<< < (72/77) > >>\nKako sam i pomenuo nedavno, portugalski izdavač Clean Feed je ozbiljno nagazio na gas ove godine i količina izuzetnih izdanja koja stižu iz ove kuće je pomalo i zastrašujuća. Za današnje slušanje odabrao sam album Pagan Chant projekta Ritual Habitual a koji je izašao polovinom Oktobra kao zrak sunca u već podubokoj jeseni. Ljubitelji free jazza, avangarde ali i ekstatične muzike generalno imaju čemu da se obraduju jer je u pitanju ploča koja istovremeno pravi jasnu posvetu nekim od najsvetlijih muzičkih radova dvadesetog veka ali ne zvuči sikofantski, imitatorski nemaštovito već autentično i strastveno.\nRitual Habitual – tj. „uobičajeni ritual“ – nije „pravi“ bend i nisam siguran da je ovaj trio ikada do sada nastupao uživo. Na sajtu osnivača se ovaj projekat čak i ne pominje pa sve deluje kao da je u pitanju bio jednokratni susret trojice muzičara iz različitih država koje je spojila zajednička ideja i zajednička ambicija da kroz kolektivnu i kreativnu improvizaciju odaju poštu ideju da džez muzika može da bude i izrazito duhovna ne uprkos već upravo zahvaljujući svojoj dinamičnosti i kinematičnosti.\nPortugalski kontrabasista Gonçalo Almeida je srce ovog benda – što je, jelte, i inače uloga kontrabasa – i izdavač u kratkom tekstu o albumu naziva ovaj njegov trio jednim od njegovih najprolifičnijih internacionalnih projekata. Kako već rekoh, Ritual Habitual se čak ni ne pominje na Almeidinom sajtu tako da… nisam siguran koliko sam autor deli ovaj sentiment, ali nije važno. Odsvirao ga je, što se kaže, za sve pare.\nAlmeida je iz Lisabona ali trenutno je nastanjen u Roterdamu gde je već ostvario ozbiljnu karijeru svirajući sa kremom nizozemske i evropske free scene. Ako pomenem samo muzičare kao što su Chris Speed, Fred Lonberg-Holm ili Jorrit Dijkstra, to već govori dovoljno o pedigriranosti Almeidinog CV-ja. Od stalnih projekata Almeida ima Lama trio, Albatre i Hydra Ensemble a član je još nekoliko postava (The Attic, Cement Shoes, Ikizukuri, Spinifex itd. itd. itd.). Kao i mnogi savremeni free/ improv/ avangardni stvaraoci sarađivao je i sa umetnicima iz drugih medija, pesnicima, plesačima, pozorišnim i video umetnicima od kojih sam na sajtu pominje Arnolda Dreyblatta, Julyen Hamilton i Ritu Vilhenu. Dakle, vrlo solidna radna biografija a za naše današnje potrebe ukazaću na gore pomenuti punk-metal-free-jazz-noise trio Albatre a koji pored saksofoniste po imenu Hugo Costa ima i bubnjara Philippa Ernstinga, koji je takođe i bubnjar u Ritual Habitual, što se pokazuje kao jedna od značajnijih informacija vezanih za ovaj trio.\nTreći član Ritual Habitual je saksofonista Riccardo Marogna, Italijan iz Verone koji živi i radi u Hagu. Marogna je saksofonista po vokaciji ali ne samo saksofonista i njegova formalna naobrazba uključuje master iz sonologije na Kraljevskom konzervatorijumu u Hagu (ova grana nauke je i inače prevashodno vezana za ovu instituciju a Marogna je tamo trenutno istraživač), završene studije džeza i improvizacije na konzervatorijumu G. Frescobaldi u Ferari, pa onda master iz elektrotehnike na Univerzitetu u Padovi i na kraju specijalističke studije iz kompjuterske muzike na institutu IRCAM u Parizu a koji je istorijski jedno od ključnih mesta posvećenih izučavanju elektronske muzike na celoj planeti… Hoću reći, Marogna je zastrašujuće teorijski potkovan pa je bilo i rezonski što sam se malo i poplašio na šta će njegova svirka ovde ličiti.\nA nije da je bilo lako pogoditi, ovaj čovek u svom muzičkom opusu radi veoma mnogo sa veoma mnogo različitih muzičara, uglavnom u raznim formama improvizovane i avangardne muzike. Marogna voli da kombinuje klasične instrumente i elektroniku, grafičku notaciju i improvizaciju a kako je pre petnaestak godina studirao i pozorišne umetnosti u Italiji (Kad je sve to stigao? Ko zna?), njegov pristup muzici ima i primetnu teatralnu komponentu. Što se primeti čak i u relativno konceptualno svedenom projektu kao što je Ritual Habitual.\nNaime, ovaj trio, kako i izdavač ukazuje, ide na odavanje pošte ekstatičnom i duhovnom džezu koji su tokom šezdesetih godina prošlog veka svom snagom svirali velikani kao što su John Coltrane, Albert Ayler, Don Cherry i Charlie Hayden, a kroz kreiranje muzike koja će kombinovati opsesivna ponavljanja malih fraza što garantuju hipnotičke efekte muzike sa slobodnim, ali strukturiranim improvizovanjem trija, kako u realnom, tako i u „nerealnom“ vremenu. Hoću reći, pored svirke trija kontrabas-bubnjevi-duvački instrumenti koja je „normalan“ free jazz, Marogna je u sve kompozicije dodao i sloj elektronskih improvizacija koje u nekim momentima služe samo kao dodatni element u jednoj uskovitlanoj obrednoj mašini a u nekim su i prilično presudne za konačni duh i atmosferu kompozicije.\nIzdavač insistira i da bez obzira na omažiranje američkih epigona, Pagan Chant ne zvuči kao ijedan od njih i ovo je možda nekih 60-70% tačno. Hoću reći, prva i poslednja kompozicija na albumu, The Womb i The Eulogy su najvidljivije okrenute ka američkom ekstatičkom džezu od pre pedeset i više godina i u smislu sekvenciranja albuma služe kao logičan početak i kraj, jedno prirodno otvaranje i zatvaranje kruga inspiracije i odavanja pošte.\nTakođe, za tradicionalnije „džez“ publiku, ovo znači i da će album početi i završiti se u formi koja je njima već prilično poznata. No, ovo zaista nije puka imitacija Cotlraneovih ekstatičkih eksploracija iako nema sumnje da se na njih referira, sa Almeidinim uvodom na kontrabasu i perkusionističkim impresijama, te Marogninim diskretnim elektronskim farbanjima. Topao zvuk akustičnih instrumenata ovde je prilično pojačan u masteringu kako bi se postigla ravnopravnija „slika“ sa elektronikom ali album, srećom, ne zvuči previše komprimovano i očuvan je pristojan deo prirodne dinamike svirke.\nA što jeste važno jer muzičari ovde pažljivo improvizuju jedni sa drugima, gledajući da na najprirodniji način iz apstraktne kombinacije zvukova dođu do brzog, energičnog free jazz sviranja i The Womb se posle nekoliko minuta pretvori u klasičan freakout gde ritam sekcija prosto obara s nogu svojom eksplozivnošću. Tu se jasno čuje zašto je bitno da Almeida i Ernsting imaju dosta zajedničke kilometraže jer su njihova komunikacija, perfektno razumevanje i bacanje ideja jedan drugom toliko dobri da bi gotovo bilo dovoljno da ovaj album ničeg sem njih dvojice nije ni imao. Almeida je glasno, dominantno, ali ne nametljivo prisustvo u ovom miksu, sa davanjem improvizaciji toplog, pulsirajućeg jezgra oko koga bubnjar zatim plete mrežu mnoštva sitnih udaraca, sa kožama koje se utapaju u kontrabas-grmljavinu i činelama koje služe kao gusta, ekspresivna punktuacija. Ni jedan od ovih muzičara ne svira preglasno i zapravo veliki deo te hipnotičke dimenzije albuma kreira se upravo gustinom a ne intenzitetom zvuka.\nMarogna je u ovoj prvoj i poslednjoj kompoziciji na tenor saksofonu i kod njega se vrlo jasno čuju dugovi koltrejnovskim kosmičkim otkrićima sa vrlo prepoznatljivim uspinjanjem kroz skale, frazama i njihovim razrešenjima. Marogna, uprkos svojoj formalnoj naobrazbi nije komplikator i njegovo sviranje je zapravo vrlo spontano, sa lepim, urednim improvizacijama koje odišu prirodnošću ako već ne nekim prevelikim izlascima iz poznatih formata. Ovo je ekstatički, kosmički džez onako kako ga pamtimo poslednjih pola veka, a ljudi kojima je ta muzika još tada bila previše abrazivna i preglasna da bi je slušali duže od minut-dva mogu spokojno da ovo odvrnu vrlo glasno: Marogna nije snagaš i ovde nema preduvavanja od kojih se čini da se saksofonisti unutrašnji organi pretvaraju u kašu i izleću kroz zvono instrumenta zajedno sa napuklim, visokim tonovima.\nZapravo, Marogna je tonalno raznolikiji u ostalim kompozicijama, pogotovo tamo gde svira bas klarinet i ovo su momenti u kojima se vidi širina njegovih interesovanja kako u istraživanju harmonije tako i samog zvuka. U njegovim rukama bas klarinet dobija veoma lep raspon i dinamički i tonalno, sa finim šetnjama između apstrakcije i prijatnih melodija, a njegova komunikacija sa ritam sekcijom je idealna, sa odličnim kolektivnim shvatanjem toga kakav se zvuk i dinamika traže u svakoj od kompozicija.\nTako album izvan ovih „čistih“ free jazz komada ima apstraktnije, ali svakako zanosne „ritualne“ kompozicije gde kontrabas i bubnjevi kreiraju iznurujući obredni gruv a duvački instrumenti i elektronika imaju disciplinovanu slobodu da preko njega plešu. Album je pažljivo sekvenciran sa jednim jasnim i prirodnim narativom između dve najenergičnije kompozicije, te komadima između koji su ritualniji, pa i plesniji u određenim smislu kao i centralnom kompozicijom koja je najapstraktnija u svom uzdržavanju od ulaska u naglašeni ritam. Sve u svemu? Još jedan apsolutni trijumf za Clean Feed. Sve najtoplije preporuke.\nOvonedeljni džez album, Damani Phillips: No More Apologies je, čini mi se, idealan za sumornu jesenju Nedelju, kada ne da vam se ne izlazi iz kuće nego ne biste ni da izađete iz kreveta, ako je ikako moguće. Poslednjih nekoliko vikenda smo slušali dosta avangarde ili klasike, ali evo jednog modernog, savremenog albuma koji koristi vrlo klasičan, pa i malčice (samo malčice) staromodan zvuk na jedan osvežavajuće prijatan, siguran način. No More Apologies je time ploča koja u čoveku, ili barem meni, izaziva autentičnu radost pri slušanju iako ona svakako ume da udari i u opasno tanke žice. Metaforički ali i stvarno. Naime, ovo je džez album na kome klasičan – ili skoro pa klasičan – džez kvartet svira zajedno sa gudačkom sekcijom u kolopletu kompozicija koje su lepe, melodične, pa i pomalo nostalgične i ako to na papiru zvuči kao malo preblizu muzike koju bi radije slušali vaši roditelji nego vi lično, mislim da Doktor Phillips radi dovoljno da opravda pažnju koju mu je posvetilo i ovo uho više sviknuto na abrazivniju i manje melodičnu muziku.\nDr. Damani Phillips je rodom iz Mičigena a muzikom je, kaže počeo da se bavi još sa deset godina. Da se isplati rano krenuti, svedoči i činjenica da je Phillips sada vanredni profesor na Univerzitetu Ajova, a gde predaje džez saksofon, ali i Afričko-američku građu a i direktor je Džez studija na istoj školi. Lista njegovih akademskih kredencijala je duga i uverljiva, sa diplomama koje se tiču džeza i džez saksofona a njegov akademski rad se pored same muzike fokusira i na kulturu i pedagogiju crne muzike u okviru visokoškolskog sistema SAD. 2017. godine je objavio svoju prvu knjigu, What is This Thing Called Soul: Conversations on Jazz and Black Culture, a koja se, kako kaže njegov sajt, bavi teškom temom opadanja učešća crne kulture i reprezentacije u okviru akademskih kurseva koji se bave džezom u Americi.\nRelevantno i, jelte, sasvim u skladu sa mojim interesovanjima. Phillips je, dodatno, i iskusan scenski, jelte, izvođač i na sajtu navodi da je nastupao sa gomilom poznatih imena od kojih ću ja ovde navesti samo nekoliko: Christian McBride, Bobby McFerrin, Maceo Parker, Hank Jones, The Temptations. Do sada je kao autor uradio nekih šest albuma, a od kojih je poslednji bio Live in Iowa iz 2018. godine. Za naš današnji predmet interesovanja važan je album iz 2010. godine, String Theory koji je, kako mu i ime sugeriše, bio Phillipsov prvi studijski pokušaj da gudačke instrumente uklopi uz džez svirku ali tako da oni imaju stvarnu ulogu u kompozicijama i da ne budu samo harmonski preliv koji bi, kad smo već kod toga, jednako mogao da isporuči i samo jedan priučeni muzičar na sintisajzeru.\nNo More Apologies je druga značajna ploča na kojoj Phillips ukršta gudače sa džez-kvartetom i njegova razmišljanja o problemima koje ovo kreira su vrlo zdrava i logična, sa ukazivanjem kako klasično obrazovani gudači načelno nisu sjajno opremljeni da se nose sa džez sinkopacijom i da kompozitor mora da pronađe neki smislen način da ih uklopi a da ne dobije isforsirane, robotske sinkope sa jedne strane ili naprosto dva sloja muzike koji nemaju previše zajedničkog iako dele kompoziciju sa druge. No, osmočlana gudačka sekcija koju je Phillips doveo u studio za ovaj album je, kako i sam kaže, jedinstveno pripremljena da svira u tradiciji afro-američke muzike. Četiri violinistkinje, dvoje muzičara na violi i dve čelistkinje čije izvedbe slušamo u ovim kompozicijama su većinski afričkog porekla i njihov osećaj za, jelte, sving i gruv je zaista vrlo dobar, u meri da ova muzika puca od lepote i šarma a da ne gubi tu neku akademsku disciplinovanost koju očekujete od klasično edukovanih muzičara. Ovo je pogotovo bitno jer su u pitanju vrlo čvrsto napisane pesme, sa improvizacijom koja se mora držati i metrike i harmonije i trajanja, i gudači, koji ovde ne dobijaju priliku da soliraju, su zaista mogli da na kraju ispadnu samo lepi zvučni tapet. Ali nisu.\nGore sam rekao da je ovo album afro-američke muzike, radije nego „džez album“ ali kompozicija koja ga otvara, So in love, je vrlo lep komad bopa sa energičnom ritam-sekcijom i razigranim Phillipsovim saksofonom. Ovo je možda najklasičnije „džezerski“ komad na ploči sa svingujućim bubnjarem Cassiusom Goensom, koji dobija priliku i za vrlo ukusno soliranje u drugoj polovini kompozicije a koje je pažljivo ugrađeno u aranžman da se ne izgubi inercija glavne teme, te sa „šetajućim“ basistom Brandonom Meeksom kome je ovo, ako me uši ne varaju, jedina kompozicija na ploči u kojoj svira kontrabas.\nGudači su ovde vrlo prominentni u aranžmanu i zaista čine integralni deo teme. Ovo nije puko farbanje klasičnog džeza sa par lenjo prevučenih akorda, i međuigra između ritam-sekcije, klavira i gudača je punokrvni, mada ne napadni dijalog.\nSam Phillips je vrlo prijatan saksofonista sa neagresivnom ali razigranom svirkom. Njegove kompozicije ne grade tvrdu granicu između hedova i soliranja i on svoje sinkopirane linije provlači kroz pesme sa puno šarma, vodeći ostatak orkestra čvrstom rukom, ali pazeći da ne zakloni svojim egom ostatak muzike.\nOvo postaje još vidljivije u ostalim kompozicijama koje džez teme prevlače preko drugačijih ritmova. Sunset’s Last Embrace i Midnight Sun su obe disciplinovani komadi bazirani na ritmičkom diktatu povučenom iz klasičnog hip-hopa, gde se fank sinkopacija svodi na hipnotička ponavljanja mikroskopskih elemenata kompozicija. Ovde sada imamo električni bas a bubnjevi rade na tome da postignu maksimum gruva sa minimumom udaraca. Phillips i duvači i ovde savršeno komuniciraju sa pijanistom, Williamom Menefieldom koji i sam demonstrira talenat da svira disciplinovano a razigrano u isto vreme. Odlazak u blagi latin-gruv u kompoziciji Corcovado i iz njega izvlači vatreniju izvedbu a kada pređe na Fender Rhodes u drugoj polovini albuma, ovo su neki od najtoplijih zvukova na ploči.\nNo, topline nikako ne manjka. Hymn (For Trayvon), posvećena ubijenom Trayvonu Martinu je tipično dostojanstven, svečan lament koji u sebi ima nimalo prikrivenu radost. Phillips prirodno crpi inspiraciju iz tradicije soul i blues muzike da spoji najtužnije sa optimističnim i ovo je vrlo dobra demonstracija „crne muzike“ bez obzira na sve te gudačke instrumente koji se čuju u miksu.\nGeneralni zvuk na No More Apologies je svakako izrazito prijatan sa veoma čistom produkcijom i aranžmanima koji u sebi imaju dosta nostalgičnih, filmskih kvaliteta. I sam Phillips svira neskriveno romantično, pa ovo zaista jeste muzika koju će, bez mnogo hroptanja, moći da sluša i publika koja voli „stari džez“ ma šta to za nju zaista značilo. Opet, Phillipsov ton je takođe veoma topao, sa dopuštanjem da se čuju i njegov dah, ali i kliktanja ventila u miksu, dajući muzici što je naglašeno „lepa“ tu potrebnu dimenziju naturalizma koja je sprečava da odleti u smeru hladne, odbojno savršene studijske skulpture. Bez obzira na svu, dakle, lepotu, romantičnost i nostalgičnost ovog albuma, on ima potrebnu dozu vatre i „realističnosti“ pa je time meni bio veoma prijatan. Nadam se da će i vama:\nNije bilo puno dileme oko toga koji će album krasiti današnji džez slot u mom srcu. Izvrsni čikaški izdavač International Anthem je izbacio treći studijski rad sjajnih Irreversible Entanglements naslovljen Open the Gates i kako me je ovaj bend pre nekoliko godina i upoznao sa radom ove etikete, tako sam i ja ovu ploču što se kaže pošmrkao bez mnogo oklevanja. A da se razumemo, ima se tu šta za pošmrkati, pričamo o duploj ploči i skoro osamdeset minuta prilično apstraktnog, ritualističkog avangardnog džeza u kome se gruv i improvizacija susreću sa afrofuturističkim pesničkim recitacijama.\nIrreversible Entanglements su zapravo prilično mlad bend, osnovan pre svega šest godina i to nakon koncerta organizovanog da bi se protestovalo protiv policijske brutalnosti. Članovi dolaze iz Filadelfije, Vašington DC-ja i Njujorka, i inicijalni impuls koji ih je okupio bila je upravo ideja o tome da se spoje improvizovani, slobodni džez i revolucionarna, lična a opet ujedinjujuća poezija Camae Ayewe aka Moor Mother. Ova filadelfijska muzičarka i poetesa ima popriličan opus radova (pogledajte njenu Bandcamp stranicu) koji su impresivni na veoma uzbudljive načine. Ayewa nije samo pesnikinja koja izgovara stihove već posvećeni istraživač zvuka (i ljubitelj kvantne fizike) i različitih muzičkih formi koje niču iz crne tradicije, pa su njeni albumi često vrlo avangardne (pa i, usudiću se da kažem, zabavne) interpretacije postojećih idioma elektronske i druge „crne“ muzike.