KFOR I POLICIJA KOSOVA U STRAHU: Kfor podigao borbenu gotovost na Kosovu zbog MASAKRA NA NOVOM ZELANDU | Slobodna Bosna\nKFOR I POLICIJA KOSOVA U STRAHU: Kfor podigao borbenu gotovost na Kosovu zbog MASAKRA NA NOVOM ZELANDU\nDirektor Kosovske policijske službe Rašit Ćeljaj izjavio je novinarima da je preventive radi, zbog mogućih terorističkih napada, povećan broj pripadnika kosovske policije u institucijama i na različitim mjestima na širem području Kosova.\nKfor je podigao stepen borbene gotovosti na Kosovu radi sprječavanja eventualnih incidenata, rečeno je iz Komande Kfora.\nIsti izvor navodi da je takva mjera preduzeta, u skladu sa procjenom bezbjednosne situacije, da bi se spriječili incidenti koji bi mogli da destabilizuju situaciju na Kosovu ili ugroze prisustvo Kfora ili rad i aktivnosti institucija.\nOn je naveo da je riječ o preventivnom djelovanju nakon terorističkog napada na Novom Zelandu, te dodao da nemaju informacija o mogućim terorističkim i drugim napadima.\nU napadima u džamijama El Nur i Linvud u Christchurchu poginulo je 49 ljudi.\nPolicija je privela četiri osobe, među njima i dvadesetosmogodišnjeg Brentona Tarranta, koji je preuzeo odgovornost.\nDETALJI PRESUDE O SREBRENICI: Krivica Holandije "10 posto", porodice žrtava mogu tražiti naknadu\nŠTA ĆE SAD KOLINDA: Procurilo uznemirujuće priznanje policajca o premlaćivanju migranata!\nHLOVERKA NAPALA MAKARSKE KLUBOVE, SMETAJU LI JOJ MOŽDA BOSANCI: "Privatnici dolaze zaraditi i dovode Karleuše"!?\n16. Jul. 20192\nŠVICARSKI NOVINAR DEMANTIRAO KOLINDU: "Triput smo provjerili prijevod, ona je to doista rekla"!


VIKEND FRANCUSKOG FILMA U DOMU OMLADINE - Presstiž internet magazin...Presstiž internet magazin…\nVi ste ovde: Naslovna » VIKEND FRANCUSKOG FILMA U DOMU OMLADINE\nPostavio Redakcija Presstiž 11 Feb 2017 u 14:19 | Kategorija: Vesti | 0 Komentara\nVikend francuskog filma, pod nazivom „Hronike svakodnevnog nasilja” održaće se od 17. do 19. februara u Velikoj sali Doma omladine Beograda.\nIz Doma omladine poručuju da, nakon praznika, perioda odmaranja i proslava, ponovo zaplovite u svet francuskih filmova i razmislite o različitim oblicima nasilja čiji smo svakodnevni svedoci ili žrtve: ratnog nasilja, raznih predrasuda ili nasilne pljačke. Pogledajte 5 odličnih filmova (od kojih je jedan dokumentarac) kojima je upravo nasilje nit koja ih povezuje…\nPetak, 17. februar, 21:00\n„Dama iz automobila sa naočarima i puškom“ (FRA, 2015, 95’)\nRežija: Žoan Sfar\nIgraju: Freja Mavor, Benžamen Biole, Stejsi Martin\nOna je najkratkovidija, najsentimentalnija, riđa, veliki lažov, iskrena, direktna, najtvrdoglavija od svih junakinja. Dama iz auta nikada nije videla more, beži od policije i sebi neprestano ponavlja da nije luda … Međutim…\nSubota, 18. februar, 18:00\n„Istrajnost“ (FRA, 2016, 96’) (dokumentarac)\nSubota, 18. februar, 20:00\n„Nisam đubre“ (FRA, 2016, 111′)\nNedelja, 19. februar, 18:00\n„Ciklonsko oko“ (FRA, 2015, 97′)\nNedelja, 19. februar, 20:00\n„Beli jahači“ (FRA, 2016, 112′)\nOrganizacija: Dom omladine Beograda i Francuski Institut


Žene u Prvom svetskom ratu u Srbiji / 2014 / Naslovna - Noć muzeja\nŽene u Prvom svetskom ratu u Srbiji\nŽene ratnici predstavljaju najhrabriji primer borbe za pravo, pravdu i slobodu za koje se Srbija borila tokom Velikog rata. Izložba sa posebnim poštovanjem ističe njihove neverovatne sudbine, mnoga odlikovanja, ali i teškoće sa kojima su se susretale ne samo tokom okršaja, već i u vremenima mira. Izložba nas fotografijama i dokumentima približava i onim ženama dobrovoljcima, koje su prešle mnoge evropske puteve da bi stigle do srpskog naroda, koji su prihvatile kao svoj.\nAutorka postavke je Aleksandra Ninković Tašić


Veliki uspeh naših studentkinja arhitekture; Foto: arh.bg.ac.rs\nMaša Žujović, Nevena Jeremić i Isidora Kojović su na međunarodnom studentskom takmičenju Textile Structures for New Buildings 2019 osvojile prvu nagradu u kategoriji Urban Living- City of Future.\nStudentkinje četvrte godine Integrisanih akademskih studija arhitekture i prve godine Master akademskih studija arhitekture na Arhitektonskom fakultetu u Beogradu, napravile su veliki uspeh na takmičenju koje po 15. put organizuje međunarodni sajam tehničkog tekstila Techtextil uz podršku međunarodne asocijacije za membranske konstrukcije TensiNet. Rad naših studenata pod imenom Voro-Membrane je zajedno sa ostalim nagrađenim radovima prikazan na izložbi: Textile Student Competition u okviru međunarodnog sajma Techtextil koji je održan u Frankfurtu u periodu od 14. do 17. maja 2019. godine, kada im je na svečanoj ceremoniji dodeljena nagrada.\nTakmičenje koje se održava pod supervizorstvom profesora Wernera Sobeka, direktora Instituta za lake strukture (Institut für Leichtbau Entwerfen und Konstruieren – ILEK), Univerziteta u Štutgartu, ima za cilj da prepozna inovativna razmišljanja i rešenja za probleme projektovanja i izgradnje objekata od teških materijala, kao i jačanje kontakta između mladih, tehničko-tekstilne građevinske industrije i univerziteta. Ove godine takmičenje je bilo vezano za manifestaciju Urban Living – City of Future i orijentisano na mogućnosti tekstilne arhitekture da unapredi život u urbanim okruženjima.\nRad naših studenata Voro-Membrane izdvojio se specifičnim procesom projektovanja membranskih struktura; Foto: arh.bg.ac.rs\nRad naših studenata zasnovan je na prirodnim algoritmima i procesu rasta u kome se forme razvijaju pod uticajem kompleksnih prostornih uslova.\nŽiri je dodelio nagrade za šest radova u četiri različite kategorije (četiri prve, jednu drugu, jednu treću) i priznanja za još dva rada. Pored našeg tima, dobitnici nagrada i priznanja su timovi sa prestižnih univerziteta iz Nemačke, Španije, Tajlanda, Holandije i Kanade.\nRadovi prispeli na konkurs iz celog sveta pokrivaju širok opseg raznovrsnih tema od inovativne primene materijala, preko projektnih rešenja, koncepata izgradnje i montaže do prototipova struktura. Rad naših studenata Voro-Membrane izdvojio se specifičnim procesom projektovanja membranskih struktura zasnovanom na prirodnim algoritmima i procesu rasta u kome se forme razvijaju pod uticajem kompleksnih prostornih uslova, a u obrazloženju žirija navodi se: „Žiri je ne samo impresioniran uspešnim konceptom, već i veoma ceni konzistentnost projektne ideje, matematičkog generisanja geometrije, fizičke formacije i realizacije modela u krupnoj razmeri…“\nKurs o generisanju prostornih struktura\nStudentski tim našeg fakulteta učestvovao je na takmičenju na predlog dr Jelene Milošević, docenta, nastavnika na predmetu izbornog bloka Istorija i teorija 1 – MASA-11020-07 / IASA-47020-07: Generisanje prostornih struktura, sa projektom koji su radile u toku jesenjeg semestra školske 2018/19. godine. U okviru ovog kursa studenti se upoznaju sa potencijalima korišćenja metoda i tehnika pronalaženja forme (form-finding) u procesu projektovanja prostornih struktura.\nTokom prošlog semestra studenti su radili na projektu Urban Textile Interface (UTI) Structure, čiji je zadatak bio predlog rešenja natkrivanja manje pešačke ulice, a koji je realizovan sa motivom da se, putem praktično orijentisanog istraživanja, upoznaju sa izazovima konstruisanja nekonvencionalnih, lakih membranskih struktura.\n#Isidora Kojovic #Masa zujovic #membrana #Nevena Jeremic #objekti od tekstila #Techtextil #tekstiilne strukture #tekstil #TensiNet #Voro-Membrane


