviaritaAutor Danas\nDa Li Znate Koji Je Najstariji Narodni Lek Za Probavu?\nŠest prirodnih lekova za mamurluk\nAko preterate u novogodišnjoj noći i treba da se brzo ‘dovete u red’ na raspolaganju imate i šest prirodnih sredstava protiv mamurluka, piše britanski list Independent, a prenosi HRT.\nFoto: Freeimages/Jan Schone\nIako ne postoji savršeni lek za mamurluk majka priroda nudi nam neka rešenja za ublažavanje patnji nakon noći preterivanja, kažu stručnjaci, a među njima su i đumbir, uravnoteženi doručak, san i voda.\nĐumbir se odavno koristi u kineskoj medicini kao lek protiv mučnina a njegovu medicinsku vrednost potvrdilo je 2016. i naučno istraživanje. Kašičica čaja od đumbira uz doručak jeftin je način da se postigne dvostruki učinak – nadoknadi izgubljena tečnost i umiri želudac.\nNutricionista Rob Hobson savetuje da se u vruću vodu stave dve kašičice đumbirova praha, pola soka od limuna i dve kašičice meda te pričeka par minuta pre konzumiranja.\n2. Uravnoteženi doručak – mamurluk\nIako mnogima nakon noći s previše pića nije do jela stručnjaci ističu da je doručak, nakon što je alkohol poremetio nivo šećera u krvi, ključan i to ‘lagani’ bez pržene i teške hrane poput voća i žitarica.\nBanane i avokado koji sadrže kalijum dobrodošli su jer gubitak elektrolita prati prekomerno konzumiranje alkohola, kaže nutricionistkinja Rhiannon Lambert.\n3. Opuncija – mamurluk\nFotogenični kaktus s crvenim plodovima takođe je rešenje jer su istraživanja pokazala da njegov ekstrakt ima impresivni učinak kod mamurluka jer smanjuje mučnine, glavobolje i osećaj zanošenja.\n4. Ekstrakt artičoke\nTaj nadomeštaj stimuliše proizvodnju žuči i može ublažiti osećaj naduvanosti i druge probavne smetnje, kaže Hobson.\nČak i umereno konzumiranje alkohola vodi u dehidraciju što, pak, izaziva glavobolju, smanjenje energije, nemoć.\nNakon buđenja treba odmah posegnuti za čašom vode, a trebalo bi popiti čašu vode i pre spavanja, kaže Lambert.\nZa san nema zamene pa probajte odremati u pauzi posla, ali nemojte zaboraviti uključiti alarm.\nAutor Danas https://www.danas.rs/zivot/sest-prirodnih-lekova-za-mamurluk/\nMojaBella 183 posts 0 comments\n9 lakih vežbi za bol u ledjima, koje će vam oduzeti minimum vremena\nPodrška, glasajte igrača kog bi voleli da vidite na „meču svih zvezda“..Nikola Jokić, naša preporuka .\nKako je rođen vinjak\nMojaBella јул 13, 2020\nMojaBella 2 месеца ago\nMojaBella 7 месеци ago\nMojaBella 1 година ago\nMojaBella јун 12, 2020\nREZULTAT ĆE VAS FASCINIRATI: Evo zbog čega treba držati najobičniji SUNĐER u frižideru


SJAJNA VEST: Od 4. januara pet novih avio-linija iz Niša\n22. decembra, 2021 Vesti iz Srbije Napišite komentar\nKao što je već najavljivano o uvođenju novih destinacija sa niškog aerodroma ,,Konstantin Veliki”, sada i zvanično objavljuje da će od 4. januara avioni kompanije AIR Serbia saobraćati ka Beogradu, Istanbulu, Frankfurtu, Kelnu i Ljubljani. Let do Beograda biće četiri puta nedeljno, a letovi za ostale destinacije biće organizovani dva puta nedeljno.\nNa tender Ministarstva saobraćaja za avio-linije od javnog interesa iz Niša i Kraljeva javila se samo Air Serbia i ovaj prevoznik je i dobio posao po ceni od 2,8 miljardi dinara za ugovor do 2023. plus milion za 2021. godinu, iako avioni nisu saobraćali po tom ugovoru, pišu Južne vesti.\nAir Serbia obaveštava svoje putnike na sajtu o svim promenama, pa su tako i najavili da su avio-karte već u prodaji, a prvi letovi najavljeni su za 4. januar 2022. godine.\nOsim Beograda, Frankfurta, Kelna, Istanbula i Ljubljane, avioni će leteti i do Tivta i Atine, a oni će saobraćati samo tokom letnje sezone. Prvobitno je bio plan 2019. da iz Niša saobraćaju 12 linija, međutim, novom odlukom subvencionisano je 7 destinacija.\nTagovi: aerodrom - Air Serbia - Beograd - konstantin veliki - letovi - Niš


Glumica Narodnog pozorišta Dejana Gajdaš rekla je za domaće medije da je njegovo ponašanje bilo dosledno glumačkoj veličini koju predstavlja u svetu.\nFoto: Printscreen/Facebook / RAS Srbija\nDejana Gajdaš i Kevin Spejsi\n“Iznenadna poseta Kevina Spejsija Narodnom pozorištu juče je bila značajna i u tom smislu što je poštovanjem i predusretljivošću prema nama pokazao i mlađim i starijim kolegama kako treba da se ponaša umetnička veličina poput njega”, izjavila je ona za "Nedeljnik.rs".\n“I Spejsi je delovao zbunjeno”, kaže Dejana Gajdaš. “Bio je zatečen, mislim da je očekivao glamuroznije prostorije direkcije Drame koje, na sreću ili na žalost, kod nas nisu reprezentativne na taj način. Mi smo, stvarno, mislili da je u pitanju neka pošalica. Ali glavom i bradom pojavio se Kajzer Soze (‘Dežurni krivci’, 1995). Velika je čast da dvostruki oskarovac, dobitnik preko 50 nagrada, nenajavljeno i bez pompe, na sopstvenu inicijativu, uđe u Narodno pozorište”, rekla je glumica koja je uspela i da se fotografiše sa Spejsijem, prenosi "Nedeljnik.rs".\n“Stati u kadar sa gospodinom Spejsijem, makar na nekoliko sekundi, makar i to ne bio film, ali je svejedno kadar, velika je čast i zadovoljstvo. Meni je on zaista jedan od omiljenih glumaca. Stigla sam samo da mu kažem da je on meni kao mentor, da sam mnogo naučila samo gledajući njegova ostvarenja”, priča glumica za pomenuti medij.\n“Uveli smo ga u kancelariju naše direktorke Drame koja, igrom slučaja, nije bila tu, domaćinski se postavili prema njemu, kao i prema svima. Nije želeo ništa, više ga je interesovala lokacija pozorišta i okruženje. Bio je tako svakodnevan i ukazao veliko poštovanje i meni i kolegenici Mariji Vicković. Čim smo mu se predstavile kao glumice, došlo je do nekog preokreta, odnosno osećanja kolegijalnosti i saradljivosti”, kaže ona.