\nU Irreversible Entanglements Ayewa služi prevashodno kao sidrište, konkretni, diskurzivni centar gravitacije oko kog se orijentiše slobodna, intenzivna a opet na sve strane raspršena svirka. Njeni stihovi, izgovoreni sa propovedničkim ubeđenjem i energijom, su evokativne slike koje slušaoca vode od bukvalno centra atoma i kvantnih stanja do svemira i natrag, kačeći usput lične emocije, refleksije na ono što se događa pojedincu, kolektivu i, jelte, rasi. Već prva kompozicija na novom albumu, naslovna, Open the Gates, je znak za ustajanje i optimistički, mada obavezujući poziv na ples. U ovom dvoipominutnom introu muzika ima naglašeno plesni, vrlo afrički gruv, sa prijatnim, hipnotičkim duvačima i pointilističkim udaraljkama dok Ayewe autoritativno podseća da je „vreme za energiju“.\nOpen the Gates, album, nije, da odmah bude jasno, postavljen na ideji da energijom treba porušiti publiku i spržiti joj sinapse intenzitetom zvuka kako bi ona mogla da ostvari nove, kosmičke uvide u postojanje, ljudsko stanje, političke i rasne realnosti itd. Ovo je, opet ću naglasiti, album sa naglašenije „afričkim“ senzibilitetom, zasnovan na konceptu gruva, ritmova i jednostavnih tema koje se dugačkim ponavljanjima pretvaraju u mantrična jezgra oko kojih duvački instrumenti, elektronika i stihovi lete u ekscentričnim orbitama a slušalac se ljulja – možda i ne primećujući da prati ritam – i slobodno bira koju će od linija „naracije“ u kom trenutku pratiti. Recimo, druga kompozicija, keys to Creation, služi gotovo kao tutorijal za ovaj pristup, sa bubnjem i kontrabasom koji voze taj sinkopirani a opet sasvim prirodni, vrlo igrivi glavni „iskaz“ kompozicije, preko kojih Ayewa svira jednostavnu, umirujuću harmoniju na sintisajzeru i šapuće stihove o, jelte, kreaciji i crnim svecima, a duvački instrumenti improvizuju optimistične sanjive linije što odjekuju u beskrajnom prostoru. Pa tako skoro četrnaest minuta.\nOpen the Gates, dakle, nije album nakome postoje hedovi i solaže, štaviše nije ni album na kome duvački instrumenti nose teme kompozicija. Ovde su teme – ako apstrahujemo očigledno, to da su prevashodno sadržane u rečima – zapravo ono što sviraju bubnjevi i kontrabas. Ovo su ponavljajuće fraze i glavni identitetski elementi svake od kompozicija i ovo jeste u skladu sa crnom tradicijom, sve od Afrike preko fanka pa do džeza koji će šezdesetih preuzimati ideju o moći što dolazi kroz repeticiju ritmičkih fraza i oslobađanju drugih instrumenata da se bave istraživanjima harmonija i melodija izvan standardne forme razvoja teme i soliranja.\nOva kompozicija ima i promenu teme, brzine i atmosfere u osmom minutu, zasnovanu na sintisajzerskom brejkdaunu i iza njega dolazi sjajan solo na saksofonu Keira Neuringera, iako stihovi i elektronski šumovi ne prestaju.\nOvo, dakako, znači da za razliku od uobičajene džez-postavke – čak i u većini avangarde – duvači ovde nemaju prioritet u odnosu na ostale elemente muzike. Stihovi i elektronski zvukovi, često atonalni i usmereni pre svega na teksturalne doprinose su u istoj ravni sa duvačima koji često, kao u drugoj polovini ove kompozicije, sviraju paralelno, ulazeći u dijaloge ili se razdvajajući i polazeći svako svojim putem.\nRazumem, naravno, ako slušaocu ovaj pristup bude malo dezorijentišući. Irreversible Entanglements na ovom albumu, još više nego na prethodnim, napušta koncepciju aranžiranja i komponovanja u kojoj pesme mogu da ili treba da imaju jasne „linearne“ naracije, u kojima će se postaviti nekakva tema pa kroz njen razvoj doći do kulminacije, prirodnih celina i prelaza između tih celina. Umesto toga, ponovo, ovde imamo prevashodno gruv, ritam, jednostavne bas-rifove i muzičare koji preko njih sviraju slobodno, istraživački i nesputano, bez stvarnih krešenda i sa zajedničkim razumevanjem kada se može napustiti ritmički diktat zarad još slobodnijih formi.\nOsmominutna Lágrimas Del Mar govori o močvarama južne Flroide, srebru i zlatu i hlebu svagdašnjem, te dobrim vestima, ponovo preko vrlo zaraznog ritma koji bubnjar Tcheser Holmes i kontrabasista Luke Stewart voze uspevajući da u kompulzivno ponavljanje udenu ogromnu količinu sitnih varijacija i mutacija, istražujući mikroskopski element zvuka sa svih strana. I ovde duvači soliraju zajedno, a Moor Mother dramatično recituje i tapše preko svih njih.\nDo kraja albuma dobijamo i jasnije naklone „klasičnom“ free jazzu, recimo Storm Came Twice koja ima neprebrojivi, slobodni ritam i gde razulareni saksofon dobija lep kontrateg u nešto uzdržanijoj ali ne manje intenzivnoj svirci trubača Aquilesa Navarroa. Dvadesetominutna Water Meditation je, kako joj i ime sugeriše, izrazito meditativna, sa Navarrovom trubom koja otvara kompoziciju nežnim resitalom i udaraljkama što ga organski slede dok Ayewa ne uđe sa molbom da je zalivaju „ljubavlju i revolucijom“. Avangardnost ovog komada je u tome da u njemu elektronski instrumenti i efekti imaju centralnu ulogu veliki deo vremena i da će proći polovina njegovog dugačkog trajanja pre nego što se bend skrasi u ritmu mada čak i onda bubnjar i kontrabasista još nekoliko minuta traže „stvarni“ gruv ove kompozicije.\nSlično je i sa desetominutnom Six Sounds koja je ponovo urađena u maniru sličnom free jazzu iz šezdesetih sa slobodnim zajedničkim istraživanjem ritma, harmonija i meldoija od strane čitavog sastava i pronalaženjem gruva tek u drugoj polovini. Finalna The Port Remembers je izvrsno postavljena na gudačkoj temi na kontrabasu, prigušenoj, udaljenoj trubi, napuklom tonu saksofona i vrlo mekanom Holmesovom sviranju bubnjeva a da opet pričamo o velikom broju udaraca i zapravo dinamičnom radu celog benda. Ova pesma uspeva da kreira atmosferu intime i topline idealnu za spuštanje slušaoca iz zaista kosmičkih visina u koje se vinuo slušajući ostatak materijala.\nIrreversible Entanglements, priznajmo, ne prave muziku za svakoga. Njihov džez ne samo da je lišen „pravih“ tema, ne samo da je aranžmanski zaravnjen tako da svi instrumenti, uključujući reči, imaju isti prioritet, ne samo da je energetski ekonomičan i programski beži od toga da slušaocu da uobičajene „tenzija-razrešenje“ forme koje tako dobro služe free improv muzičare već decenijama, nego je i njegovo povezivanje sa poezijom koja je istovremeno hermetična ali i intenzivno direktna, sa slikama koje su istovremeno estetske ali i političke možda najproblematičniji element za publiku koja od džeza očekuje manje direktan, apstraktniji pristup. No, Irreversible Entanglements iz albuma u album ovu formulu rafiniraju do mere da je Open the Gates više prostor mogućnosti a manje kolekcija muzičkih komada, poziv vašem telu da se kreće a vašem duhu da luta bez stega i međa i kao takav jedan je od najintenzivnijih džez albuma što sam ga čuo ove godine a da se u njemu ne da namirisati ni kapljica isforsiranog znoja. Pa probajte:\nPošto hladno vreme neumitno stiže, sasvim je prirodno da čovek nedeljom želi da se razmrda uz malo kinetičkog, energičnog džeza. Ili roka? Ili… slobodne improvizacije? Metala? Nije sigurno šta njemački trio Malstrom zaista svira, rekli bi u nekoj komisiji, ali znam da prepoznam perverziju kad je čujem.\nMalstrom su izdali svoj peti (a četvrti studijski) album pre neki dan i dali mu ime Klaus-Dieter, kao da nas izazivaju da nagađamo ko je uopšte Klaus Dieter i u kojem su odnosu naslovi kompozicija poput „Klaus Dieter ist verwirrt“ (Klaus Dieter je zbunjen) ili „Klaus Dieter geht baden“ (Klaus Dieter ide na kupanje) sa divnom, anarhičnom muzikom koja se čuje na ovoj uzbudljivoj, sjajno snimljenoj ploči. Nagađanje je jalov posao, svakako, jer je ovo sasvim apstraktna muzika koja uprkos svojoj jasnoj vezi sa postmodernim eksperimentalnim free-improv zvukom, zaprav nema u sebi skoro ni malo referencijalnosti i citiranja koje ljudi povezuju sa ovim pristupom. Štaviše, tekst kojim se ovaj album približava slušaocu na Bandcamp stranici benda naglašava da Malstrom nisu ni čist jazz, ni progresivni rok, ni metal ni eksperimentalna improvizacija već melanž svih ovih filozofija u kome se ne mogu naći jasni šavovi i razdelnice koje bi pomogle da shvatimo koji je element muzike došao iz kog smera, te da su Malstrom u tom smislu prilično originalan i autentičan fenomen, ali nepotpisani autor onda kao da ne može da izdrži pa kaže da bend liči na klasične njujorške downtown radove, odlazeći toliko daleko da ustvrdi da saksofonista Florian Walter podseća na Johna Zorna, Gitarista Axel Zajac na Marca Ribota a bubnjar Jo Beyer na Jima Blacka.\nNo, ovo nije, sem na nekom meta nivou, baš mnogo tačno. Malstrom svakako isijavaju istu urnebesnu, nemirnu energiju i demonstriraju isti gotovo natprirodni autoritet u svirci koja u mikrosekundama preskače kilometarske razdaljine između ne pukih fraza već čitavih muzičkih žanrova, kao da je to najlakša stvar na svetu, ali individualno ovi ljudi ne podsećaju na ove velike uzore.\nUzmimo saksofonistu Floriana Waltera, koji na Zorna podseća uglavnom time da nosi naočari i ima tršavu, razbarušenu kosu, emitujući sličnu simpatično nerdovsku personu kao što ju je imao Zorn početkom osamdesetih. No, Walter je rođen 1987. godine i mada sam sasvim siguran da je klanjao na oltaru Johna Zorna kao i svi mi – uostalom, jedan od njegovih instrumenata je i alt-saksofon – već po tonu a i po stilu Florian uopšte ne podseća na Zorna. Ovaj momak, vrlo aktivan na njemačkoj ali i japanskoj free jazz/ free improv sceni, studirao je džez saksofon, kompoziciju i istoriju u Esenu i poslednju dekadu svira sa mnogo postava, u mnogo relativno neobičnih setinga (pominju se tu koncerti u „kioscima“), a 2019. godine je dobio Westfalia Jazz nagradu kojom je eksplicitno priznato koliko je dobrog on doneo džez saksofonu kroz svoju karijeru.\nTonalno, Walter, za razliku od Zorna koga intuitivno vezujemo za više registre, preduvavanje, alikvotne tonove itd, voli dublji zvuk i mada se sgirno može govoriti o istoj, jako kinetičkoj, brzoj svirci, kod Waltera je spajanje ekstrema nešto prirodnije i tečnije, bez intenzivno naglašene dekonstruktivne ambicije koju barem ja vezujem za klasične Zornove improv radove*\n*naravno, Zorn u drugim formama ima drugačiji zvuk, ali pričamo o jednom za ovu priliku relevantnom facetu ovog velikog muzičara\nSlično, fenomenalno bradati gitarista Axel Zajac, iako je formalno studirao džez-gitaru u Osnabrücku i ima ikonoklastički, multižanrovski pristup svirci, teško da može da se opiše kao akolit Marca Ribota sem u najširem smislu da sve što čujemo danas u ovoj muzici u sasvim solidnoj meri može da se trasira unatrag do Ribota i njegovih utemeljujućih radova iz osamdesetih. Zajac svira između ostalog i osmožičanu gitaru i, ponovo, njegov zvuk je ovde autentičan, sa dubljim tonovima, nižim štimom i više „metal“ elemenata u radu nego što biste vezivali za klasičan downtown izraz. Jo Beyer je sjajni tridesetogodišnjak koji je prvo svirao klavir pa prešao na bubnjeve na studijama u Osnabrücku i kasnije na Kraljevskoj akademiji za muziku Arhus u Danskoj i njegova svirka je, pa, recimo MNOGO „matematičkija“ od klasičnog downtown rada. Beyer inače predvodi sopstveni kvartet, JO, a Malstrom mu je, koliko shvatam drugi po važnosti bend, kreiran kao prevashodno Zajacov projekat. No, fenomenalna sinergija tri još uvek mlada a iskusna i učena muzičara daje na novom albumu izuzetno dinamičan i zabavan program.\nKad kažem „matematičkije“ prevashodno mislim da Malstrom bez obzira na sva izletanja u freakout ludovanja koja prizivaju klasičan free improv, svaku od kompozicija započinju sa jasnom srži, jelte, kompozicije, odnosno sa zadatom temom, harmonijom, metrikom. Ovo jeste ne bez razloga povezivano i sa progresivnim rokom u nekim napisima, jer Malstrom vole taj ambiciozni, pa i pomalo (ali pozitivno!) razmetljivi pristup komponovanju gde su pesme zasnovane na jako komplikovanom, intenzivno sinkopiranom ritmu koji jeste prebrojiv ali vam se mozak veže u zajebane čvorove kada pokušate da mu objasnite da uz ovo zapravo može da se zaigra.\nMožda sam ja samo nepovratno izvitoperen decenijama slušanja avangardne i eksperimentalne muzike, tek, gruv koji Malstrom voze na Klaus-Dieter je uvek prepoznatljiv, kinetičan, inspirativan i zabavan. Bez obzira na sva bacanja sinkopiranih ritmičkih mamaca levo i desno, bez obzira na Zajacove zvučne diverzije u kojima niste sigurni koliko instrumenata sa žicama zapravo čujete u istom trenutku, bez obzira na Waltera čiji saksofon beži po celom studiju kao zec na amfetaminima, gotovo svaka kompozicija ima zdrav, poletan centar ritma i harmonije na kome se dalje grade različite diverzije i perverzije. Podvlačim ovo „zdrav“ jer Malstrom ne sviraju nekakav mračan, cerebralni eksperimentalni džez već muziku koja pršti od energije i dobrog raspoloženja a da je prikazana muzičarska pirotehnika i munjeviti prelasci između perspektiva uvek drže na bezbednoj distanci od prostog opuštenog džemovanja ili nekakve plitke, „humorističke“ muzike. Hoću reći, ritmičko-harmonski lupovi koje Malstrom provlače gotovo bez napora (slušajte početak sa Flerminger ili, ako hoćete, impresivno finale sa Smurfbrett*) čoveka na trenutak zavaraju da pomisli kako je ovu muziku tako lako svirati kao da su se tri ortaka skupila u studiju, svako dohvatio svoj instrument i zasvirao kako mu je u tom trenutku došlo pa se slučajno srećno potrefilo da sve to zajedno dobro zvuči.\n*koja je, pogodili ste, igra reči sa terminom surfbrett koji se u nemačkom koristi za dasku za jahanje na talasima, uz, naravno, dodatnu napomenu da sam prošlog Četvrtka obavešten da na nemačkom govornom području Štrumpfove zovu Schlumpfe…\nAli istina je očigledno brutalno komplikovanija i kad samo malo bolje poslušate čujete koliko je tu znoja i krvce proliveno da muzika Malstroma dobije tu poletnu lakoću i zabavnost. Ovo su komplikovane, dugačke linije svirane ogromnom brzinom sa muzičarima koji demonstriraju ne samo perfektnu tehniku već i jaku disciplinu neophodnu da kompozicije sa ovoliko nota i udaraca, svirane uživo, budu ovaploćene u kompozicijama koje uprkos toj količini i gustini zvuka deluju tečno, prirodno i prijateljski.\nNajbolji element Malstroma je ta pozitivna, anarhična energičnost koju postižu muzičari što su transcendirali puku „tehniku“ i shvataju da je virtuoznost samo korak na putu do smislenosti muzike. Otud ove moćne, kompleksne zvučne skulpture ne deluju pretenciozno niti namešteno ozbiljno već kao razbarušeni, eksperimentalni komadi koji uspevaju da prenesu radost otkrića i uzbuđenje istraživanja, zajedno sa moćnim, autoritativnim muziciranjem koje je, očigledno, proizvod stotina sati provedenih u zajedničkom vežbanju i komponovanju.\nKlaus-Dieter je otud jako gusta, nabijena, ali laka i zabavna ploča koja se presluša prilično brzo i, ako ste, recimo, zaglavljeni u saobraćajnoj gužvi, zahvaljivaćete se proviđenju što je ovaj album, kratak kakav jeste, veliko zadovoljstvo, pa i uzbuđenje, posle poslednje pesme samo lakim potezom prsta početi iz početka. Prepoznavanje pravilnosti koje izranjaju iz nečeg što na prvi pogled deluje kao haos, razumevanje dubljih struktura koje nose na sebi prštave, razigrane kompozicije, sve su ovo nagrade koje stižu sa ponovljenim slušanjima, a u ponovnim prolascima kroz album možete i birati različite putanje.\nRecimo, možete se usredsrediti na Zajacovo sviranje, fantastično bogat a kontrolisan zvuk koji njegove gitare i pedale proizvode, ali i perfektno balansiranje između sviranja pratnje, tema i solaža. Ili možete pratiti Waltera i skokovite a opet prirodne prelaze između pozadine i prvog plana, shvatajući da saksofon čujete na mestima gde biste se zakleli da on ne može da bude i da je tu do malopre bio neki drugi instrument – možda i neki koji uopšte nije u postavi i samo vam se priviđao. Jednako je legitimno pratiti i Beyera čija svirka je prepuna udaraca, odgovora na udarce i komentara na te odgovore, pa onda i hiperbrzog komuniciranja sa druga dva člana trija, a da je, kako rekosmo, on praktično uvek u gruvu, praktično uvek u ritmu koji čvrsto nosi kompozicije i bezbedno sprovodi slušaoca do kraja.\nMalstrom su iznenađujuće prirodni s obzirom koliko proširenih tehnika i efekata koriste na svojim instrumentima, postižući tu idealnu formu u kojoj slušalac sve što čuje intuitivno prepoznaje kao muziku bez obzira što bi, analizirani individualno, mnogi zvuci na ovom albumu zvučali kao čist šum. Dobrim delom je za to zaslužna i produkcija, jedan perfektan rad koji je odradio Steffen Lütke u studiju Fattoria Musica Osnabrück. Lütkeov miks i mastering su glasni, snažni, sa jasnim naporom da se muzici podari težina i intenzivnost, ali on je odmeren i pazi da se ne izgubi prostornost i spontana energija koju trio isijava.\nSve u svemu, pričamo o albumu koji je milina slušati, Nedeljom i bilo kojim drugim danom, o avangardi koja se ne pravi umudrenom i nedostižnom za običnog slušaoca, dajući nam poštenu, znojavu energiju i zabavu, ali i koja ne žrtvuje kompleksne muzičke teze i kompozitorske strategije na oltaru lake pučke zanimacije. Malstrom su sada i na turneji po Njemačkoj pa se nadam da će sva publika koja ovo gleda biti uredno cijepljena i na druge načine zaštićena, a mi ostali možemo da uživamo uz ovaj odlični album.