Nova Pazova, Projekt, Verkauf, , 760 €/m2 - Prezident Nova Pazova - Anzeige: 327159 :: NadjiDom.com\nDie neuesten Immobilienanzeigen\nImmobilien verkaufen Belgrad\nImmobilien vermieten Belgrad\nImmobilien NOVI SAD\nImmobilien verkaufen Novi Sad\nImmobilien vermieten Novi Sad\nHauser verkaufen Belgrad\nHauser verkaufen Novi Sad\nHauser verkaufen Niš\nHauser verkaufen Kragujevac\nWohnungen verkaufen Belgrad\nWohnungen verkaufen Novi Sad\nWohnungen verkaufen Niš\nWohnungen verkaufen Kragujevac\nGewerbliche Objekte verkaufen\nGewerbliche Objekte verkaufen Belgrad\nGewerbliche Objekte verkaufen Novi Sad\nGewerbliche Objekte verkaufen Niš\nGewerbliche Objekte verkaufen Kragujevac\nStudios verkaufen Belgrad\nStudios verkaufen Novi Sad\nHauser vermieten Belgrad\nHauser vermieten Novi Sad\nHauser vermieten Niš\nHauser vermieten Kragujevac\nWohnungen vermieten Beograd\nWohnungen vermieten Novi Sad\nWohnungen vermieten Niš\nWohnungen vermieten Kragujevac\nGewerbliche Immobilien vermieten\nGewerbliche Objekte vermieten Belgrad\nGewerbliche Objekte vermieten Novi Sad\nGewerbliche Objekte vermieten Niš\nGewerbliche Objekte vermieten Kragujevac\nUnterkunf Vrnjačka Banja\nUnterkunf Novi Sad\nWas ist NadjiDom.com?\nVerkauf Vermieten Unterkunft\nErweiterte Suche Schnellsuche Weitere Parameter Weniger Parameter\nAnzeige inserieren Anmeldung Wir suchen für Sie\n⌂ » Immobilien » Verkauf » Projekte » Nova Pazova\n- Kralja Petra I Karađorđevića 44-46\nvon 760 €/m2\nKlicken Sie hier, um die Google Map zu aktivieren\nPrezident Nova Pazova\nKADA ŽELITE VIŠE!\nPrezident Kompanija sa ponosom predstavlja revolucionarni projekat na teritoriji Nove Pazove. Reč je o jedinstvenom KOMPLEKSU koji će pomeriti granice na ovom području kada je u pitanju gradnja!\nOPIS. Višeporodični stambeno-poslovni objekat lociran je u ulici Kralja Petra I Karađorđevića, br. 44-46. Objekat se sastoji iz tri lamele: LAMELA 1/ P+4+Pk (57 stanova i 3 lokala, ukupne neto površine 5730, 48 m2), LAMELA 2/P+4+Pk (75 stanova i 2 lokala, ukupne neto površine 4251, 30 m2) i LAMELA 3/Pd+P+4+Pk (87 stanova, 6 lokala i 14 garažnih mesta, ukupne neto površine - 4970, 87 m2). Uz objekat, predviđeno je preko 200 parking mesta. Grandiozni kompleks broji stanove svih struktura, počev od garsonjera do luksuznih penthouse stanova.\nVIZUELNI IDENTITET. Prezident Kompanija, kao apsolutni lider na tržištu će vizuelnim identitetom ovog projekta postaviti nove standarde gradnje na području Nove Pazove i šire, dok će konkurencija imati težak domaći zadatak da se barem donekle približi istim. Arhitektonski koncept ostavlja snažan utisak izgledom i elegancijom boja. Prostorna rešenja reflektuju komfor i udobnost, pružajući Vam mir i privatnost stanovanja. Ukoliko želite više… PREZIDENT KOMPLEKS je idelno mesto za Vaš novi početak!\nLOKACIJA. Prezident Kompleks će definisati novi centar grada Nove Pazove. Na samo 20 km od Beograda, predstavlja idealno mesto za život ukoliko želite da se nakon napornog poslovnog dana i uzavrelih ulica užurbanog grada vratite u mirnu oazu porodičnog života. U kompleksu smo za Vas stvorili idealne uslove, počev od najkvalitetnijih materijala koje smo koristili za izradu stambenih jedinica i objekta generalno (italijanska keramika, hrastov parket, blindirana vrata…), prodavnice, parkinga, igrališta za decu, kafića, wellness and spa centra, portira… Kako biste zaista živeli Život Sa Stilom!\nISKUSTVO I TRADICIJA. Skoro dve decenije Prezident direkcija je stacionirana u Novom Sadu na istoj adresi. Ono što ističemo kao najznačajniju kariku uspešnog poslovanja jesu zadovoljni kupci čiji se broj iz godine u godinu konstantno povećava. Iskustvo i tradicija kreirali su lojalne klijente koji prepoznaju i žele kvalitet i individualizaciju usluge. Ispunjavanjem njihovih zahteva i želja napravili smo ključ za dugoročni uspeh. Sada u našim novim poslovnicama u Staroj Pazovi (Svetosavka br. 31) i Novoj Pazovi(Kralja Petra I Karađorđevića br. 39) dobijate identičan tretman uz poštovanje svih standarda koje smo davno postavili u oblasti gradnje.\nŠTA NUDIMO? Pouzdanost, vrhunski kvalitet, poštovanje rokova izvođenja radova i pre svega poslovanje po svetskim standardima, su ključni elementi na osnovu kojih vodimo našu poslovnu politiku!\nZa sve one koji prepoznaju kvalitet i koji teže da postignu što bolji kvalitet života, PREZIDENT KOMPLEKS je idealno mesto za novi početak!\nZa sve one koje žele više!\nPoslovnica: Prezident Nova Pazova\nAdresa: Kralja Petra I Karađorđevića 39\nTel: +381 22 325 046\nMob: +381 62 8099 848; +381 63 475 786\ne-mail: prezidentnovapazova@gmail. com\nwww. prezident. co. rs\nPreis pro Quadratmeter: 760 €\nFrist für die Vollendung von Bauarbeiten: 31.10.2017.\nStadt: Nova Pazova\nStraße: Kralja Petra I Karađorđevića 44-46\nDie Nachricht wurde erfolgreich gesendet. Kontaktformular anzeigen\nInvestor: Prezident D.O.O.\nKlicken Sie *** um die ganze Zahl zu sehen\nHandy: 062 508 ***\nAdresse: Jevrejska 23\nAlle Anzeigen des Nutzers\nMerken Melde die unrichtige Anzeige an\tKreditsimulation\nMaster 021 Nekretnine - Novi Sad\nIMOVINA PLUS DOO - Beograd\nExpert nekretnine - Niš\nSolucija 2018 -\nIN-EL nekretnine - Beograd\nHrast nekretnine d.o.o. - Beograd\nBiro za nekretnine doo - Novi Sad\nGOLD NEKRETNINE NOVI SAD - NOVI Sad\nINVICTA - Novi Sad\nKrstić nekretnine d.o.o. - Beograd\nKOSMOPOLIT NEKRETNINE - Beograd\nĐinas Nekretnine - Novi Sad\nANGAŽMAN NEKRETNINE - Beograd\nMetropolis Lux - Niš\nIRMA NEKRETNINE - Niš\nKRSTIĆ NEKRETNINE - Kragujevac\nPlaneta prostor - Novi Sad\nART KLJUČ - Beograd\nKLJUČ NEKRETNINE - Novi Sad\nBIARH - Novi Sad\nMondo - Niš\nA PLUS NEKRETNINE - Beograd\nLIDER NEKRETNINE WINNER D.O.O. - Beograd\nSERBES DOO - Novi Sad\nRaičević nekretnine - Beograd\nVerkauf, Projekte Nova Pazova:\nNeuheiten von BLOG\nU toku smo svetske krize COVID-19. Ekonomija je na udaru, populacija zabrinuta kako za svoje... Mehr »\nU poslednjih nekoliko nedelja svet se drastično promenio na svim poljima. Svi se, kao svetska... Mehr »\nPred notarima je mogućnost elektronskog potpisa, što takođe otvara mogućnost da se... Mehr »\nwohnungen verkaufen Nis\nwohnungen mieten Belgrad\nwohnungen mieten Novi Sad\nwohnungen mieten Kragujevac\nwohnungen mieten Nis\nhäuser verkaufen Belgrad\nhäuser verkaufen Novi Sad\nhäuser verkaufen Kragujevac\nhäuser verkaufen Niš\ngewerbliche objekte Belgrad\ngewerbliche objekte Novi Sad\ngewerbliche objekte Kragujevac\ngewerbliche objekte Niš\nService für Webmeister\nwww.nadjidom.com - Immobilien


Muzej Jugoslavije i Vikimedija Srbije zajedno predstavljaju kulturno nasleđe | News | Designed.rs - Dizajn web portal\nMuzej Jugoslavije i Vikimedija Srbije zajedno predstavljaju kulturno nasleđe\nMuzej Jugoslavije i Vikimedija Srbije zajedno u predstavljanju kulturnog nasleđa na Vikipediji!\nVikimedija Srbije i Muzej Jugoslavije organizuju uređivački maraton u pisanju i dopunjavanju biografija znamenitih ličnosti iz perioda SFRJ na Vikipediji na srpskom jeziku. Maraton se održao 29. novembra - simbolično na nekadašnji Dan republike, u Muzeju Jugoslavije.\nČlanci na srpskoj jezičkoj verziji Vikipedije biće ilustrovani i fotografijama iz fundusa ove institucije kulture. Akciji se pridružuje i Istorijski arhiv Jagodine, koji će za viki projekte donirati političke plakate iz ovog perioda.\nUrednici Vikipedije, volonteri Vikimedije Srbije i zaposleni u Muzeju Jugoslavije okupiće se sutra kako bi zajedno unapredili članke na Vikipediji na srpskom jeziku o znamenitim ličnostima iz perioda Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. Zajedničkim radom ustanovljeno je da mnoge biografije nedostaju na Vikipediji, a da Muzej poseduje adekvatnu literaturu, koja je osnova za građu članaka, kao i fotografije za ilustraciju.\nUređivački maraton je zvanični početak dugoročne saradnje između Muzeja i Vikimedije, a nastaviće se programom Vikipedijanac stažista koji će biti realizovan u ovoj ustanovi u narednih mesec dana. Urednik Vikipedije sa iskustvom radiće u ovoj instituciji kulture na digitalizaciji materijala od enciklopedijske vrednosti, koji će se potom naći na Vikipediji i drugim viki projektima, ali će pružiti i obuku zaposlenima za samostalni rad u viki okruženju, kao i na unapređenju članaka na Vikipediji na srpskom jeziku.\nSaradnja Muzeja Jugoslavije i Vikimedije Srbije deo je GLAM programa (Galleries, Libraries, Archives, Museums) koji srpski organak Zadužbine Vikimedija sprovodi u našoj zemlji. U pitanju je dvosmerna saradnja sa institucijama kulture u unapređenju dostupnosti riznice kulturnog nasleđa naše zemlje na internetu, odnosno na Vikipediji - najvećoj riznici ljudskog znanja u istoriji.\nKao rezultat ove podrške, brojne ustanove kulture se pridružuju GLAM programu širenja slobodnog znanja i kulture, pa se tako trenutno intezivno uspostavlja saradnja sa muzejima, arhivima i biliotekama širom Srbije. Istorijski arhiv Jagodine će za početak saradnje donirati političke plakate, u Muzeju u Leskovcu se sprovodi program stažiranja, a u Muzeju Vojvodine će sredinom decembra biti održan dvodnevni seminar za predstavnike muzeja u Vojvodini.