Vjesnik proljeća: Dušan Janjić najavljuje Dodikov kraj | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti Vjesnik proljeća: Dušan Janjić najavljuje Dodikov kraj\nVjesnik proljeća: Dušan Janjić najavljuje Dodikov kraj\n“Prije bih rekao da je on tu uvučen. Mislim da je njegova reakcija nedovoljno osmišljenja. Očigledno je neki novi momenat u igri”, kaže Janjić, komenatarišući Vučićevu izjavu „prvo će ići na zemljište RS-a, šume, pa na škole, vrtiće, crkve…“, ocijenjena kao dokaz Vučićeve umiješanosti u izazivanje krize u BiH.\n“Vučić mnogo može ali nije ključni čovek u regiji. Ne vidim ko tu kome zavrće ruke – da li Dodik Srbiji i Vučiću ili Vučić može nešto više da uradi sa Dodikom”, kaže Janjić.\nPrevious articleUhapšen policajac osumnjičen za nasilje u službi i nezakonito hapšenje\nNext articleKuhinjski predmeti koje svakodnevno koristimo, a vrlo su toksični..\nKorona bukti u Sarajevu: Više od 100 zaraženih od 335 testiranih!


Od sledećeg ponedeljka onlajn nastava za studente VIPOS-a | VAmedia - info portal\n18/03/2020 18/03/2020 Нема коментара на Od sledećeg ponedeljka onlajn nastava za studente VIPOS-a\nKao i ostale visokoškolske ustanove u Srbiji, tako i Visoka poslovna škola strukovnih studija, zbog proglašenja vanrednog stanja na teritoriji Republike Srbije, trenutno prekida rad, ali će zahvaljujući platformi E-nastava, studentima valjevske državne visoke škole već od sledećeg ponedeljka biti omogućeno da prate nastavu onlajn putem.\nZbog proglašenja vanrednog stanja, u VIPOS-u neće biti nastavnih aktivnosti (predavanja, vežbe, konsultacije, ispiti), kao i svih drugih aktivnosti sa studentima na osnovnim i master studijama.\nMeđutim, na osnovu uputstva koje je škola dobila od Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, student VIPOS-a će drugi deo nastave iz prolećnog bloka moći da pratite putem E-nastave već od ponedeljka 23. marta.\nZahvaljujući akreditaciji za E-nastavu, kao jedna od retkih visokih škola u Srbiji, VIPOS tako ima mogućnost da i u uslovima vanrednog stanja za svoje student obezbedi nastavu onlajn putem, preko zvaničnog sajta škole.\nDrustvo, Naslovne vesti nastava, onlajn nastava, VIPOS\nMIONICA – OBAVEŠTENJE