Microsoft u Windows 10 taskbar dodaje vesti i interesovanja. Praktično, kompanija kreira prečicu na taskbaru koja omogućava proveru vremena, najnovijih vesti, sportskih rezultata i kretanje cena na berzi. Ova funkcija će se Windows 10 korisnicima… »\nBitkoin i druge digitalne valute snažno su pale jutros brišući preko 260 milijardi dolara vrednosti kripto tržišta. Na današnjem trgovanju u 14:06 časova po pekinškom vremenu, cena bitkoina iznosila je 49.281,4 dolara, što je pad od skoro 10… »\nOsnivač turske berze kriptovaluta, Faruk Fatih Ozer, navodno je pobegao iz zemlje sa ukradenih čak dve milijarde dolara. Ozera (27) je snimila kamera na aerodromu u Istanbulu tokom provere pasoša. Veruje se da je pobegao u Albaniju ili Tajland… »\nNa današnjem trgovanju oko 14:06 časova po pekinškom vremenu, cena bitkoina iznosila je 49.281,40 dolara, što je pad od skoro 10 odsto u poslednja 24 sata, prema podacima KoinDeska. Etereum se spustio na 2.202,05 dolara, ili za više od 11 procenata… »\nTop press pre 17 dana\nCene kukuruza i soje protekle nedelje zabeležile su osmogodišnji maksimum, a porasla je i cena pšenice, navodi se u nedeljnom izveštaju Produktne berze. Ugovori za kukuruz sa isporukom robe u periodu april/maj su realizovani u cenovnom rasponu od 23,7… »\nBeogradska berza - Nedeljni izveštaj za period od 19. do 23. aprila 2021.\nU PDF fajlu pogledajte nedeljni izveštaj o trgovanju na Beogradskoj berzi za period od 19. do 23. aprila 2021. kliknite za PDF fajl… »\nBeogradska berza - Dnevni izveštaj za petak, 23. april 2021.\nU PDF fajlu pogledajte dnevni izveštaj o trgovanju na Beogradskoj berzi za petak, 23. april 2021. kliknite za PDF fajl… »\nBitkoin i druge digitalne valute naglo su pale što je dovelo do brisanja više od 260 milijardi dolara vrednosti kripto tržišta. Na današnjem trgovanju oko 14:06 časova po pekinškom vremenu, cena bitkoina iznosila je 49.281,40 dolara, što je pad od… »\nDanijel Dajns je izvršni direktor kompanije UiPat (UiPath Inc), proizvođača softvera za automatizaciju koji je u sredu na Njujorškoj berzi prikupio 1,34 milijarde dolara od prodavaca softvera i investitora na Inicijalnoj javnoj ponudi (IPO). Dajns se… »\nPad cene bitkoina zbrisao 260 milijardi dolara sa kripto berzi\nVečernje novosti pre 22 minutajoš 3 povezane


NAJBOLJI PRAZNIČNI FILMOVI\nIzvor: Espreso.rs/Citymagazine.rs/Lokalne novine | Obrenovac, 23.12.2020.\nIdeje za gledanje filmova u vreme praznika\nSvake godine objavi se veliki broj prazničnih filmova, koji služe da upotpune atmosferu i opuste nas. Kao takvi, oni su uglavnom predvidljivi i ne previše zahtevni, a glavne uloge obično tumače glumci koji nisu toliko poznati širom auditorijumu. Naravno da postoje izuzeci u kojima neku od uloga tumače filmske i serijske zvezde, mada ni to nije garancija uspeha i visoke ocene. U svakom slučaju, ako tražite takvu prazničnu zabavu, sa ponekim poznatim licem, primere možete pronaći u nastavku.\nSurviving Christmas – Ben Aflek i Kristina Eplgejt\nBen Aflek se 2004. oprobao u ulozi marketinškog stručnjaka koji plaća jednoj porodici da provede Božić sa njim, a ostale uloge tumače Kristina Eplgejt, Džejms Gandolfini i Ketrin O’Hara. Film je prošao užasno u bioskopu, a i naknadni komentari kritičara i fanova nisu bili ništa bolji, pošto su ga mnogi proglasili jednim od najgorih filmova te decenije.\nFour Christmases – Riz Viterspun i Vins Von\nViterspun i Von su bračni par koji svake novogodišnje sezone putuje u inostranstvo kako ne bi morali da se viđaju sa svojim roditeljima. Kada letovi budu otkazani zbog magle, oni su primorani da praznike provedu sa roditeljima, ali je problem što su i njegovi i njeni roditelji razvedeni. Tako nastaje pokušaj da stignu u sva četiri doma i sa svakim budu bar neko vreme, sa očekivanim nezgodama i odstupanjima od plana.\nJust Friends – Rajan Rejnolds\nRadnja počinje kada Kris kaže svojoj najboljoj prijateljici iz srednje škole da je zaljubljen u nju, a ona mu kaže da ipak želi da samo budu prijatelji. Posramljen, napušta grad i odlazi na fakultet, a deceniju kasnije se vraća u rodni grad kao uspešan poslovni čovek i nepokolebljivi zavodnik. Rajan Rejnolds je odličan u glavnoj ulozi.\nThe Family Stone – Sara Džesika Parker, Dajan Kiton, Rejčel Mekadams\nPored gorepomenutih glumaca, tu su i Dermot Malruni, Luk Vilson i Kler Dejns, a radnja se vrti oko žene koja provodi praznike sa ekscentričnom porodicom svog momka. Ona, sa svojom poslovnom ozbiljnošću i uštogljenošću, nikako se ne uklapa u njihovo blesavo okruženje, te tako nastaju mnoge smešne situacije.\nThree Days – Kristin Dejvis\nFilm kreće tragično, nakon što bračni par ima svađu i supruga istrči na ulicu, gde je udari automobil i ubije. Pošto se sve dešava na Badnji dan, jedan anđeo joj dozvoljava da provede još tri dana sa svojim mužem. Oni tada pokušavaju da ih iskoriste na najbolji način, iako im to u poslednje ime nije išlo baš najbolje, a koliko je gluma uverljiva, procenite sami.


Borković sedmi u Monci, besan zbog problema sa menjačem | 013 info\nSport klub\tSub, 25/09/2021 - 16:41\nPančevac Dušan Borković osvojio je sedmo mesto u prvoj trci pretposlednjeg trkačkog vikenda TCR Evropa šampionata na stazi u Monci. Uz šestu startnu poziciju, 37-godišnjak iz Pančeva je osvojio 23 boda (18+5).\nBorković je tokom većeg dela trke vodio žestoku bitku sa Askonom i Džimijem Klareom za četvrto mesto i sve do sedmog kruga činilo se da će doći do vredne pozicije. Nažalost, u završnici je, ponovo zbog problema sa menjačem, izgubio priključak, pa je zauzeo sedmo mesto.\n„Ljut sam zbog ovoliko problema sa automobilom, posebno jer se sa menjačem ponavlja. Verujem svom timu i vidim da inženjeri daju sve od sebe, ali zaista ne znam više ni kome, ni čemu da pripišem ovolike kvarove. Ostaje mi nada da ću dobru startnu poziciju uspeti da iskoristim bar u sutrašnjoj trci„, rekao je Borković nakon prvog dana u Monci.\nPobedu je upisao Argentinac Franko Đirolami, koji je za 22 stotinke nadmašio Španca Mikela Askonu , dok se na treće mesto popeo sjajni Franko Koronel, sa zaostatkom nešto većim od jedne sekunde. Vozač iz Makedonije, Viktor Davidovski, trku je završio na sjajnom devetom mestu sa 18 sekundi u plusu.\nSrpski as drugu trku pretposlednjeg trkačkog vikenda TCR Evropa šampionata vozi u nedelju od 13.30 časova.


[es] - Hakovanje, Nokia N95\n[es] :: Smartphone :: Symbian OS :: Hakovanje, Nokia N95\nHakovanje, Nokia N95 26.10.2011. u 12:52 - pre 81 meseci\nKoristim N95 koji nije hakovan, imam sertifikat kojim sam potpisivao sve instalirane aplikacije.\nSertifikat mi uskoro ističe i razmišljam da hakujem telefon pa me interesuje šta će se desiti sa aplikacijama koje su već instalirane. Da li se posle hakovanja gube sve aplikacije ili samo potpisane ili se ne gubi ništa?


Index patriotizma najbližih saradnika premijera gradira od simboličkog negiranja značaja saradnje Srbije i NATO, do eksplicitnih pretnji da će, ukoliko “SAD priznaju prvu NATO državu” Skupština Srbije doneti odluku da “naša zemlja ne može biti član NATO”. Metaforičke srpsko-američke kosovske bitke su već najavljene, a sinhronizovanim istupima saradnika V. Koštunice Beograd se na geopolitičkim marginama pozicionira izmedju Bondstila i Brisela. U kontekstu ovakvih iskaza simbolička NATO praznina pristupnog govora V. Koštunice se jasno dešifruje: zemlji koja identitetski konstrukt gradi tek prodajom ratnih ruševina, sukobi sa SAD i NATO (za sada metaforički) su nužni da bi se iluzija nacionalne kvazi-suverenosti po svaku cenu očuvala. Gradirajući index uvreda i diskvalifikacija spram NATO koji nosi genius loci tudjeg sveta, rastu upravo proporcionalno pseudo-moć i mudrost nemoćnih koje se neguju recikliranjem patnje i moralne superiornosti Srbije kao večne žrtve.\nSuprotstavljajući ideji globalnog partnerstva i međuzavisnosti iluziju lažne suverenosti i samodovoljnosti stavovi DSS čelnika su podržani od strane srbijanskih elita (eksplicite izrekom ili implicite, šutnjom i nereagovanjem) koje projektujući vlastite etno-nacionalističke traume fabrikuju stvarnost izmišljajući prostor za NATO državu. Sklonost ka istorijskim eksperimentima projektuju na fantomsku NATO državu uvodeći nerealne političke formule i prenebregavajući činjenicu da NATO nije organska, već politička struktura 26 država. I da je Srbija članica programa NATO Partnerstvo za mir (PzM). I da je Vlada Srbije (čiji ministri defamiraju aktivnosti medjunarodne zajednice na Kosovu) jednoglasno usvojila Prezentacioni dokument kojim se definišu aktivnosti u kojima će Srbija učestvovati u ovom programu NATO. I da se očekuje da će Srbija sa NATO potpisati Sporazum o bezbednosti informacija koji je važan ne samo zato što će prvi put u istoriji Srbija imati vojno-diplomatsko predstavništvo u sedištu NATO, već će stvoriti uslove i za viši nivo razmene informacija sa NATO koji je jedini garant bezbednosti na Kosovu. Očito je da su kvalifikacije da NATO pravi marionetsku, kriminogenu, mafijašku, satelitsku, vojnu…državu neophodne da bi se legitimisao srbijanski politički univerzum u kojem Bondstil kao glavni grad NATO države proizvodi višak značenja neophodan srbijanskim elitama da bi nastavile da izvode istorijske eksperimente nad građanima Srbije.\nZašto su u ovom istorijskom eksperimentu srbijanskim elitama potrebni SAD i NATO kao neprijatelji? NATO je metafora preispitivanja kvazisuverenosti i spremnosti da se iz partikularnog i hermetičkog udje u prostor subnacionalne sigurnosti, koji ne predstavlja samo vojnu strukturu već uključuje dimenzije političke, ekonomske, socijalne i ekološke bezbednosti. Agenda globalne bezbednosti je izmenjena. Realnost globalnih pretnji znači opasnost od globalnog terorizma, širenja oružja za masovno uništenje, energetskih problema, globalnog zagrevanja… Globalni bezbednosni izazovi zahtevaju zajedničke odgovore. Globalno partnerstvo je nužnost.\nPretpostavka globalnog partnerstva je spremnost da se nadraste ekskluzivizam važnosti malih naroda i umišljeni mesijanizam i promovišu politike koje znače raskid sa duhom palanke i antizapadnjaštvom. Pitanje je da li se srbijanske elite plaše onih 32 odsto gradjana Srbije koji (istraživanje Media Galup, februar 2007. godine) podržavaju ulazak Srbije u NATO? Da li se plaše otvorenosti, profesionalne kompetentnosti i prevazilaženja granica, a NATO je upravo metafora pomerenih granica? Da li se plaše stvarnosti koja se neće iscrpljivati kroz očajničku potragu za prijateljima (istorijskim i tradicionalnim) i neprijateljima. Zarobljeni u mentalnoj matrici prijatelj-neprijatelj, podrazumevajući da će “Vlada Srbije pronaći način da odgovori na nasrtaje na suverenitet i teritorijalni integritet” akviziteri naše nasreće ne mogu da prihvate stvarnost globalnog partnerstva i NATO definišu kao partnera. NATO kao partner je prvi korak u nadilaženju simboličkih granica.\nUtisak je da Srbija ne razume globalnu agendu bezbednosnih problema i novouspostavljenu konfiguraciju moći. Sa jedne strane ministar spoljnih poslova Srbije u Briselu predstavlja Prezentacioni dokument o osnovnim ciljevima Srbije u PzM, a sa druge, stranka premijera Srbije »zahteva od NATO da poštuje nepromenljivost medjunarodno priznatih granica Srbije«. Ambivalentnost i simboličke praznine u istupima predstavnika Vlade su još jedan dokaz da je poziv Srbiji da se uključi u PzM i otvaranje evroatlantske perspektive rezultat strateške odluke evroatlantske zajednice: da je uz očit deficit demokratskih kapaciteta Srbija nemoćna da se samostalno, bez spoljne podrške uključi u evroatlantske integracione procese. Uključivanjem u program PzM, i u budućnosti NATO, Srbija dobija šansu da preuzme i demonstrira odgovornost za unapredjenje stabilnosti i bezbednosti regiona. I da jasno definiše vlastiti bezbednosni identitet.\nNovi Sad, 03. septembar 2007.


Avion ostaje bez motora zbog duga Montenegro Airlinesa | Kodex.ME\nDrugi avion u vlasništvu ToMontenegra ostaće bez motora zbog duga Montenegro Airilinesa, jer je kompanija GECAS koja ga je iznajmljivala već pokrenula postupak njegovog skidanja.\n18. 06. 2021 - 09:07 Autor: M.V.\nTo su Vijestima odgovorili iz nove nacionalne aviokompanije, objasnivši da oni neće platiti dug bivšeg državnog avioprevoznika, jer nemaju pravnu osnovu da to učine.\nMontenegro Airilines je još prije tri godine sklopio ugovor u unajmljivanju ovog motora za oko 2.300 dolara dnevno, a zakup je prestao da plaća početkom decembra prošle godine, odnosno mjesec prije nego što su obustavili rad.\n“Kompanija GECAS, koja je iznajmljivala jedan od motora Montenegro Airlinesu je najavila i pokrenula postupak skidanja motora koji je ostao na našem avionu, zbog neizmirenog duga od oko 290.000 eura. Motor je u vlasništvu pomenute kompanije, tako da izvršitelji nijeisu bili involvirani”, piše u odgovorima iz službe za odnose sa javnošću ToMontenegra.\nObjasnili su i da je sporni motor još u avionu, ali da se on ne koristi “jer je u postupku vraćanja u saobraćaj i uskoro će biti skinut radi zamjene sa drugim motorom.\nOdgovarajući na pitanje da li je pljenidba motora mogla da se spriječi, kazali su da je to pitanje za Montenegro Airlines.\n“ToMontenegro trenutno raspolaže sa dva aviona koji su u njihovom vlasništvu, a nedavno su iznajmili treći dok se ne završi remont drugog aviona. Avion koji je u saobraćaju je osposobljen za saobraćaj tokom maja, dok je pokrenuta realizacija plana povratka u saobraćaj drugog aviona, koji se očekuje da ponovo poleti sredinom jula. Zbog problema koje smo imali u vezi (ne)dostupnosti sredstava za održavanje aviona na aerodromu Podgorica i komplikovanih vlasničko-imovinskih pitanja oko avionskih motora, plan vraćanja drugog aviona u saobraćaj je morao biti revidiran i produžen. Iz razloga sigurnosti i operativnosti, rukovodstvo kompanije je donijelo odluku o iznajmljivanju jednog aviona zajedno sa posadom, kojim smo u potpunosti obezbijedili redovnost i sigurnost našeg saobraćaja, čime je našim putnicima garantovano da će njihova putovanja biti realizovana na vrijeme i u punom obimu usluge”, kazali su.\nU odgovorima su potvrdili saznanja Vijesti da su iznajmili avion njemačke kompanije “German Airways”, sa posadom.\nObjasnili su i da je to učinjeno radi obezbeđenja redovnosti i sigurnosti reda letenja dok se drugi avion ne uvede u saobraćaj, ali i zbog ohrabljujućih početnih rezultata na linijama za Beograd i bolje nego očekivane popunjenosti kabine.\n“Njihov avion je iznajmljen pod uslovima koji su trenutno na tržištu i oni će saobraćati na našim linijama dok naš drugi avion ne poleti”, navodi se u odgovorima,pišu Vijesti.\nU Rusiji nestao avion, među 22 nestala putnika i jedno dijete\n06. 07. 2021 - 09:14 | Svijet\nVlada odobrila kupovinu Embraer aviona za 5,3 miliona dolara\n24. 06. 2021 - 22:44 | Društvo


thundebird 3.1.x na ubuntu 10.04 amd64 | zsteva-in blog\n← hetzner dedicate server\nSlanje SMS-a preko 3G modema →\nthundebird 3.1.x na ubuntu 10.04 amd64\nPosted on 08/09/2010 by zsteva\tUbuntu 10.04 ima po defaultu 3.0 thunderbird, za koji ne postoje verzije add-on-a koje su mi potrebne. A i zašto nemati noviju verziju Pluginovi koje koristim su enigmail (PGP), lightining (calendar) i Google Contacts.\nBuild 3.1.x postoji u Mozilla Daily PPA repositoriju.\nDodati u /etc/apt/sources.list:\nPošto u ovo repozitoriju postoje i drugi paketi, da system nebi updatovao i njih potrebno je “pinnovati”. U /etc/apt/preferences dodati Package: thunderbird\nZatim potrebno je osvežiti informacije o paketima i uraditi upgrade. Eventualno ako vec imate od ranije deinstalirati enigmail.\napt-get remove enigmail\nGoogle Contacts možete instalirati sa mozilinog sajta link (downloadovati .xpi i iz thundera instalirati). Dok za enigmail i lighning je potrebno naci 64bitne verzije, jer .xpi-ovi sa mozilinog sajta nece da se instaliraju Enigmail se može downloadovati sa linka odabrati za OS linux x86-64 verzija klienta thunderbird 3.1. A lighning sa adrese link. Gde ima dva .xpi koja treba instalirati.\nTweet\tThis entry was posted in linux and tagged linux tundebird addons lighning enigmail contacts. Bookmark the permalink.\t← hetzner dedicate server\n3 Responses to thundebird 3.1.x na ubuntu 10.04 amd64\nzsteva says:\t08/09/2010 at 15:02\tInstrukcije za povezivanje kalendara sa google kalendarom. (Nazalost, ja zbog androida josh uvek koristim google calekndar i kontakte kao centralnu lokaciju za sinhronizovanje.)\nivanhoe says:\t08/09/2010 at 15:25\tza vecinu extenzija pali ona fora da se samo preimenuje iz xpi u zip, otpakuje, izmeni definicija max. podrzane verzije aplikacije i onda opet zapakuje nazad…\nzsteva says:\t08/09/2010 at 15:27\tMozda bi pomoglo nisam probao, poshto mi od nekud u glavi da ove extenzije imaju neshto binarno u sebi. Na svu srecu, nije tako strashno ima sve da se nadje (negde)\nKategorije\tandroid (1)\nArhiva:\tMarch 2013 (1)\nzsteva-in blog\tProudly powered by WordPress.\tThis work by Zeljko Stevanovic is licensed under a Creative Commons Attribution-NoDerivs 3.0 Unported.