Gradiska.com - Apel poslodavcima za preraspodjelu radnog vremena\nutorak, 11 jul 2017 14:21\nU vrijeme velikih vrućina svi su dužni da posebno vode računa o onima koji rade teške fizičke poslove.\nOd poslodavaca se očekuje da zbog izuzetno visokih temperatura izvrše preraspodjelu radnog vremena i tako zaštite zdravlje radnika što su i apelovali iz mnistarstva rada i boračko invalidske zaštite Republike Srpske. Kako se navodi u saopštenju ministarstva s obzirom da u zakonodavstvu RS-a nisu propisani minimalni zahtjevi u pogledu uslova rada radnika na otvorenom u nepovoljnim mikroklimatskim uslovima - kao što je velika vrućina, a ni pri kojim bi uslovima poslodavci trebali da obustave radove jer postoji opasnost po život i zdravlje radnika, Milenko Savanović, ministar rada i boračko-invalidske zaštite, pozvao je poslodavce RS-a da radno vrijeme na otvorenom prilagode vremenskim uslovima i tako zaštite zdravlje svojih radnika.\nSličan apel poslodavcima uputili su iz Saveza sindikat RS. „To se prije svega odnosi na radnike u građevinarstvu, poljoprivredi i nekim komunalnim djelatnostima. Mislim da se to uglavnom poštuje,a ima nekoliko mogućnost: preraspodjela radnog vremena, rotacija radnika, pravljenje pauza, sklanjanje radnika u zatvoreni prostor“ kaže Boško Grgić, povjerenik Sindikalne organizacije Gradiška, Laktaši, Srbac.\nPreporuke za poslodavce u skladu sa međunarodnim standardom koji definiše uslove i kriterijume izvođenja radova u uslovima visokih teperatura, a čija je jedna od mjera izbjegavanje rada u najtoplijem dijelu dana, kako se navodi u saopštenju ministarstva su organizacija posla, što obuhvata preraspodjelu radnog vremena, rotacija poslova, izbjegavanje rada u najtoplijem dijelu dana, odnosno od 11 do 15 časova, uvođenje dodatne radne snage kod ekstremnih uslova, osiguranje odgovarajuće rashlađene prostorije za odmor, te nošenje lagane zaštitne odjeće i obuće.\nViše iz kategorije: « Očišćena divlja deponija u Novoj Topoli\tSpas od vrućina Gradiščani nalaze pored Save »


Ovo je pregled DELA TEKSTA rada na temu "Daljine i veličine nebeskih tela". Rad ima 7 strana. Ovde je prikazano oko 500 reči izdvojenih iz rada.\nAstronomske jedinice za daljinu........\nOsnovne metode za određivanje veličine nebeskih tela.....................................\nsin π= a/r\nSvetlosna godina (sg) je udaljenost koju svetlost u vakuumu pređe za jednu godinu. Ovo je dakle jedinica za rastojanje a ne za vreme. Možemo je odrediti na sledeći način: pošto je brzina svetlosti 3x108 , a u jednoj godini imamo 60×60×24×365 = 31.536.000 sekundi iz formule dobijamo da je jedna svetlosna godina 9,46x1012 km.


Vesti: Ko zna cenu kupine i maline? Beogradske subvencije... - Bolja Zemlja\nVesti: Ko zna cenu kupine i maline? Beogradske subvencije…\nPoljoprivredne vesti za poslednjih sedam dana od 20.07. do 26.07.2018. godine:\n-Odabrano 40 lica, među kojima i 10 poljoprivrednika sa teritorije opštine Arilje, kojima je dodeljena podrška u vidu opreme za održivu poljoprivredu u iznosu od 2.000 evra ( više o ovoj vesti posluštajte u prilogu iznad teksta).\n– Još uvek se ne zna otkupna cena kupina i malina. Proizvođači malina traže od ministarstva poljoprivrede i trgovine da ispitaju da li otkupljivači namerno i u dogovoru obaraju cene otkupa kupina.\n– Sekretarijat za privredu grada Beograda, svake godine izdvaja sve više sredstava za sektor poljoprivrede. Tako je ove godine iznos povećan na 180 miliona dinara u okviru četiri javna poziva.\n– Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je da se sa Egiptom završava sertifikat za izvoz pšenice, a sa Kinom i Indonezijom za kukuruz.\ncena kupine i maline\nPrethodni tekst44.580 grla svinja ubijeno zbog zaraze – strah i kontrola rastu\nSledeći tekstKako se preživljava u nekim krajevima Srbije!\nOPŠITINA ĆIĆEVAC DREŠI KE...\nFAO i EBRD organizovali obuku za prevenciju zaraze virusom COVID-19 u lancu...\nOTPORNO I DONOSI DOBRU ZARADU! Uzgoj škotskog govečeta!\nFAO i EBRD organizovali obuku za prevenciju zaraze virusom COVID-19 u lancu snab...


Mame i bebe (405)\nNega lica i tela (581)\nNega kose (107)\nOštećena i obolela koža (114)\nIntimna nega (88)\nVitamini, minerali, imunitet (267)\nKosti, Zglobovi, Mišići (116)\nNervni sistem, memorija, cirkulacija (80)\nDigestivi, metabolizam, hormoni (138)\nProizvodi za oči, nos i uši (120)\nBolovi, prehlada, kašalj (81)\nČajevi i biljne kapi (115)\nDentalni program (151)\nDijagnostika, medicinska oprema, Uređaji (29)\nMedicinski potrošni materijal, sanitetski materijal (68)\nDENS D.O.O. PARAĆIN\n1 - 200 RSD (329)\n401 - 600 RSD (362)\n601 - 800 RSD (297)\n801 - 1.000 RSD (204)\n1.001 - 1.200 RSD (141)\n1.201 - 1.400 RSD (126)\n1.401 - 1.600 RSD (77)\n1.601 - 2.000 RSD (224)\n2.001 - 3.000 RSD (190)\n3.001 - 4.000 RSD (66)\n7.001 - 8.000 RSD (6)\nTERRA NOVA GREEN CHILD SNEAKY 180g\nDodatak ishrani za decu od 4-12 godina sa voćem, povrćem i korisnim bakterijama. Pog...


Tramp i Putin su se prvi put zvanično sastali nekoliko sati uoči večere u Hamburgu 7. jula\nPredsednici Sjedinjenih Američkih Država i Rusije Donald Tramp i Vladimir Putin „kratko su razgovarali na kraju večere", tokom samita G20 u Hamburgu, ali se to ne može nazvati drugim sastankom, saopštila je Bela kuća i nazvala lažnim, zlonamernim i apsurdnim insinuacije da je nameravala da sakrije taj susret.\nPrethodno je Rojters preneo da je neimenovani zvaničnik Bele kuće rekao da su se dvojica predsednika sastala dva puta tokom samita G20 u Hamburgu početkom jula - ne precizirajući međutim koliko je poslednji susret trajao niti o čemu su razgovarali.\nTaj zvaničnik je opisao atmosferu na večeri za britansku agenciju pod uslovom da se ne navede njegovo ime uprkos Trampovim kritikama neimenovanih izvora.\nU međuvremenu, Tramp je oštro kritikovao američke medije koji su njegov razgovor s Putinom nazvali "tajnom večerom".\nPosle nekoliko minuta je dodao: “Lažne vesti su sve nepoštenije! Čak je i večera priređena za 20 svetskih lidera u Nemačkoj prikazana kao zlokobna”.\nPortparol Bele kuće Šon Spajser i portparol Saveta za nacionalnu bezbednost Majkl Anton potvrdili su da su Tramp i Putin razgovarali na večeri sa svetskim liderima i njihovim suprugama na pomenutom samitu, prenosi AP.\nAnton nije precizirao koliko dugo je susret trajao, dodajući da je bio opušten te da "razgovor uz desert" ne bi trebalo okarakterisati kao "sastanak".\nInformacije o drugom susretu objavio je Ian Bremer, predsednik evroazijske konsultantske grupe za političke rizike, koji je razgovarao sa dve osobe koje su prisustvovale pomenutoj večeri.\nOn je rekao da je Putin sedeo pored američke prve dame Melanije Tramp. Američki predsednik je prišao Putinu i razgovarali su oko sat vremena "privatno i energično" dok su sedeli među ostalim svetskim liderima i njihovim suprugama na večeri. Sa njima je bio Putinov lični prevodilac, navodi Bremer.\nOn je dodao da je odsustvo Trampovog prevodioca privuklo pažnju ostalih lidera, jer je to bilo "kršenje nacionalnog bezbednosnog protokola".\nVladimir Putin u razgovoru sa prvom damom SAD, Melanijom Tramp, u Hamburgu\nPrema Bramerovim rečima, prisutni su opisali susret ruskog i američkog predsednika kao zapanjujući te da je Tramp veoma živahno razgovarao često gestikulirajući rukama.\nZvaničnik Bele kuće izjavio je da su lideri i njihove supruge mogli da imaju na večeri samo po jednog prevodioca. Tramp je sedeo pored supruge japanskog premijera Šinza Abea, a prevodilac američkog lidera govorio je japanski.\n"Kada je Tramp razgovarao sa Putinom, dvojica lidera su koristili ruskog prevodioca, pošto američki prevodilac nije govorio ruski", dodao je ovaj zvaničnik.\nTramp je kasnije rekao da je Putin tokom tog razgovora odbacio navode da se Moskva mešala u predizbornu kampanju u SAD uoči predsedničkih izbora prošle godine.\nOdnosi Trampa i Putina su pod posebnom pažnjom javnosti još od izborne kampanje u SAD kada je Tramp u više navrata hvalio Putina kao snažnog lidera.\nObaveštajni zvaničnici SAD optužuju rusku vladu da se mešala u predsedničke izbore 2016. da bi pomogla Trampu da pobedi.\nAmerički predsednik dovodi u pitanje navode iz istrage koju vodi Kongres nazivajući je “lovom na veštice”, podseća AP.