09.06.2009. Šta je spam02.02.2006. Treba mi pomoc: Adventisti ?22.01.2007. Pravilno formiranje UNIX putanje, odstraniti ../ ..07.03.2007. Zašto me "TROPPER" mrzi, pa birše moj..07.09.2007. problem sa QuickTime stream Ubuntu-Firefox13.01.2009. potrebna pomoc pravnika u vezi zakona o privredni..17.04.2010. Kvacilo proklizava - Megane 2 1.9dci 2003.09.04.2009. da li neko od ES-ovaca koristi http://devexpress...04.06.2011. Da li ja imam pravo da se ne izjasnim, i da li je..01.04.2011. Orion-Telekom-Orion-Telekom... šetaju me danima ..\nelitemadzone.org :: MadZone :: Ko ce da se izjasni kao ateista???Strane: < .. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 ... Dalje > >>\n[ Pregleda: 24650 | Odgovora: 525 ]\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 19:05 - pre 595 dana i 12h\nBio je kod mene danas, probao je da uradi popis. Kada sam mu rekao da mi ne želimo da učestvujemo na bilo koji način u popisu, počeo je sa "ali morate, to je obaveza". Nakon što sam ponovio da me nikakav popis ne zanima, da može da upiše da nikog nije našao, i krenuo da odem (sa kapije koja je bila zaključana), odgovorio je da to ne može da uradi, i počeo da pokušava da izvuče bilo kakve informacije (koliko kvadrata, ko sve živi, da li smo podstanari ili vlasnici...) i kada je video da nemam nikakvu nameru da bilo šta odgovorim već da odlazim u kuću, izrekao je: "ja ću morati da upišem da ste odbili saradnju, a onda će doći nadležni organi da vas primoraju na ispunjavanje obaveza".\nDakle, tip je postao neprijatan. Ja sam mu rekao da slobodno mogu da dođu da me nateraju, a da on nema pojma sa kim uopšte razgovara pa tako neće znati ni oni koji budu došli koga to treba da nateraju na bilo šta. I naravno otišao da se bavim pametnijim stvarima u životu.\nE, takve slobodno treba jeb* u zdrav mozak. Džedaji, štumfovi... svi zajedno Distance doesn't make you any smaller,\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 19:09 - pre 595 dana i 12h\nHahaha ali cuj "da te nateraju"... kako li ce to da izvedu? Hahaha... kakve njuske covece.\nBila bi bas fora, onako globalno, da ljudi prestanu da im daju te informacije... Ne vidim zasto bi neko gubio svoje vreme i davao za dzabe gomilu informacija za koje, inace, mora da se plati... Zato sto je neki birokrata rekao "to je obaveza"... Ahaaa :)\nMastiljare uvek kazu kako je popis jako bitan za raspodelu raznih sredstava, programa itd... sto je naravno cist bull... cak i ako jeste tacno, to je onda suluda greska - oslanjati se na podatke koji su vise godina stari. Neko bi trebao da ih obavesti da je 21-vi vek.DigiCortex (ex. SpikeFun) - Cortical Neural Network Simulator: http://www.dimkovic.com/node/1\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 19:34 - pre 595 dana i 11h\nPa, treba da ti dođe na gajbu sa policijom da platiš kaznu za odbijanje učešća.\nIvane, sve zemlje na svetu prave popise na svakih 10 godina i to nije nikakav bull, već praktična potreba.Nije bitno koji su zaključci izvučeni, već kako se do njih došlo.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 19:51 - pre 595 dana i 11h\nPisac ne mozes da krivis popisivaca, njemu su to rekli. Da je on upisao da te nije nasao (a jeste) mogao je da odgovara.\nKazna za nepopisivanje je valjda 20-50k.\nInace i meni je obavezan popis sr... Ko meni garantuje koga ja primam u kucu, i kome dajem info...\nOvaj a mene zanima sta ce npr sa Siptarima koji ne zele da se popisu? Jel i njima planiraju da naplate kazne\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 19:54 - pre 595 dana i 11h\n@Nedeljko, pa to samo govori koliko je smislena "drzavna sluzba" - u jednom momentu ce ti podaci biti stari 9 godina, i oni ce i dalje da donose nekakve odluke na osnovu njih. Sta reci. Pravo cudo zasto su genearlno sirom sveta sve drzavne usluge inferiorne.\nSto se policije tice, ne vidim da to moze da im pomogne - sta ako nisi kuci, nema te i zdravo. + Ne vidim kakve veze policija ima sa placanjem nekakve kazne - policija samo moze da te privede, nemaju oni blagajnu.\nA i sto se privodjenja tice, ako dovoljan broj ljudi odbije da gubi vreme na to, mogu komotno da se slikaju sa pokusajem kaznjavanja. Valjda u UK prosli put, naplatili su 2-3 kazne u celoj zemlji, i to verovatno u nekim malim mestima gde se svi poznaju i gde su odlucili da "pokazu" nekome.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 20:11 - pre 595 dana i 11h\nCitat:the_tosic: Da je on upisao da te nije nasao (a jeste) mogao je da odgovara.\nNema on pojma da li je uopšte nekog našao koji ima ikakve veze sa stanarima. Ja sam možda lopov na radnom zadatku, možda baštovan, možda gost, možda... bilo šta. Njemu je samo zapelo da mu ja dam bilo kakve podatke koje bi on onda upisao tamo samo da bi obavio svoj mali poslić i zaradio svoju platicu... i zbog toga postaje neprijatan kada shvati da nemam nikakvu nameru da mi kažem bilo šta o bilo čemu.\nDržava (ovakva kakva je) nema šta da gura njušku u moj privatni život, od sada pa nadalje i ubuduće. Odbijam bilo kakvu saradnju. A kaznu neka mi naplate sa bankovnog računa koji je prazan već godinama, kada uopšte ustanove kome treba da naplate tu kaznu.Distance doesn't make you any smaller,\nDa, u jednom trenutku će podaci biti stari 9 godina i upravo je to razlog što će dogodine da se obavi novi popis. Ne mislim da će se stanje drastično promeniti za tih 9 godina, barem ne u svim elementima, a u onima u kojima se promeni, obaviće se istraživanje do sledećeg popisa i gotovo.\nPolicija treba da te identifikuje, a onda će država lako da te kazni.Nije bitno koji su zaključci izvučeni, već kako se do njih došlo.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 20:15 - pre 595 dana i 11h\npisac, ako ustanove ko je odbio da se popisuje, znaš kako će im biti problem da naplate kaznu - uuuuu... U krajnjoj liniji mogu da te tuže, pa ako i onda odbiješ da platiš kaznu ideš u zatvor. E, onda si izdržao kaznu i ništa više ne duguješ.Nije bitno koji su zaključci izvučeni, već kako se do njih došlo.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 20:44 - pre 595 dana i 10h\nMa kakav zatvor zbog neodazivanja na popis kad ovde najgori kriminalci cekaju godinama na izvrsenje zatvorske kazne. Sve je to plasenje mecke resetom. A ne znam ni sta ce im popis kad i tako posle stimuju podatke kako im odgovara i uopste ne uzimaju u obzir neke odgovore, kao npr izjasnjavanje kao ateista ili agnostik. I sta ce uopste to pitanje o veroispovesti u formularu za popis stanovnistva, kao i pitanja o nekim kvadratima, kako ko dolazi do sredstava za zivot i da li bi neko prihvatio posao da mu sad ponude. U kakvoj je vezi to pitanje sa popisom stanovnistva? Cemu sluzi taj popis, da se vidi koliko ima stanovnika, ili da se pronadju "sociopate" , "psihopate" i "drustveni paraziti" ? Verovatno samo da se neko utali i da uzme neke pare iz budzeta. More:\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 21:15 - pre 595 dana i 10h\nCitat:Ivan Dimkovic: Hahaha ali cuj "da te nateraju"... kako li ce to da izvedu? Hahaha... kakve njuske covece.\nMastiljare uvek kazu kako je popis jako bitan za raspodelu raznih sredstava, programa itd... sto je naravno cist bull... cak i ako jeste tacno, to je onda suluda greska - oslanjati se na podatke koji su vise godina stari. Neko bi trebao da ih obavesti da je 21-vi vek.\nIvane, na slici mi delujes mnogo starije, naravno pod uslovom da si ti na njoj.\nCudi me da imas ovakvo razmisljanje a u isto vreme si za proevropske ideje i standarde. Popis je vecim delom sufinansirala Evropska unija i format pitanja i nacin uvodjenja statistickih podataka je uradjen prema njihovom modelu. A ne verujem da EU nije cula za 21. vek, kako ti to kazes. Savete je beskorisno davati, jer pametnom ne trebaju a budale ih ionako neće poslušati.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 21:32 - pre 595 dana i 9h\nZnaci to iz EU dolaze direktive da ima pitanja kao da li je ovaj anketirani aktivno trazio posao u poslednje 4 nedelje i da li bi prihvatio posao da mu sad ponude i takve neke gluposti. Eto, jel lepo ja kazem na drugoj temi, njih zanimaju samo drpadzije i mogucnost da nekoga porobe. Zato treba davati "psihopatske" i "sociopatske" odgovore. U stilu nit sam radio, nit sam trazio posao, niti cu ga traziti, niti niti bi prihvatio posao. Hahahahahaha. Odgovor na temu\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 22:18 - pre 595 dana i 8h\n@pisac, ja sam popisivač, i mogu ti reći da bih ti i ja pokušao saopštiti da si u obavezi da odgovoriš na pitanja, ili ću to morati saopštiti popisnoj komisiji, koja onda ima svoje instrumente na raspolaganju. Nije to nikakva zloba kolege popisivača, već prosta procedura koja nam je saopštena na obuci. Ja lično svakom poslu koji obavljam, ma kako on beznačajan bio, pokušavam pristupiti maksimalno odgovorno i u potpunosti u skladu s procedurom koja je zacrtana. Tvoje je pravo, naravno, da kažeš da odbijaš dati podatke, ali moraš razumeti i poziciju popisivača koji mora da ti saopšti posledice takve odluke. Čisto proceduralno pitanje.\nInače, na temu, u poziciji sam da sastavim sopstvenu popisnicu i u njoj sam pod "veroispovest" upisao "ateista".\nCitat:Mnogi su konkurisali ali samo je partijska stoka dobila providnu torbu.\nNije tačno. Nisam član nijedne partije i prezirem politički sistem uspostavljen u Srbiji.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 22:25 - pre 595 dana i 8h\nAko vas zanima šta pitaju na popisu.\nUpitnik za domaćinstvo i stan.Nije bitno koji su zaključci izvučeni, već kako se do njih došlo.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 22:28 - pre 595 dana i 8h\nJa sam za sebe odštampao i popunio popisnicu i ostavio svojima za slučaj da popisivači dođu kad nisam tu.Nije bitno koji su zaključci izvučeni, već kako se do njih došlo.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 22:34 - pre 595 dana i 8h\nCitat:Popis je vecim delom sufinansirala Evropska unija\nAha, a svi koji se popišu će dobiti po 1000 evra.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 22:43 - pre 595 dana i 8h\nCitat:Lesli Eldridz: Znaci to iz EU dolaze direktive da ima pitanja kao da li je ovaj anketirani aktivno trazio posao u poslednje 4 nedelje i da li bi prihvatio posao da mu sad ponude i takve neke gluposti. Eto, jel lepo ja kazem na drugoj temi, njih zanimaju samo drpadzije i mogucnost da nekoga porobe. Zato treba davati "psihopatske" i "sociopatske" odgovore. U stilu nit sam radio, nit sam trazio posao, niti cu ga traziti, niti niti bi prihvatio posao. Hahahahahaha.\nNesto nize naci ces odgovor za sebe.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 22:44 - pre 595 dana i 8h\nCitat:Nedeljko: Ja sam za sebe odštampao i popunio popisnicu i ostavio svojima za slučaj da popisivači dođu kad nisam tu.\nMislim da to ne mozes posto oni odgovore upisuju u siframa koje su dobili na kursu(zbog bar-kod citaca), a i neke odgovore upisuju sa desne stran eonih kucica, a neke s leve. Use Your Mind. Or someone else will.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 22:45 - pre 595 dana i 8h\nAli pazi idiotizme. Kaze, funkcionisanje i socijalna integrisanost. Pa onda idu sve pitanja o nekim invaliditetima. A bre, mozda ja nisam socijalno integrisan zato sto to necu da budem, mozda sam asocijalan tip, mozda sam serijski ubica i kakve sad to veze ima sa pitanjima o tome da li ja koristim invalidska kolica? A sta na primer ako ja nemam kolica, konju rep mogu da iscupam i nista mi nije, ama ne podnosim ni ljude ni drustvo, volim da budem otudjen i sam? pa onda mozda ja nisam nikad imao stalan posao niti zelim da ga imam a izdrzavam se tako sto trtim babe za pare ili valjam neku robu. I gde se ja uklapam u ta njihova pitanja? I sta je njih uopste briga za sve to, a narocito zasto se u tim upitnicima beleze imena, adrese i JMBG i sve? Hajde ovi ostali podaci trebaju im kao za neku kao statistiku, neka bude. A sta ce im onda imena za statistiku? Imena i adrese su totalno nebitni za statistiku.\nRe: Ko ce da se izjasni kao ateista???02.10.2011. u 22:50 - pre 595 dana i 8h\nCitat:Lesli Eldridz: Ali pazi idiotizme. Kaze, funkcionisanje i socijalna integrisanost. Pa onda idu sve pitanja o nekim invaliditetima. A bre, mozda ja nisam socijalno integrisan zato sto to necu da budem, mozda sam asocijalan tip, mozda sam serijski ubica i kakve sad to veze ima sa pitanjima o tome da li ja koristim invalidska kolica? A sta na primer ako ja nemam kolica, konju rep mogu da iscupam i nista mi nije, ama ne podnosim ni ljude ni drustvo, volim da budem otudjen i sam? pa onda mozda ja nisam nikad imao stalan posao niti zelim da ga imam a izdrzavam se tako sto trtim babe za pare ili valjam neku robu. I gde se ja uklapam u ta njihova pitanja? I sta je njih uopste briga za sve to, a narocito zasto se u tim upitnicima beleze imena, adrese i JMBG i sve? Hajde ovi ostali podaci trebaju im kao za neku kao statistiku, neka bude. A sta ce im onda imena za statistiku? Imena i adrese su totalno nebitni za statistiku.\nKako bi glasila lista pitanja koja bi bila po tvojoj meri?\nMozemo li mi ostali da probamo da sastavimo takvu listu? :DSavete je beskorisno davati, jer pametnom ne trebaju a budale ih ionako neće poslušati.\nCitat:Morpheus NS: @pisac, ja sam popisivač, i mogu ti reći da bih ti i ja pokušao saopštiti da si u obavezi da odgovoriš na pitanja, ili ću to morati saopštiti popisnoj komisiji, koja onda ima svoje instrumente na raspolaganju.\nTip je bio napadan i postao pomalo neprijatan jer sam potpuno ignorisao njegov trud da nešto sazna. A što se "instrumenata" popisne komisije tiče, to sam na kraju i rekao: neka dođu da me identifikuju i nateraju... samo ne znam kako to misle da urade s obzirom da nemam nameru da puštam nikog u kuću. Moraće ili da me presretnu na ulici ili da dobiju nalog za upad u objekat (obijanje vrata i te stvari) kako bi uhapsili velikog zločinca koji neće da učestvuje u popisu . I onda neka mere kvadrature i pretresaju lične stvari kako bi dobili odgovore na ta svoja nebulozna pitanja Distance doesn't make you any smaller,\nRegistrovani: 41 ( risp73, PPZ, miroslavL, papens, Burgos, Misha V, Inspektor Nagib, izonic, mikikg, Shepabald, vujs, alex1974, bojan_bozovic, pizzonia83, marko0309, pajper1, Deker, igorpg, rajco, valerijan, gberic, Braksi, andre2000, pstch, dava, ventura, whitie2004, dzura, zoran_dojkic, bobiska, component, blatruc82, sakae, MirosIav, bigvlada, the_tosic, Andrej013, duca011, mikao, Java Beograd, MirkoDamnjanovic )


Biološki i organski zdrava hrana za sve | Energetski portal Srbije\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan 12. septembra sastao se sa pomoćnikom generalnog direktora Organizacije Ujedinjenih nacija za hranu i poljoprivredu (FAO) i regionalnim predstavnikom te organizacije za Evropu i Centralnu Aziju Vladimirom Rahmanjinom. U prijateljskom razgovoru predstavljeni su globalna vizija i planirani ciljevi ove međunarodne organizacije u bliskoj vezi sa pitanjima zaštite životne sredine, s posebnim osvrtom na razvijanje saradnje u regionu i Srbiji.\nMinistar Goran Trivan konstatovao je visoku zainteresovanost za bolje razumevanje i jačanje saradnje sa ovom značajnom međunarodnom organizacijom, koja se do sada odvijala u okviru borbe protiv klimatskih promena i u vezi održivog upravljanja prirodnim resursima.\nOn je naglasio da je poljoprivreda oblast u vrhu onih koje najviše zagađuju životnu sredinu, zbog čega predstavlja ujedno širok prostor za zajedničko delovanje i saradnju, u cilju viših standarda životne sredine. Ministar je izrazio punu podršku aktivnostima i projektima FAO koji doprinose stvaranju zdravijeg okruženja i borbi protiv klimatskih promena.\nTrivan, koji je predstavnik Srbije za saradnju sa Globalnim fondom za životnu sredinu (GEF), naglasio je da će i ubuduće nastaviti da podstiče saradnju sa FAO i pruža podršku projektima finansiranim od strane GEF-a, naročito u oblasti klimatskih promena, degradacije zemljišta u kontekstu implementacije Konvencije o borbi protiv dezertifikacije, pošumljavanja, i drugim.\nDovoljno hrane koja je biološki i organski zdrava za sve jedan je od osnovnih zadataka na globalnom planu, koji je neposredno povezan sa obezbeđenjem zdravije životne sredine, rekao je regionalni predstavnik FAO. On je ukazao da će u narednom periodu FAO aktivno raditi na jačanju saradnje u regionu.\nVladimir Rahmanjin pozvao je na aktivniju ulogu Srbije u radu ove međunarodne organizacije, veću uključenost srpskih naučnika, stručnjaka i akademika, i dostupnost naučnih dostignuća i znanja Srbije u globalnim okvirima.\nOrganizacija Ujedinjenih nacija za hranu i poljoprivredu (FAO)


Stjuardesa Nirja Banot upucana je, 5. septembra 1986. godine, dok je pokušavala da zaštiti troje dece u otetom avionu Pan Ama (Let 73) u Karačiju.\nStjuardesa Nirja Banot bila je vatreni fan Raješa Kana, poznatog bolivudskog režisera. Često je smišljala scenarije u svojoj glavi, u kojima je ona bila glavna uloga. Za jednu takvu, hipotetičku situaciju, zamolila je majku da joj predloži plan akcije u slučaju otmice.\nMajka joj je tada rekla da, ukoliko ikada dođe do takve situacije, ona mora da pobjegne.\n- Ako sve majke misle kao ti, šta će se dogoditi sa državom? Prije bih umrla nego što bih pobjegla - samouvjereno je odgovorila Nirja.\nTe riječi su se ostvarile 5. septembra 1986. godine kada je Banot preminula spašavajući putnike iz aviona Pan Ama (Let 73), koji su teroristi oteli prilikom presjedanja u Karačiju.\nFoto: Wikipedia/India Post, Government of India\nKratak život mlade stjuardese\nRođena je 7. septembra 1963. godine u Čandigaru. U svom rodnom gradu je završila srednju školu, da bi se nakon toga preselila u Mumbaj, gdje je postala model.\nKada je napunila 19 godina udala se za marinskog inženjera i preselila u Šarjah, UAE. Nakon dva mjeseca zlostavljanja, verbalnih prijetnji i ismjevanja, Nirja ostavlja svog muža i vraća se za Mumbaj, kako bi postala stjuardesa.\nNirja je tog kobnog 5. septembra bila postavljena za persera leta, koji je leteo iz Mumbaja u SAD.\nU toku presjedanja u Karačiju, četiri naoružana pripadnika palestinske terorističke organizacije „Abu Nidal“, oteli su avion u kojem se nalazilo 380 putnika i 13 članova posade. Nirja je uz pomoć koda brzo obavjestila članove kokpita o otmici, koji je omogućio američkim pilotima da pobjegnu kroz prozor i samim tim onemoguće poletanje aviona.\nOtmičari su naredili Nirji da pokupi sve pasoše putnika. Pošto je osjetila da otmičari targetiraju Amerikance, Nirja i njene kolege sakrili su pasoše ispod sjedišta i u kanal za smeće.\nNjeno umirujuće prisustvo održavalo je aksioznost putnika i članova posade u normali, tih 17 sati. Služila je sendviče i pića, pokušavala je da podigne moral, čak i u onom trenutku kada su teroristi ubili jednog putnika i bacili ga kroz prozor.\nOtmičari su ubrzo odlučili da im je dosta i zapucali su, Nirja je brzo pokušala da evakuiše što više putnika, kroz izlaz za slučaj opasnosti. Upucana je dok je štitila troje američke djece od terorista.\nOd 44 američka putnika na letu, 42 je preživjelo zahvaljujući Nirjinoj prisebnosti. Preživjeli su joj nadjenuli nadimak "Heroina otmice".\nNaslijeđe Nirje Banot\nNirjina smirena hrabrost i brzi instinkti su doveli do toga da joj postuhno bude uručeno mnogo nagrada, uključujući i „Ašoka Čakra“ najveća indijska vojna nagrada za hrabra djela van bojnog polja. Ona je bila prva žena i najmlađi primalac ove nagrade.\nNjena priča nastavlja da inspiriše mlade žene, a u znak sjećanja na njenu hrabrost, Nirjina porodica iskoristila je sredstva koja je dobila od Pan Ama, za osnivanje fonda "Nirja Banot Pan Am". Ovaj fond odaje priznanje žena koje prevazilaze socijalnu nepravdu i članove avionskih posada koji u krizi čine stvari koje prevazilaze njihove dužnosti.\nIndijska pošta je 2004. godine pustila u promet markicu sa njenim likom.\nRam Madvani je 2016. godine režirao film inspirisan njenim likom. Nirju je u filmu predstavila glumica Sonam Kapur. Film o hrabroj stjuardesi predstavlja dobro stilizovani triler, sa nekoliko kratkih uvida u Nirjin privatan život, sa akcentom na njen odnos sa majkom. Film je kao i Nirja, osvojio mnogobrojne nagrade uključujući i Nacionalnu nagradu za najbolji igrani film na hindi jeziku.