Zdravstveni turizam u usponu širom sveta | Gde Investirati\nSve više ljudi odlučuje se da krene na put avionom u drugu zemlju radi operacije ili medicinskih istraživanja, što daje zamah zdravstvenom turizmu koji je u velikom usponu, ocenili su stručnjaci na svetskom sajmu turizma ITB koji se održava u Berlinu.\n“Tražnja delimično raste zbog starenja stanovništva, ali i zbog rastuće srednje klase u celom svetu koja se preko interneta obaveštava da u inostranstvu postoje odgovarajući tretmani za njih”, objašnjava predsednica udruženja za kvalitet zdravstvenih putovanja MTQA Žili Manro (Julie Munro). Ova organizacija uspostavlja rang 10 najboljih bolnica za putnike.\nZdravstveni turizam nije “pod šapom” nekoliko zemalja, i ne svodi se na korisnike iz bogatih zemalja koji traže usluge u manje bogatim zemljama. Na mapi ovog sektora su SAD, Turska, Tajland, Singapur, ali i Španija i Nemačka, a kretanje se odvija u svim pravcima jer ljudi traže načine da izbegnu duge liste čekanja, dobiju usluge koje se ne nude u njihovim zemljama, ili su isuviše skupe.\n“Zdravstveni turizam je zaista svetska stvar. Tačno je da u Nemačkoj ima mnogo građana koji idu u Poljsku ili Hrvatsku da dobiju manje skupe zubarske usluge , ali ima i mnogo Rusa i stanovnika Arabijskog poluostrva koji dolaze u Nemačku zbog kvalitetnih bolnica i nege koju nemaju u svojom zemljama”, navodi Tomas Bemkes (Boemkes), direktor marketinške agencije “Diversity tourism”, koja je partner sajma ITB.\nOprez: Moguć višak usluga\nMreža oftalmoloških klinika Vorldaj (Worldeye), koja je uspostavljena prvo u Turskoj, a kasnije i u Nemačkoj i Holandiji, navodi da svake godine ima 50.000 stranih pacijenata iz 107 zemalja.\n“Mi radimo sa turističkim agencijama, i nudimo im celokupne pakete”, počev od dočeka na aerodromu, rekao je direktor klinika iz Amsterdama i Frankfurta Jako Vrugop (Jacco Vroegop).\nPonuda zdravstvenog turizma je raznovrsna – od zubarskih usluga, estetske hirurgije, reproeduktivne medicine, preko lečenja raka i srčanih oboljenja, rehabilitacije, sve do preventivnih pregleda.\nMeđutim, budući da se “medicinska kultura razlikuje od zemlje do zemlje”, Žili Manro upororava na rizik od “prekomernih postavljanja dijagnoza” kako bi se napumpali računi.\nZdravstvenim turistima najznačajniji su osnovni preduslovi – kvalitetna medicinska oprema i dobra infrastruktura, ali i bezbednost zemlje igra ulogu.\nStrategije Dubaija i Portugala\nDubai od 2012. godie mnogo računa na zdravstveni turizam, pre svega na sedam specijalnosti za koje ima neophodne medicinske kapacitete koji omogućavaju da lokalno stanovništvo zadrži pristup nezi. Odabrano je 42 centra u kojima je akcenat na stranim pacijentima.\n“Pokrenuli smo strategiju, mark, Dubai helt eksperijens (Dubai Health Experience), ineternet sajt i mobilnu aplikaciju” sa zvaničnim informacijama, objašnjava za Afp Linda Abdula ALi, konsultnantkinja za Savet medicinskog turizma iz Dubaija.\nU 2015. godini u Dubai je na zdravstvene usluge došlo 298.000 ljudi, od čega 30% iz arapskih zemalja.\n“Naš cilj je da privučemo pola miliona zdravstvenih turista do 2020”, kada će se u Dubaiju održati i Svetska izložba, navodi Linda Abdula Ali.\nPrevious Beogradska berza: Energoprojekt holding i danas najprometniji, skok akcija Komercijalne banke\nNext Podaci sa američkog tržišta rada nadmašili prognoze, veliki izgledi da Fed poveća kamate\nTags Sajam turizmazdravstveni turizam\nSrbija postaje kockarski raj za strance: Petina prihoda u turizmu od igara na sreću\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je na sajmu turizma u Beogradu da sve više novca od turizma ostaje u Srbiji, kao i to da je Srbija sve atraktivnija za goste sa


Partizan održao sastanak, razgovori sa košarkašima | Košarka\nPartizan održao sastanak, razgovori sa košarkašima | Mondo Portal\n13. maj, 13:57\nPartizan održao sastanak, razgovori sa košarkašima 103 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n19.06.2015. / 20:57 21:04\nAutor Ivan Bogunović 19.06.2015. / 20:57 21:04\nUpravni odbor KK Partizan održao je prvi sastanak po završetku sezone 2014/15, prve posle 13 godina u kojoj nije osvojena titula, odnosno nijedan trofej.\nPosle tri poraza od Crvene zvezde, dva u polufinalima (Kup Koraća i ABA liga) i jednog u finalu (Superliga), čelni ljudi crno-belih okupili su se na stadionu u Humskoj i razgovarali o letu koje je pred klubom i koje, sasvim je sigurno, neće biti lako i dosadno.\nJer, od ranije je poznato da se stožer sastava koji je od danas na odmoru nalazi u izlaznoj godini ugovora i da će Partizan, u iščekivanju sezone 2015/16, pod ugovorom imati samo nekolicinu mladih igrača koji su napravili iskorak u međuvremenu i nametnuli se kod trenera Duška Vujoševića.\nMeđutim, oni koji su vukli najviše prethodnih meseci, pre svih Milan Mačvan, Dragan Milosavljević, Milenko Tepić i Saša Pavlović, slobodni su izboru nove sredine i veliko je pitanje da li će se ijedno od ovih prezimena naći u "rosteru" za sezonu koja će brzo zakucati na vrata.\nUgovor je istekao i centru Božu Đumiću, s tim da klub ima opciju za produžetak saradnje, a od košarkaša koji su imali značajan učinak, samo Edo Murić nije u izlaznoj godini.\nMeđutim, s obzirom na sve okolnosti, nije nemoguć scenario po kom će predsednik kluba Predrag Danilović u dogovoru sa najbližim saradnicima pokušati da prodajom Slovenca oporavi klupski račun, s kojeg se od oktobra prošle godine mesečno skida oko 50.000 evra na ime otplate duga za porez.\nPrvi igrač ekipe u finišu sezone, uz Mačvana, Nikola Milutinov, i dalje je pod ugovorom, ali on spremno čeka 25. jun kada će saznati da li su procene NBA analitičara da će biti izabran pred kraj prvog kruga - tačne ili ne. NBA ima hroničnu potrebu za centrima i nije nemoguć scenario da Milutinov već naredne sezone ode u SAD, gde o njemu razmišlja nekolicina skauta, pre svih zaposlena u Boston Seltiksima.\nMilosavljević kod Novice?\nVilijams prišao Duletu, za kraj VIDEO\n"Velika škola, posebno za nas koji idemo"\nVujošević: Kad se gine, da se peva\nMilosavljević o odlasku, Grobarima, Zvezdi...\nPrema jednom od mogućih scenarija (ne i nužno), Partizan bi u julu mogao pod ugovorom da ima Vanju Marinkovića, Nemanju Andrića, Borisa Daloa, Andreju Milutinovića i grupu mladih igrača koja je gravitirala ka prvom timu tokom cele prethodne sezone, koja je obeležena između ostalog i odlascima važnih igrača u toku nadmetanja, Luke Bogdanovića i Đorđa Gagića.\nPrema saznanjima MONDA, trener Vujošević je u petak tokom dana održao sastanak sa svim igračima i najavljeno je da će oni koji su pod ugovorom imati pojedinačne sastanke u narednom periodu na kojima bi i igrači i klub trebalo da kažu šta očekuju, kakvi su im planovi i želje. Verovatno će tu biti reči i o revidiranju obaveza prema košarkašima, kojima se duguje, ali ne ujednačeno.\n"Verujte, nemam šta značajno da vam kažem", rekao je predsednik Danilović novinarima po izlasku iz službenih prostorija, a još manje raspoloženi za priču bili su sportski direktor Dragan Todorić i trener Duško Vujošević.\nNeformalno, preneta je informacija da je ovo bio sastanak na kojem je, pre svega, zaokružena sezona za nama posle čega će klub nastaviti da vuče poteze, a sudeći prema Todorićevoj oceni izrečenoj nedugo posle eliminacije u polufinalu ABA plejofa, čime su crno-beli ostali bez Evrolige drugu godinu zaredom, u Humskoj se razmatra i sklapanje skromnog tima sastavljenog od mladih igrača, za sezonu u kojoj bi se - pre svega - tražila finansijska sanacija i afrimacija budućih zvezda.\nNikakve krupne odluke nisu donete ovog petka predveče.\nU tom smislu, biće zanimljivo videti ko će od aktuelnih sponzora kluba ostati uz Partizan i za sezonu 2015/16 i da li će čelnici kluba uspeti da uvedu nove partnere u Humsku. Podsetimo, sezona završena u četvrtak uveče predajom šampionske titule posle 13 godina, bila je ispunjena i humanitarnim utakmicama u organizaciji navijača, ali i donacijama privatnih lica, bivših i sadašnjih asova iz crno-bele porodice.\nSve u svemu, pred Partizanom je veoma težak period.\nKK Partizan predrag danilović Duško Vujošević\n20.06.2015. / 11:45\nPanteri, ko vam drma kavez? Kakve vi imate komplekse...\n21.06.2015. / 19:10\n@Igor Sta god da se desi Grobari su uz vas, nema nikakvog spajanja sa drugima, nismo mi fmp. Ako treba u cetvrtu ligu neka se ide a dostojanstvo Grobarsko ostaje. Partizane igrao Evroligu ili cetvrtu za nas je isto, uvek pun Pionir i pakao. EEEEEE CRNO BEELI, VLIMO VAS, VOLIMO VAS, VOOOOOLIMOOOO!\n20.06.2015. / 10:47\nJel stize Lovernj na cetvrtu utakmicu ? Jel dolaze Bogdan i Veseli ? A Viktor Troicki ? Jel dolaze i Bertans i Vesterman ili ce samo preko tvitera da se oglase ?Jel dolazi i selektor Djordjevic ? A Bodiroga kome propade lobiranje u fiba ? Cirkus nastavlja sa radom.Ha,ha,ha,ha,ha,ha,ha,ha,haaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaa\nUpravo gledate NIKOLA RAĐEN: Plakao sam kao kiša na svojoj prvoj utakmici! 0 NetKulturno Pre 26 min Poznati sportista Nikola Rađen ispričao je za MONDO sve o svojim skromnim počecima, ulozi roditelja, ali i koji su...