ANDREJ JE SVETSKI ŠAMPION U MENTALNOJ ARITMETICI, A IMA SAMO 10 GODINA: POBEDIO 650 OLIMPIJACA | Kerefeke\nHome Info ANDREJ JE SVETSKI ŠAMPION U MENTALNOJ ARITMETICI, A IMA SAMO 10 GODINA:...\nAndrej Živanović ima 10 godina, živi u Beogradu i polaznik je škole “Malac Genijalac”. Na međunarodnoj olimpijadi iz mentalne aritmetike zlatnu medalju osvojio je desetogodišnji Andrej Živanović, polaznik naše škole iz Beograda.\nAndrej je učenik petog razreda Osnovne škole ”Vuk Karadžić” iz Sremčice, a najbolji rezultat na svetu ostvario je na onlajn olimpijadi koja je u organizaciji Centra “Abakus” iz Moskve.\nŠampion iz Srbije je bio najuspešniji u brzom mentalnom računanju 200 dvocifrenih brojeva koje je rešio za 60 sekundi, da bi potom tačno izračunao niz od 50 trocifrenih brojeva za samo 40 sekundi.\nTakmičari su pored brzog računanja, rešavali i zadatke iz neobične matematike, odnosno posebnu vrstu logičkih zadataka, koje su morali rešiti veoma brzo u kratkom vremenskom intervalu. Zadaci su bili tako osmišljeni da su se takmičari oprobali u pet različitih kategorija razmišljanja: logičko, apstraktno, kombinatorno, algoritamsko i naravno, aritmetičko. Pobednici su bili oni takmičari koji su najbrže rešili zadatke.\nPrevious articleZAMKA – Sonja Padrov Tešanović


Pritvor zbog upucavanja – Kruševac PRESS\nPritvor zbog upucavanja\nAutor Redakcija\t Poslednje ažuriranje 03.11.2017.\nViše javno tužilaštvo u Kruševcu donelo je naredbu o sprovođenju istrage protiv četiri osobe osumnjičene da su krajem avgusta pucale na B.V. iz Kruševca.\nViše javno tužilaštvo u Kruševcu donelo je naredbu o sprovođenju istrage protiv A.A., M.Lj., S.Đ. i B.S, svih iz Kruševca, zbog postojanja osnova sumnje da su avgusta 2017.god., izvršili krivično delo ubistvo u pokušaju u saizvršilaštvu iz čl.113. u vezi čl.30. st.1. i čl.33. Krivičnog zakonika, na štetu B. V. iz Kruševca.\nU prostorijama Višeg javnog tužilaštva u Kruševcu isti su saslušani na okolnosti predmetnog krivičnog dela.\nNa predlog Višeg javnog tužioca u Kruševcu, sudija za prethodni postupak Višeg suda u Kruševcu odredio je pritvor protiv imenovanih lica.\nAleksandar AntićBoban VukmirovićMiljan Stevović\nNapredak gostuje “građevinarima”


SPISAK ŽELJA! Amerika objavila uslov za ukidanje sankcija Rusiji - Informer\n09:56 Svet 4\nInformer/Sputnjik | 03. 08. 2020.\nAmeričke sankcije protiv Rusije neće biti potrebne ukoliko se Moskva "suzdrži od agresije u inostranstvu i postane prijateljski partner SAD i Evrope", rekao je savetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Robert O'Brajan\nU svom članku za "Vašington post" O'Brajan je nabrojao mnogobrojne sankcije koje je administracija predsednika SAD Donalda Trampa uvela protiv Rusije.\nNAKON AMERIKE, I JAPAN U PANICI! Misteriozno kinesko seme stiže i na njihove adrese! (FOTO)\n- Nijedan predsednik još od vremena Ronalda Regana nije pokazao toliku odlučnost prema Moskvi. Predsednik Tramp, poput Regana, traži novi put u odnosima sa Rusijom – put na kome će se Rusija uzdržavati od agresije u inostranstvu i postati prijateljski partner SAD i Evropi. U takvom svetu sankcije protiv Rusije ne bi bile potrebne i procvetala bi trgovina između naših zemalja. Rusi, Amerikanci i ceo svet bi imali koristi od takvih odnosa - napisao je O'Brajan.\nRusija je ranije odbacila sve optužbe Zapada o navodnoj agresiji.\nRusija Sankcije Amerika sukob Kin\nNajveći AGRESOR na svetu su upravo SAD. Ni jedna zemlja na svetu nije u zadnje vreme izazvala i vodila toliko ratova kao SAD.\nMisle da se sankcijama sve resava, pa sad kada imaju vise stete nego koristi uticu na zdrav razum normalnih ljudi. sto je babi milo to joj se snilo, misle da je svet kao pre 20 godina.\nU našem legendarnom filmu ima onaj deo "lepo sve priznaj i Đura će ti oprostiti što te je tukao". Tako nešto i Amerika radi - prikazuje Rusiju kao agresora, kao da svet ne zna da je Rusija najveća zemlja na svetu koja nema potrebe da se teritorijarno širi.\nNeće VELIKA RUSIJA, koja se od postanka bori protiv FAŠIZMA, nikad postati FAŠISTIČKA, to bi postala ako pristane na taj uslov.


Klub borilačkih sportova Zmaj Gradačac nastavlja osvajati medalje - Radio Bet\nKlub borilačkih sportova Zmaj Gradačac nastavlja osvajati medalje\nUrednik | 18. Septembra 2019.\nKlub borilačkih sportova Zmaj Gradačac je 25.08.2019.godine učetvovao na Federalnom karate prvenstvu za kadete juniore i U21 gdje su Ajla Vehabović, Nusreta Bećirović i Anela Hanić u kategoriji kate ekipno osvojile zlatnu medalju a samo sedam dana kasnije tj. 31.08.2019 godine na Državnom prvenstvu održanom u Vogišći potvrdile svoj kvalitet osvojivši zlatnu medalje u istoj kategoriji.\n16.08.2019. je došao konačan spisak svih reprezentativaca BiH koji imaju pravo učešća na Svjetskom karate prvenstvu a koje se održava u Čileu, Južna Amerika. Na spisku se nalaze imena i naših prvakinja Bosne i Hercegovine Ajle Vehabović, Nusrete Bećirović i Anele Hanić.\nPred KBS Zmaj je izuzetno težak posao s obzirom na to da troškove za nastup reprezentacije snose klubovi ili roditelji takmičara. Ukupan iznos za njih tri je 18.000KM Ovim putem iz kluba mole sve građane i privrednike grada Gradačca da pomognu oko odlaska zlatnih takmičarki. U koliko se odluče, sredstva mogu uplatit na račun kluba 1610250030290043.\nVažno je istaknuti da su roditelji na veliko krenuli u realizaciju prikupljanja sredstava a klub se obratio i gradonačelniku grada Edisu Dervišagiću i gradskim vijećnicima.\nDodatni pritisak se stvara oko toga što cca 5.000 KM treba uplatiti do 20.09.2019 godine , kao akontaciju čime bi osigurali dio aranžmana Svjetskog prvenstva i čime bi se smanjila mogućnost većih troškova kao što je kupovina avio karti itd.