DEJAN MILOVAC, MANS: Tražiti međunarodnu pomoć oko Pandora papira – Monitor\nEpilog ove afere ne mora neophodno biti onaj koji Katnić odredi ukoliko budemo imali dovoljno svijesti da sa drugih nadležnih adresa u državi potekne incijativa za uključivanje nezavisnih finansijskih eksperata i traženje međunarodne pomoći bez koje se klupko Đukanovićevih poslova ne može uspješno raspetljati\nMONITOR: MANS je u okviru globalne istrage o of-šor kompanijama pod nazivom Pandora papiri, objavio da su predsjednik Crne Gore i njegov sin, 2012. godine sklopili tajne ugovore o upravljanju svojom imovinom, skrivajući se iza komplikovane mreže povezanih of-šor kompanija. Šta ste u stvari otkrili? Šta je bio cilj Đukanovića ?\nMILOVAC: Podaci do kojih je MANS došao u okviru globalne istrage „Pandora papiri“ pokazuju da su Milo i Blažo Đukanović formirali kompleksnu mrežu trustova i kompanija na offshore destinacijama, da je poslovna dokumentacija čuvana u Švajcarskoj, da su iznajmljivani fiktivni direktori i vlasnici kompanija, londonski i panamski advokati, da su kćerke firme otvarane u Londonu, ali i u Crnoj Gori.\nIz dokumentacije, u koju smo imali uvid, je očigledno da su predsjednik Crne Gore i njegov sin uložili ozbiljan trud i vjerovatno značajna sredstva kako bi u poslovima na Britanskim Djevičanskim Ostrvima, ali i u Londonu, pa i u Crnoj Gori, ostali sakriveni iza komplikovane mreže kompanija koja se prostire na dva kontinenta i pet zemalja.\nMožda je to u Đukanovićevoj vizuri normalno poslovanje i logičan slijed koraka u okruženju u kojem se on kreće, ali iskustva sa offshore trastovima i političarima koji se kriju iza kompanija u poreskim rajevima govore nešto sasvim suprotno.\nČinjenica da su Đukanovići uspostavili takozvane „neopozive trastove“ kojima se obezbjeđuje zaštita skrivene imovine od krivičnih postupaka u matičnoj zemlji je prilično zabrinjavajuća, kao što je i situacija u kojoj je Blažo Đukanović smatrao da je najbolje da u Crnoj Gori otvori firmu tako što će obići pola zemljine kugle angažovati londonske i panamske advokate, direktore i formalne vlasnike sa Djevičanskih Ostrva i Gibraltara koji su mu poslovnu dokumentaciju čuvali u Švajcarskoj, da bi se u Crnoj Gori pojavio kao skriveni vlasnik firme Resilton Investments.\nJasno je da u postupanju Đukanovića nema zdrave poslovne logike, ali i da izbor načina na koji će pokušati da sakriju svoj identitet i imovinu upućuje na potrebu da se u ovom slučaju sprovede ozbiljna finansijska istraga uz tijesnu saradnju sa međunarodnim partnerima.\nNakon 30 godina sistematskog iscrpljivanja resursa ove zemlje kroz porodične, kumovske, ortačke, kriminalne i slične dogovore, nakon nebrojeno mnogo afera i gomile dokaza koji se nalaze u tužilaštvu a svjedoče o korupciji i kriminalu, nakon činjenice da od dolaska na vlast devedesetih, Đukanovićev brat ima cijelu jednu banku i nekretnine površine jednog prosječnog grada, a da mu sin već ima kompanije nakačene na državne resurse i dobija milionske državne ugovore, crnogorska javnost je sada suočena sa informacijom da je predsjednik Crne Gore, hiljadama kilometara daleko od zemlje, sklopio tajni ugovor o zaštiti svoje imovine. Koje imovine? Sigurno ne one koju je zvanično prijavio ASK-u koja je na nivou crnogorskog prosjeka i nikako ne oslikava životni stil koji vodi predsjednik Đukanović.\nMONITOR: Kako vidite odbranu predsjednika Đukanovića, da je on samo otvarao firme koje u stvari nijesu poslovale?\nMILOVAC: To je priča koju smo već čuli kada je Đukanović u živom programu pred cijelom Crnom Gorom uhvaćen u neistini oko vlasništva nad jednom kiparskom kompanijom. Zbog toga sa Đukanovićem nemamo iskustvo da govori istinu kada su u pitanju njegovi poslovi koje prvo skriva od javnosti, pa onda kada bude suočen sa konkretnim papirima, kaže da tu nije bilo ništa, da to nikada nije profunkcionisalo.\nIstovjetna situacija je i sada sa Pandora papirima, gdje po tvrdnji Đukanovića ponovo nije bilo ništa, a konkretna dokumenta doživljava kao „organizovanu kampanju protiv njega i njegove porodice“.\nSa druge strane, kada se razgrne jedna nevjerovatna količina buke koju su DPS poslanici kreirali početkom ove sedmice u pokušaju da odbrane svog šefa, ostaje činjenica da Đukanović nije demantovao niti jednu jedinu rečenicu iz istraživanja koje je MANS prošle nedjelje objavio.\nMONITOR: Da li bi predsjednik trebao da, mimo krivične, ako se utvrdi, snosi političku odgovornost?\nMILOVAC: Ne očekujem da Đukanović nakon 30 godina apsolutne i apsolutističke vladavine može da razumije koncept političke odgovornosti. Do sada je bilo nebrojeno prilika da to pokaže i preuzme je za poteze koje je povlačio kao premijer u sedam mandata, a koji su za rezultat imali nezapamćeno pustošenje resursa ove zemlje, procvat korupcije i organizovanog kriminala i u konačnom potpuno zaustavljanje EU integracija zbog hroničnog nedostatka konkretnih rezultata u sprovođenju reformi.\nU sistemu vrijednosti koji je Đukanović kreirao u posljednje tri decenije i nametnuo ga kompletnom društvu, tajni trastovi i kompanije na egzotičnim ostrvima potpadaju pod onu „snašao se“ i to je narativ koji će nažalost još neko vrijeme „piti vodu“ kod određenog dijela ljudi koji ga podržavaju.\nU atmosferi gdje se Đukanović izdiže na pijedestaj „oca nacije“, a on sebe lično doživljava kao državu Crnu Goru, teško je očekivati bilo kakvu političku odgovornost.\nNe mislim da bi za Crnu Goru bilo dobro da se Đukanović samo politički penzioniše i tako „otvori prostor za neophodne reforme“ kako često imamo prilike da čujemo u javnosti. Smatram da nakon tri decenije pravda mora biti zadovoljena i da konačno moramo dobiti odgovor na pitanje gdje je završio novac građana Crne Gore. Ako Milo Đukanović nema odgovor na to pitanje, nema ga niko.\nMONITOR: Direktorica MANS-a Vanja Ćalović – Marković ocijenila je da vjeruje da će specijalni tužilac pokušati da zataška ovu aferu. Da li dijelite njeno mišljenje, i, šta će onda biti epilog ove nove afere?\nMILOVAC: Smatram da je instant reakcija SDT Katnića na istraživanje MANS-a prvi znak da ćemo vrlo vjerovatno imati još jednu istragu koja će za rezultat imati konstataciju da „ne postoje ni udaljene sumnje“ da se bilo ko od Đukanovića ogriješio o zakon. Katnić je kadar koji ima previše hipoteka da bi bilo ko zdravorazumski razmišlja mogao da računa da bi od njega mogla da krene iole ozbiljnija istraga.\nSvjedočili smo posljednjih godina da je Katnić hirurški precizno uspijevao da iz svake svoje istrage, i pored dokaza koji su postojali, izuzme članove predsjednikove porodice i zato smatram da će i u ovom slučaju nastaviti da tvrdoglavo zagovara bezgrešnost Đukanovića i pokušati da relativizuje njegove offshor poslove.\nSDT Katnić ima nula iskustva sa kompleksnim finansijskim istragama, posebno onim koje je potrebno voditi na nekoliko kontinenata i uz blisku saradnju sa međunarodnim finansijskim službama koje ne prave kompromise kada je Đukanović u pitanju.\nEpilog ove afere ne mora neophodno biti onaj koji Katnić odredi ukoliko budemo imali dovoljno svijesti da sa drugih nadležnih adresa u državi potekne incijativa za uključivanje nezavisnih finansijskih eksperata i traženje međunarodne pomoći bez koje se klupko Đukanovićevih poslova ne može uspješno raspetljati.\nMONITOR: Premijer Zdravko Krivokapić kazao je da podržava rad vaše organizacije, te pozvao tužilaštvo da ispita slučaj. Ipak, vi ste nedavno saopštili i da nova vlast ne radi transparentno, te da ministarstva Krivokapićeve Vlade objavljuju i manje podataka nego vlade DPS-a. Kako to komentarišete?\nMILOVAC: Više je nego očigledno da Vlada Zdravka Krivokapića nije ispunila očekivanja kada je u pitanju transparetnost, naročito pristup informacijama. Mi smo već imali određena istraživanja kada je u pitanju proaktivno objavljivanje informacija, ali i vrlo konkretne slučajeve veoma loše prakse koju je nova vlast preuzela od stare. Nakon godinu dana u vlasti, ne mislim da više možemo da govorimo o nesnalaženju i početničkim greškama, tim prije što MANS u konktinuitetu ukazuje na oblasti koje treba popraviti kada je SPI u pitanju. Ono što je posebno opasno kada je u pitanju ovakav način odnosa vlade preka SPI jeste da će on dugoročno uticati na kvalitet borbe protiv korupcije, kao jedan od ključnih alata koji stoje na raspolaganju civilnom društvu i medijima.\nMONITOR: Idu li procesi u smjeru koji smo očekivali – neke nove, odgovorne i transparentne vlasti, koje bi nas konačno uvele u red evropskih zemalja, i koje bi odgovarale nakon afera? I kad bi se to uopte moglo desiti?\nMILOVAC: Smatram da smo 30. avgusta prošle godine dobili dugo očekivane promjene i jedan od najvažnijih rezultata prošlogodišnjih izbora je upravo osjećaj da je vlast smjenjiva što mnoge generacije koje su stasavale pod režimom Mila Đukanovića nisu imale kao iskustvo.\nŠta su političke partije koje čine novu većinu uradile sa tom pobjedom, mislim da je svima više-manje jasno. To je prosto odraz političkih kapaciteta koje trenutno imamo u zemlji i sa čime se moramo prije ili kasnije suočiti.\nIako bi povratak DPS-a na vlast označio novi krug onoga što smo, uz manje kozmetičke korekcije, već navikli, ne smatram da političke partije koje su na vlasti mogu još predugo da se oslanjaju na strah od toga i na tome zasnivaju svoj opstanak na čelu države.\nOpšta percepcija da su partije vladajuće većine dominantno fokusirane na lične interese, političke poente i dobru startnu poziciju na nekim sljedećim izborima, postala je isuviše utemeljena u konkretnim potezima vlasti i nikako ne korespondira sa onim što je građanima obećavano na prošlim izborima.\nSmatram da je smjena DPS-a bila prvi, veoma važan korak ka demokratizaciji ove zemlje. Ali ne i dovoljan.


"Kada iste poslove sklapaju opštine gdje su na vlasti Demokrate, Leković nema primjedbi"\n6063 pregleda\t7 komentar(a)\nOdbornik Demokrata Momčilo Leković i dalje se trudi da problematizuje rad opštinskih službi tamo gdje problema nema, saopšteno je danas iz Opštine Bar, u reagovanju na ranije saopštenje odbornika Demokrata.\nIz te lokalne samouprave su kazali da je Leković pokazao "zavidno neznanje" i nepotrebno sam sebe doveo u poziciju da Opština javnost obavještava "o njegovoj elementarnoj nepismenosti" kada su u pitanju rad javnih službi i medija kojima se bavi.\n"Odbornik Leković bezuspješno pokušava da od predstavljanja rada službi i predsjednika Opštine napravi senzaciju u smislu potrošnje. Uprava Opštine Bar se angažovano bavi poslovima koji su joj u nadležnosti i o tome javno i blagovremeno obavještava građane Bara i svu zainteresovanu javnost, uključujući i medije. Nije riječ, kako to Leković maliciozno želi da predstavi, ni o ličnoj ni o institucionalnoj samopromociji, već o transparentnom prezentovanju rada gradskih službi i predstavljanju informacija o uslugama i servisima koje građanima pruža lokalna uprava. Za sve poslove koji su za to neophodni uprava angažuje lica i firme u mjeri u kojoj je to svrsishodno, i svoje poslove obavlja u najboljem interesu građana. Čak i u nastaloj situaciji sa epidemijom koronavirusa, angažovanje profesionalne službe pokazuje se dodatno korisnim, jer se time redukuje broj prisutnih i smanjuje rizik od širenja virusa među predstavnicima medija koji su tu radi obavljanja posla od javnog interesa, a sa druge strane svim medijima i javnosti omogućavamo da budu informisani o svim aktivnostima koje sprovodimo. Nerezonski je stav Lekovića da dovodi u pitanje ugovorene mjesečne fakture na manje od petsto eura i taj trošak predstavlja kao rasipnički, a pita zašto godinama nije formirana lokalna televizija. Misli li Leković da bi osnivanje televizije bilo ušteda novca građana, bilo u redovnim, bilo u uslovima aktuelne pandemije? Vrlo je vjerovatno da iza teze Lekovića prevladava želja da formiranjem lokalne televizije uvede u legalne tokove neprikladno snimanje sjednica Skupštine opštine mobilnim telefonom, što je praksa koju sprovode on i drugi odbornici barskih Demokrata", navodi se u reagovanju Opštine Bar.\nLeković, dodaju, pokazuje i "vanserijsko neznanje" kada govori o korišćenju besplatnih usluga medija za potrebe javnih službi. "Mediji ni po zakonu ni po praksi nijesu dužni da pružaju bilo kakve usluge organima lokalne uprave, niti drugim medijskim kućama. To što on smatra da su mediji „po prirodi stvari” u obavezi da vrše neke poslove za lokalnu administraciju zato što je njihov osnivač i dijelom ih finansira iz budžeta, odraz je ili katastrofalnog nepoznavanja principa rada medija i javne uprave, ili namjere da nezavisne medije podvede pod službu lokalne administracije. Bilo bi dobro kada bi Leković ovaj stav predstavio relevantnim institucijama i stranim partnerima koji se bave medijskim zakonodavstvom i slobodama medija, i objasnio im kako on na nivou Bara zagovara princip da lokalni javni emiter bude servis za potrebe lokalne vlasti", dodaje se u reagovanju.\nIz Opštine Bar su kazali da je još jedan pokazatelj manipulisanja poslovima koje radi Opština Bar i to što Leković ne vidi isti problem kada u opštinama gdje su Demokrate na vlasti bude angažovana ista firma za iste poslove. "Da tragedija ovog politikanta bude još veća, to rade opštine koje imaju i svoje lokalne televizije i radio stanice, što u potpunosti potvrđuje da lokalni mediji nisu i nemaju obavezu da budu servis lokalne uprave, i razotkriva lošu namjeru Lekovića koju želi da nametne Baru. Nadamo se da će odbornik Leković shvatiti da nije uputno da se bavi ovim temama kad ih već ne poznaje, i da njegovi administrativni poduhvati sa slobodnim pristupom informacijama neće zasjeniti vrijedan i uspješan rad opštinske administracije, što ćemo i dalje na adekvatan način predstavljati sugrađanima i svoj zainteresovanoj javnosti", zaključuje se u reagovanju Opštine Bar.\nOpština BarMomčilo LekovićDemokrate Bar\n18.10. 06:15 h\t143\t87013\n18.10. 16:50 h\t197\t60805\n18.10. 16:47 h\t123\t56476\n18.10. 13:17 h\t108\t56439\n18.10. 15:41 h\t138\t55554


- NIS investirao 29 milijardi dinara, rast od šest odsto u poređenju sa prošlom godinom\npetak, 08.11.2019. u 13:01\nREZULTATI POSLOVANjA NIS GRUPE ZA 9 MESECI 2019. GODINE\nNIS je u prvih devet meseci ove godine nastavio trend uvećanja investicija u svoj razvoj, pa je u periodu od januara do septembra uloženo ukupno 29 milijardi dinara. Reč je o investicijama većim za 6 odsto u poređenju sa istim periodom prošle godine, čime NIS nastavlja da realizuje strategiju svog razvoja ulažući u strateške projekte i modernizaciju poslovanja. Najviše je investirano u projekte iz oblasti istraživanja i proizvodnje nafte i gasa, kao i u Duboku preradu, ključni projekat druge faze modernizacije Rafinerije nafte u Pančevu.\nU poređenju sa prvih šest meseci ove godine, NIS je u trećem kvartalu unapredio finansijske rezultate. Tako, u periodu jul-septembar neto dobit iznosi 7,5 milijardi dinara, što predstavlja snažan rast ovog pokazatelja u poređenju sa prvim polugodištem, kada je neto dobit bila 3,2 milijarde dinara. Ukupno, ostvarena neto dobit za prvih devet meseci 2019. godine iznosi 10,7 milijardi dinara. Pokazatelj EBITDA (dobit pre plaćanja kamata, poreza na dobit i amortizacije) iznosi 31,2 milijarde dinara.\nNIS je takođe nastavio sa višegodišnjom praksom isplate dividendi akcionarima u iznosu od 25 odsto prošlogodišnje neto dobiti pa je tako na ime dividende ove godine isplaćeno 6,5 milijardi dinara. U istom periodu, obaveze NIS grupe po osnovu poreza i drugih javnih prihoda iznose 136,6 milijardi dinara.\nKada je reč o operativnim pokazateljima, proizvodnja nafte i gasa u prvih devet meseci 2019. godine iznosila je 965 hiljada uslovnih tona nafte i gasa. U istom periodu, prerađeno je 2,3 miliona tona sirove nafte i poluproizvoda, dok je ukupan obim prometa bio 2,6 miliona tona. U devet meseci 2019. godine NIS je zabeležio rast obima maloprodaje na domaćem tržištu od 5 odsto u odnosu na isti period prošle godine, kao i rast obima prodaje u inoaktivama od 17 odsto u poređenju sa devet meseci 2018. godine. U julu je ostvaren rekordan obim proizvodnje bitumena (56.435 tona) u poslednjih 10 godina.\nNIS je nastavio i sa daljom modernizacijom maloprodajne mreže. Na autoputu Beograd-Novi Sad puštena je u rad moderna GAZPROM benzinska stanica „Stari Banovci”, jedna od najsavremenijih benzinskih stanica u mreži GAZPROM na globalnom tržištu. Takođe, NIS je u septembru u Elemiru pustio u rad najsavremeniji trening centar u regionu za obuku zaposlenih u oblasti istraživanja i proizvodnje nafte i gasa čime je ostao dosledan u naporima za dalje unapređenje uslova za usavršavanje zaposlenih u naftnoj industriji.\nU fokusu NIS grupe bilo je i dalje unapređenje pokazatelja u oblasti bezbednosti na radu pa je tako Indikator povreda sa izgubljenim danima (pokazatelj LTIF) smanjen 18 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\n„U godini kada obeležavamo 10 godina od dolaska Gasprom njefta za većinskog akcionara, mi nastavljamo sa investicijama u kapitalne projekte koji će obezbediti sigurnu budućnost naše kompanije. NIS posluje na veoma zahtevnom i konkurentnom regionalnom tržištu, ali i u takvim uslovima, realizacijom naše strategije razvoja, ostajemo pouzdan partner kako našim akcionarima, tako i celokupnoj zajednici u kojoj poslujemo”, izjavio je Kiril Tjurdenjev, generalni direktor NIS-a.\nPrekršajni sud utvrdio da Kar gou posluje po zakonu\nCene goriva nepromenjene – a nafta duplo skuplja\nCrna Gora ignorisala „Er Srbiju” u korist „Montenegro erlajnza”\nOEBS sa žaljenjem gleda na napade na Srbe


Roštilj i pivo - Žar Mance - Kisačka 6\nMalo o roštilju i pivu\nSvi već dobro znamo da se roštilj i pivo izvrsno slažu, pa zašto ih onda ne bismo sjedinili? Jednostavno je napraviti sos za roštilj sa vašim omiljenim pivom. U stvari, to nije neuobičajeno za kuvare širom sveta. Vrhunski kuvari su već odavno prihvatili korišćenje različitih vrsta alkoholnih pića u receptima.\nKlasično obučeni kuvari koriste vino u sosevima za sve vrste mesa, od svinjskog do goveđeg, pa čak i za morske plodave. A neki maštoviti ljudi iz Tenesija pak koriste viski „Jack Daniels” u pripremanju svega, od slatkiša do svinjetine na roštilju. Tako ni pivo nije izostavljeno. Pekari koriste pivo za sve, od mešenja hleba do začinjavanja senfa.\nZamislite neverovatn broj kombinacija ukusa koje vam stoje na raspolaganju. Postoje različite vrste piva. Imate svetlo pivo, laganije, sa slatkastim ukusom. Zatim imate teža, crna piva sa punijim ukusom. Neki kreativni pivari su ugradili čak i ukus citrusnog voća u svoje pivo.\nKombinujte sve te ukuse različitih vrsta piva sa mogućnostima različitih začina i videćete kako se broj različitih vrsta soseva za roštilj višestruko povećava. Pa, hajde da počnemo sa nečim jednostavnijim. Ovaj recept objedinjuje hranljivo pivo sa kombinacijom sastojaka za odličan sos koji se može koristiti sa bilo kojim jelom koje se priprema na vrelom žaru!\nJoš malo o pivu!\nKako navode istoričari, koji su inače mnogo pametniji od mene, pivo je jedno od najstarijih pića na svetu, pored vode, naravno. Neki tvrde da je pronalazak hleba i piva, kao i procesa fermentacije, pomogao ljudima da se nastane i započnu ono što mi danas smatramo modernim zajednicama. Na kraju krajeva, ako prestanete da lutate i tragate za hranom, možda ćete uspeti da uživate u ukusnom pivu sa malo hleba. Moderna verzija toga bi mogli biti njujorški Jenkiji nakon utakmice bejzbola, sa hladnim pivom i vrućim perecama.\nOK, šalu na stranu, dokazi o pivarstvu datiraju još od pre 6000 godina iz Mesopotamije, gde je pronađena tablica Sumerijanaca koja prikazuje ljude koji piju tečnost za koju se smatra da je pivo, slamkama od trske, iz jedne velike posude. Imali su čak i boginju po imenu Ninkasi, koja je bila boginja… piva! Zamislite! Istoričari i arheolozi pronašli su i dokaze o ranoj proizvodnji piva u drevnoj Kini, drevnom Iraku i mnogim delovima Evrope sa ranim civilizacijama.\nSevernoamerički istraživači i naseljenici, još mnogo pre formiranja Sjedinjenih Država, doneli su pivo sa sobom tokom svojih putovanja. Nisu te lutajuće duše konzumirale pivo tokom zabava na brodskim palubama, već im je pivo bilo važno jer je obična voda pogodovala razvoju bakterija.\nSad, kad znamo nešto malo više o pivu, vreme je da prionemo na pripremanje sosa! Međutim, pre nego započnemo, važno je imati na umu da pivo, samo za sebe, ili sa nekoliko vaših omiljenih začina, predstavlja jednostavnu marinadu ili brzi sos za prelivanje.\nSledeći put kad želite da pripremate neke ukusne komade svinjskog mesa na roštilju, a ponestalo vam je začina, jednostavno dohvatitie flašu piva, prelijte preko mesa, zatim meso posolite i pobiberite, ostavite da malo odstoji i pecite na žaru. I da, opustite se i uživajte u ostatku piva!\nSos za roštilj od tamnog piva\nKao što smo ranije napomenuli, spektar različitih vrsta piva i kombinacije začina su beskonačni. Ovaj recept predstavlja osnovni recept na bazi piva koji koristim i za svinjsko i za goveđe meso. Za ovaj recept je potrebno tamno pivo. Ukoliko želite da probate ovaj umak sa piletinom ili mesom neke druge peradi, prdlažem da koristite neko laganije, svetlo pivo.\nSos za roštilj na bazi piva\n• 2 1/2 – 3 šolje kečapa (imajte uvek malo kečapa u rezervi)\n• 1 šolja vašeg omiljenog piva\n• 2 kašike crnog bibera\n• 1 šolja sosa za šnicle iz bočice\n• 1⁄2 šolje žutog senfa\n• 1⁄2 šolje Vorčester sosa\n• 1 kašika soja sosa\n• 1 1⁄4 šolje braon šećera\n• 1 kašika sitno seckanog belog luka\n• 1 kašika sitno seckanog crnog luka\nSjedinite sve sastojke, osim malo kečapa, sipajte u šerpu i kuvajte na laganoj vatri dok se sos ne ukuva, a beli i crni luk ne raskuvaju. Proverite ukus, pa ako je potrebno, dodajte još malo kečapa. Sos će ostati dobar za upotrebu još nedelju dana ako ga čuvate u poklopljenoj posudi u frižideru.


Faktor | Iz Vlade RS-a pojasnili kako će građani koristiti turističke vaučere\nMinistarka trgovine i turizma RS-a Suzana Gašić pojasnila je danas kako će građani u RS koristiti turističke vaučere.\nVrijednost vaučera iznosi 100 КM i predstavlja maksimalni iznos sredstava, koja korisnik vaučera može jednom u toku 2020. godine koristiti za plaćanje usluge smještaja (noćenje sa doručkom), bez obzira na vrijednost izvršene usluge smještaja.\n- Prvi korak je raspisivanje javnog poziva kako bi se privredni subjekti, koji budu zainteresovani za saradnju na ovom projektu, mogli prijaviti. To su oni koji pružaju usluge smještaja i turističke agencije, preko kojih će se moći ugovarati aražmani - istakla je Gašić.\nSpisak će zatim biti objavljen na stranici Vlade RS i dostupan širokoj javnosti i građani će znati kod koga mogu da rezervišu smještaj.\n- Pravo na korištenje vaučera ima svaki punoljetni građanin sa prebivalištem u RS. Građani će moći da se prijave za korištenje pomoću aplikacija. Preduslov će biti da su prethodno već rezervisali smještaj na teritoriji RS - rekla je Gašić.\nOna je istakla da je cilj pomoći privredi i turizmu RS, ali i da se osvijeste građani da bar dio odmora provedu u RS.\n- Građani ne moraju ići preko agencije. Takođe, postoje različite mogućnosti. Ako želite da provedete samo tri noći na nekom mjestu, imate pravo da iskoristite jedan vaučer po jednoj smještajnoj jedinici. Ako se vaš odmor sastoji od četiri ili više noćenja, za tu smještajnu jedinicu imate pravo da iskoristite dva vaučera - objasnila je Gašić.\nUgostitelj je dužan da usluge smještaja (noćenje sa doručkom) pruži korisniku vaučera lično, u ugostiteljskom objektu za koji je izdata potvrda o rezervaciji i koji posluje van mjesta prebivališta korisnika vaučera.\nVaučer može koristiti samo osoba na čije ime vaučer glasi, a ugostitelj, odnosno turistička agencija naplaćuje korisniku vaučera uslugu umanjenu za vrijednost vaučera.


12. jul 2018. Predsednica Narodne skupštine na 3. samitu predsednika parlamenata centralne i istočne Evrope u Varšavi\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković, koja učestvuje na 3. samitu predsednika parlamenata centralne i istočne Evrope u Varšavi, istakla je da pitanje migracija po složenosti i posledicama nalaže koordinisanu, odlučnu i pažljivu akciju na nacionalnom, regionalnom i globalnom planu.\nGojković je, govoreći na temu oblikovanja politike migracija u Evropi, ukazala da je u potrazi za modelom evropske politike, koji će odgovoriti izazovima budućnosti, Srbija spremna da aktivno učestvuje u raspravi i donošenju političkog rešenja, kao i u sprovođenju mera o kojima se postigne saglasnost.\nGojković je istakla da je Srbija od početka izbegličkog i migrantskog talasa ukazivala na neophodnost zajedničkog i solidarnog odgovora, kao i da je u međuvremenu preduzela sve što je bilo u okviru naših mogućnosti radi zbrinjavanja migranata, obezbeđivanja što boljih životnih uslova i poštovanju osnovnih ljudskih prava, te da je posebnu pažnju i brigu pridavala osetljivim kategorijama, ženama i deci, vodeći računa da im obezbedi potrebnu brigu, zdravstvenu zaštitu i mogućnost obrazovanja dok borave u Srbiji.\nGojković je podsetila da je do sada, kroz Srbiju, kao ključnu tranzitnu zemlju na zapadnobalkanskoj ruti, prošlo približno milion izbeglica i migranata.\nPredsednica Parlamenta je naglasila da se Srbija istovremeno na odgovoran i odlučan način suprotstavila ilegalnim migracijama, štiteći na taj način svoju, ali i teritoriju svojih suseda, kao i pojedinih članica Evropske unije koje su krajnja destinacija migranata, kao i da je posebna pažnja usmerena na borbu protiv krijumčarenja i trgovine ljudima.\n„Rešenje mora biti doneto sa punom odlučnošću svih aktera da bi bilo efikasno, uz fokus na izvorima, kao i sa punom osetljivošću za socijalne, ekonomske i kulturne razlike. Ovakav pristup je neophodan upravo radi zaštite demokratije, humanosti, solidarnosti i ljudskih prava, vrednosti koje čine evropski identitet, uz puno razumevanje da ne postoje brza i laka rešenja“, poručila je Gojković.\nPored predsednice Narodne skupštine Republike Srbije, samitu prisustvuju predsednici parlamenata Poljske, Mađarske, Češke Republike, Litvanije, Slovenije, Albanije, Makedonije i Malte, kao i potpredsednici i zamenici predsednika parlamenata Jermenije, Azerbejdžana, Belorusije, Bugarske, Gruzije, Bosne i Hercegovine, a biće prisutne i delegacije parlamenata Grčke, Kazahstana, Slovačke, Ukrajine i Hrvatske.\nPredsednici parlamenata pored pitanja migracija, razgovaraju i o jačanju parlamentarne saradnje kao prilike za razvoj regiona i u tom okviru o saradnji u oblasti infrastrukture, energetske transformacije i energetske sigurnosti, transportnoj politici i održivom razvoju, te o ulozi parlamentarne diplomatije u savremenim međunarodnim odnosima.


Zelioli: Želja italijanske Vlade je da se ubrza proces proširenja EU na zemlje Zapadnog Balkana\n"novi politički kontekst zahtijeva institucionalni dijalog"\nZelioli je, kako se navodi, pohvalio posvećenost nove parlamentarne većine u dijelu evropske aspiracije i naglasio da je Italija bila i ostaje uz Crnu Goru\nInkluzivan dijalog doprinosi odlučnijem djelovanju na putu ka Evropskoj uniji (EU), poručio je ambasador Italije u Crnoj Gori Luka Zelioli.\nKako je saopšteno iz Skupštine, Zelioli se danas sastao sa predsjednicom parlamenta Danijelom Đurović i ohrabrio je da tokom mandata unapređuje ne samo dijalog sa izvršnom vlašću, već i dijalog između parlamentarne većine i opozicije.\nOn je kazao da je zadovoljan sveukupnim bilateralnim odnosima, ističući da Italija snažno podržava evropsku integraciju Crne Gore.\n„Zelioli je prenio poruku i želju italijanske Vlade da se ubrza proces proširenja EU na zemlje Zapadnog Balkana i podsjetio da je posebno važno da one posvećeno sprovode reformske procese kako bi njihova integracija bila znatno dinamičnija“, kaže se u saopštenju.\nZelioli je, kako se navodi, pohvalio posvećenost nove parlamentarne većine u dijelu evropske aspiracije i naglasio da je Italija bila i ostaje uz Crnu Goru.\nGovoreći o potencijalima za saradnju, on je naveo da, uz tradicionalno dobre odnose u oblasti kulture i ekonomije, Italija podržava Crnu Goru i u ključnim reformama u dijelu vladavine prava i poglavlja 23 i 24.\nZelioli je naglasio da novi politički kontekst zahtijeva institucionalni dijalog i pozdravio činjenicu da se nakon krize došlo do pronalaženja rješenja u okviru demokratskih institucija.\nĐurović je pozdravila kontinuiran dijalog i sadržajne odnose između dvije prijateljske države.\n„Ona je ocijenila saradnju sa Italijom konstruktivnom na nivou susjeda i partnerstva u NATO savezu i izrazila očekivanje da će bilateralna komunikacija biti ojačana i budućim članstvom Crne Gore u EU“, kaže se u saopštenju.\nĐurović je zahvalila na snažnoj podršci i zalaganju Italije u procesu pridruživanja zemalja Zapadnog Balkana EU i navela da očekuje da će se oni nastaviti u aktuelnom izazovnom bezbjednosnom trenutku.\n„Ona je poseban akcenat stavila na kvalitetnu međuparlamentarnu saradnju koja se duži niz godina održava i nadograđuje i izrazila očekivanje da će ona biti nastavljena i u narednom periodu, kako na nivou predsjednika parlamenata, tako i na nivou radnih tijela dva parlamenta“, kaže se u saopštenju.\nIz Skupštine su rekli da je Đurović upoznala ambasadora sa stepenom podrške crnogorskih građana evropskim vrijednostima i naglasila da upravo ta činjenica predstavlja ideju vodilju oko koje se okupljaju svi subjekti nove parlamentarne većine.\n„To je i bio cilj da se nova parlamentarna većina formira kako bi ubrzala reformske procese u ključnim poglavljima“, kazala je Đurović.\nOna je naglasila da je Crna Gora jedina država kandidat u regionu koja je otvorila sva pregovaračka poglavlja, što je izuzetno značajna činjenica.\nĐurović je kazala da očekuje da će Crna Gora u najskorijem periodu ispuniti uslove iz privremenih mjerila za poglavlja 23 i 24, s obzirom na to da je prioritet dobijanje Izvještaja o ispunjenju privremenih mjerila kako bi se ušlo u fazu postepenog zaključivanja pregovora i eventualnog dobijanja datuma pristupanja EU do kraja mandata aktuelne vlasti.\nOna je istakla da vjeruje da postoji velika odlučnost premijera i članova Vlade da ulože maksimalne napore u pravcu sprovođenja potrebnih reformi na putu ka EU.\nĐurović je ukazala na značaj regionalne saradnje i istakla da Crna Gora treba da bude pozitivan primjer u susjedstvu i šire.\nOna je dodala da je intenzivna saradnja između zemalja Zapadnog Balkana okolnost koja olakšava proces pridruživanja EU.\nSagovornici su razgovarali i o stanju u crnogorskoj ekonomiji i italijanskim investicijama.\n„Tom prilikom ambasador je predstavio Đurović kandidaturu Rima za EXPO 2030. godine“, dodaje se u saopštenju.\nLuka ZelioliDanijela ĐurovićCrna Gora i ItalijaItalija i Crna GoraSkupština Crne GoreEvropska unijaEU\n03.07. 07:30 h\t53715\n02.07. 15:40 h\t45395\n03.07. 07:15 h\t41802\n02.07. 19:19 h\t39213\n02.07. 19:58 h\t29228


Za Inđiju kažu da je železnička raskrsnica Srema, jer kroz nju prolazi pruga Beograd-Subotica, te Beograd-Šid. Pored Inđije prolazi i međunarodni auto-put Beograd-Budimpešta. Ostaci rimskih i srednjovekovnih utvrđenja i brojni spomenici u gradu govore o strateškom značaju ovog područja uz Dunav, koji je kroz istoriju predstavljao granicu različitih imperija. Ove činjenice čine Inđiju idealnom lokacijom za ovogodišnju, devetu po redu u Srbiji, Evropsku noć istraživača. Cilj nam je da kroz zanimljive postavke, radionice i priče približimo posetiocima različite naučne ideje i da na zabavan način objasnimo fenomene iz prirode.\nPridružite nam se u petak 28. septembra između 16:00 i 20:00 i potražite znanje zajedno sa našim istraživačima! Istražuj kroz noć, u znanju je moć!\nSrednja škola „Dr Đorđe Natošević“ Inđija\nZajedno ćemo oslikavati razne motive na papiru uz pomoć četkica i limuna. Kada buduća slika bude gotova, stavićemo je iznad plamena sveće i ćekaćemo zajedno da naša slika postane vidljiva.\nObnovljivi izvori energije – mini solarni sistem\nSTŠ „Mihajlo Pupin“ Inđija\nBićete u prilici da vidite mali, ali vrlo efikasan solarni sistem!\nMikrokontrolersko upravljanje bojlerom\nPokazaćemo vam mikrokontrolersku regulaciju temperature rada bojlera uz prikaz parametara rada na dsipleju\nMali auto koji prati iscrtanu traku na putu\nDođite da vidite kako mali auto preko dva optosenzora i operacionih pojačivača prati iscrtanu crnu štraftu.\nDrvena maketa dizalice\nZašto su gljive toliko čudesne? Ova grupa organizama ne može biti svrstana ni u biljke ni u životinje, već čini Peto carstvo za koje se smatra da ima oko 5,1 miliona predstavnika. Gljive su prema analizama DNK bliže ljudima nego biljkama, a...\nLIST – FOTOHEMIJSKA FABRIKA KINETIČKIH MELODIJA\nSvakog dana se u prirodi susrećemo sa mnoštvom različitih listova. Svi ti listovi predstavljaju male fabrike koje savršeno rade. Zajedno ćemo zaviriti u njihov mehanizam i videćemo šta se u tim fabrikama proizvodi.\nFizika kroz vekove\nKroz zanimljivu prezentaciju ćemo predstaviti fizičke pojave, procese i zakone, kao i njihovu primenu nekad i sad.\nIluzije, obračuni o prošlosti\nPrikaz iluzija uz izvođenje složenih računa bez digitriona. Baš kao što je nekad rađeno!\nOD VODE DO KOPNA\nVodozemci ili amfibije su prvi stanovnici kopna među kičmenjacima (kopneni kičmenjaci) i istovremeno njihovi evoluciono najniži predstavnici. Postavka prati prilagođenosti repatih vodozemaca na vodenu i kopnenu sredinu koja je predstavljena kroz...\nNoć istraživača - prošlost\nBićete u prilici da čujete mnoštvo zanimljivosti o istorijskom značaju fruškogorskih manastira.\nSadržaj je podeljen u nekoliko celina koje se međusobno nadovezuju i vode posetioce interaktivnom komunikacijom, igrama i vizuelnim prezentacijama kroz svet šumarstva. Cilj je da se posetioci upoznaju kroz osobenosti divlje flore i faune sa...\nDoktor za vodu\nOsnovna škola „Braća Grulović“ Beška\nVoda je izvor života i neophodna je našem telu. Zato vodu pijemo svakog dana i izuzetno je važno da bude čista. Pokazaćemo vam šta hemija može da učini povodom toga – napravićemo...\nBića iz prošlosti i hemijski vulkan\nZajedno ćemo pronaći odgovore na pitanja kako su dinosaurusi vladali planetom, kako su se izlegli iz jajeta i na koji način smo otkrili njihovo postojanje...\nKako to da naduvani balon pod pritiskom može da prenese vodu pomoću slamčice u čašu.\nOtkrijte magiju u svom glasu\nUčesnici će moći da detektuju frekvenciju svog glasa, a ujedno i da čuju kako može drugačije da zvuči.\nProšlost - Od elektrostatike do Tesle\nOsnovna škola „Dr Đorđe Natošević“ Novi Slankamen\nGledano kroz prošlost elektrostatika je bila osnova na kojoj se gradila i razvijala elektrotehnika kao nauka, a svoj izuzetan značaj za to dao je upravo Nikola Tesla.. Uz brojne oglede zajedno ćemo doći do odgovora na sledeća...\nRimljani na teritoriji Inđijske opštine\nOsnovna škola „Dušan Jerković“ Inđija\nUz naše mape bićete u prilici da upoznate različita nalazišta na teritoriji inđijske opštine iz doba Starog Rima.\nHemijski koktel i hemijski vulkan\nPetoro dece iz 19. veka traži mladog Leonarda\nOsnovna škola „Jovan Popović“ Inđija\nDa li znate šta je to mutacija gena? Predstavićemo vam periodni sistem elemenata na jedan specifičan način. Zajedno ćemo putovati u prošlost kroz život i delo Marije Kiri, Mendeljejeva, Jovana Cvijića, Milutina...\nMihajlo Idrisa Maiga