Tehnikom elektrohemijske depozicije iz dva kupatila (DBT), dobijeni su višeslojni filmovi Ni i Cu naizmeničnim deponovanjem na polikristalni bakarni supstrat. Promena parametara kao što su ukupna debljina filma, debljina pojedinačnog sloja i odnos debljina pojedinačnih slojeva Ni i Cu u filmu, utiče na mehanička svojstva višeslojnih filmova i omogućava formiranje različitih struktura za njihovu primenu u MEMS-u. Tanki filmovi Ni i Cu sa debljinom slojeva od 75 nm do 5 μm pokazuju dobru međuslojnu adheziju. Smanjenjem debljine pojedinačnog sloja do 300 nm i povećanjem odnosa debljina slojeva Ni:Cu na 1:4, došlo se do višestrukog povećanja vrednosti Vikersove mikrotvrdoće u odnosu na jednoslojne metalne filmove. Filmovi sa debljinom slojeva većom od 5 mikrometara, nemaju dobru medjuslojnu adheziju i uočava se delaminacija slojeva. Sve strukture višeslojnih filmova Ni i Cu se mogu primeniti za izradu trodimenzionalnih MEMS struktura od nikla, metodom selektivnog nagrizanja sloja bakra u k...iselom rastvoru tiouree (tehnikom „površinskog mikromašinstva“).\nZbornik 59. konferencije za elektroniku, telekomunikacije, računarstvo, automatiku i nuklearnu tehni, 2015, MO2.1.1-MO2.1.4\nUR  - http://TechnoRep.tmf.bg.ac.rs/handle/123456789/2871\nAB  - Multilayer Ni/Cu films were alternately electrochemically deposited on polycrystalline Cu substrate by dual-bath technique. Change of the parameters such as total film thickness, sublayer thickness and sublayer thickness ratio influences the mechanical properties of the multilayer Ni/Cu films and gives the possibilities for different MEMS fabrication applications. Thin Ni and Cu films with sublayer thickness from 75 nm to 5 µm have good interlayer adhesion. Decreasing the sublayer thickness leads to increase in the composite microhardness value. Delamination of the layers is noticed for the sublayer thickness greater than 5 µm. Three-dimensional Ni microstructures can be fabricated using multilayer Ni/Cu film by selective etching of Cu layers in in acidic thiourea solution („surface micromachining“ technique).\nAB  - Tehnikom elektrohemijske depozicije iz dva kupatila (DBT), dobijeni su višeslojni filmovi Ni i Cu naizmeničnim deponovanjem na polikristalni bakarni supstrat. Promena parametara kao što su ukupna debljina filma, debljina pojedinačnog sloja i odnos debljina pojedinačnih slojeva Ni i Cu u filmu, utiče na mehanička svojstva višeslojnih filmova i omogućava formiranje različitih struktura za njihovu primenu u MEMS-u. Tanki filmovi Ni i Cu sa debljinom slojeva od 75 nm do 5 μm pokazuju dobru međuslojnu adheziju. Smanjenjem debljine pojedinačnog sloja do 300 nm i povećanjem odnosa debljina slojeva Ni:Cu na 1:4, došlo se do višestrukog povećanja vrednosti Vikersove mikrotvrdoće u odnosu na jednoslojne metalne filmove. Filmovi sa debljinom slojeva većom od 5 mikrometara, nemaju dobru medjuslojnu adheziju i uočava se delaminacija slojeva. Sve strukture višeslojnih filmova Ni i Cu se mogu primeniti za izradu trodimenzionalnih MEMS struktura od nikla, metodom selektivnog nagrizanja sloja bakra u kiselom rastvoru tiouree (tehnikom „površinskog mikromašinstva“).\nC3  - Zbornik 59. konferencije za elektroniku, telekomunikacije, računarstvo, automatiku i nuklearnu tehni\nUR  - cer-3951\nabstract = "Multilayer Ni/Cu films were alternately electrochemically deposited on polycrystalline Cu substrate by dual-bath technique. Change of the parameters such as total film thickness, sublayer thickness and sublayer thickness ratio influences the mechanical properties of the multilayer Ni/Cu films and gives the possibilities for different MEMS fabrication applications. Thin Ni and Cu films with sublayer thickness from 75 nm to 5 µm have good interlayer adhesion. Decreasing the sublayer thickness leads to increase in the composite microhardness value. Delamination of the layers is noticed for the sublayer thickness greater than 5 µm. Three-dimensional Ni microstructures can be fabricated using multilayer Ni/Cu film by selective etching of Cu layers in in acidic thiourea solution („surface micromachining“ technique)., Tehnikom elektrohemijske depozicije iz dva kupatila (DBT), dobijeni su višeslojni filmovi Ni i Cu naizmeničnim deponovanjem na polikristalni bakarni supstrat. Promena parametara kao što su ukupna debljina filma, debljina pojedinačnog sloja i odnos debljina pojedinačnih slojeva Ni i Cu u filmu, utiče na mehanička svojstva višeslojnih filmova i omogućava formiranje različitih struktura za njihovu primenu u MEMS-u. Tanki filmovi Ni i Cu sa debljinom slojeva od 75 nm do 5 μm pokazuju dobru međuslojnu adheziju. Smanjenjem debljine pojedinačnog sloja do 300 nm i povećanjem odnosa debljina slojeva Ni:Cu na 1:4, došlo se do višestrukog povećanja vrednosti Vikersove mikrotvrdoće u odnosu na jednoslojne metalne filmove. Filmovi sa debljinom slojeva većom od 5 mikrometara, nemaju dobru medjuslojnu adheziju i uočava se delaminacija slojeva. Sve strukture višeslojnih filmova Ni i Cu se mogu primeniti za izradu trodimenzionalnih MEMS struktura od nikla, metodom selektivnog nagrizanja sloja bakra u kiselom rastvoru tiouree (tehnikom „površinskog mikromašinstva“).",\njournal = "Zbornik 59. konferencije za elektroniku, telekomunikacije, računarstvo, automatiku i nuklearnu tehni",\ntitle = "Influence of the structure of multilayer thin Ni/Cu films\nfabrication applications, Uticaj strukture višeslojnih tankih filmova nikla i bakra na njihova mehanička svojstva i primenu u izradi MEMS naprava",\npages = "MO2.1.4-MO2.1.1",\nurl = "cer-3951"\nMladenović, I., Lamovec, J., Jović, V.,& Radojević, V.. (2015). Influence of the structure of multilayer thin Ni/Cu films\nfabrication applications. in Zbornik 59. konferencije za elektroniku, telekomunikacije, računarstvo, automatiku i nuklearnu tehni\nMladenović I, Lamovec J, Jović V, Radojević V. Influence of the structure of multilayer thin Ni/Cu films\nfabrication applications. in Zbornik 59. konferencije za elektroniku, telekomunikacije, računarstvo, automatiku i nuklearnu tehni. 2015;:MO2.1.1-MO2.1.4.\nMladenović, Ivana, Lamovec, Jelena, Jović, Vesna, Radojević, Vesna, "Influence of the structure of multilayer thin Ni/Cu films\nfabrication applications" in Zbornik 59. konferencije za elektroniku, telekomunikacije, računarstvo, automatiku i nuklearnu tehni (2015):MO2.1.1-MO2.1.4,


eNovostiTuzla vijestiPriprema dva školarca...\nNastava u svim osnovnim i srednjim školama na području Tuzlanskog kantona počinje 1. septembra, a konačna odluka o modelu odvijanja nastave bit će donesena u toku naredne sedmice\nIz socijalno ugroženih porodica često dolaze najbolji i najodgovorniji učenici. Zbog toga ekonomska situacija djeci ne smije biti prepreka za obrazovanje i izgradnju bolje budućnosti. Kako bi lakše prevazišli ovaj period, naše sagovornice smatraju da ono što vašoj djeci više nije potrebno možete pokloniti drugoj koja će koristiti udžbenike vaših mališana. (Fena)


23/07/2014 | 15:52 | Autor: RTRS\nStanovnici Srpske koji imaju regulisano zdravstveno osiguranje, a koji planiraju da putuju u inostranstvo, u Fondu zdravstva mogu dobiti tzv. ino-obrasce kojim ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu u zemljama sa kojima je BiH potpisala sporazum.\nBosna i Hercegovina je potpisala sporazum sa 13 država za koje građani mogu dobizi ino – obrasce. U ovoj godini izdata su 1.354 ova dokumenta. Iako su ino - obrasci najtraženiji u sezoni godišnjih odmora, koriste ih i studenti koji se školuju van granica naše zemlje te lica koja rade u inostranstvu.\nSva osigurana lica Fonda zdravstvenog osiguranja Republike Srpske mogu podići ino-obrazac koji mogu koristiti u zemljama sa kojima je Bosna i Hercegovina potpisala sporazum u slučaju da im zatreba hitna, neodložena medicinska pomoć. Brojni građani nisu upoznati sa ovom pogodnošću.\nKako bi izvadili ino-obrazac, osigurano lice je dužno da od porodičnog ljekara zatraži uvjerenje o zdravstvenom stanju, odnosno sposobnosti za put, koje treba da preda nadležnoj poslovnici Fonda. Izdavanje ino-obrasca završava se za jedan dan, a ističe u periodu od 60 dana.\nNa osnovu ino-obrasca zdravstveno osiguranje zemlje u koju putuje, osiguraniku će izdati bolesnički list, koji će koristiti kao zdravstvenu knjižicu u slučaju da mu za vrijeme boravka u inostranstvu zatreba hitna ljekarska pomoć.\n"Naravno, postoji mogućnost i ukoliko se ne desi tako nešto zbog hitnoće i ukoliko recimo to se dešava u dane vikenda gdje ne rade kancelarije zdravstvenog osiguranja u zemljama koje idu, da se ostvari i refundacija tih troškova", istakao je Aleksandra Miljuš, šef kancelarije Fonda zdravstvenog osiguranja Prijedor.\nBosna i Hercegovina ima potpisane sporazume o socijalnom osiguranju sa Srbijom, Crnom Gorom, Slovenijom, Makedonijom, Hrvatskom, Mađarskom, Turskom, Holandijom, Austrijom, Njemačkom, Italijom, Belgijom i Luksemburgom.\nI osiguranici koji putuju u Poljsku, Češku, Slovačku i Veliku Britaniju imaju pokrivene troškove hitne medicinske pomoći, ali se za ove zemlje ne izdaje ino-obrazac, nego osiguranici treba da pokažu bh. pasoš.


Turistička ponuda Crne Gore na sajmu u Pekingu - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nDanas je u okviru sajamske prezentacije održana press konferencija za najznačajnije kineske turoperatore i medije.\nPrisutne je u ime delegacije Crne Gore pozdravio Damir\nDavidović, državni sekretar u Ministarstvu održivog razvoja i turizma.\nNa konferenciji je prisutnima predstavljena aktuelna turistička ponuda Crne Gore i novi investicioni projekti sa posebnim akcentom na ponudu hotela. Posjetioci su imali priliku da se informišu i o aktuelnim avio linijama i viznim olakšicama za kineske turiste.\nCrna Gora posljednjih godina bilježi značajan rast kada je u pitanju turistički promet sa tržišta NR Kine. Tokom prethodne godine Crnu Goru je posjetilo oko 43 000 kineskih turista što je rast od 80 %, a ostvarili su blizu 57 000 noćenja što je rast od 60 % u odnosu na 2017.godinu.\nDobrim rezultatima prije svega doprinijeli su kvalitetna regionalna saradnja, liberalizacija viznog režima, dobra avio povezanost sa brojnim evropskim destinacijama ali i unapređenje ponude hotela visoke kategorije.\nTuristička ponuda Crne Gore predstavljena u Kijevu\nTelevizija Budva: Okrugli sto na temu: Budva poslije 16. oktobra\nLokalni izbori 2016., 14-10-2016\nOtvaranje izložbe radova polaznika "Škola slikanja za treću dob"


Evolucija na delu: patogeni – Science in School\nEvolucija na delu: patogeni Understand article\nJedan od najvažnijih pokretača evolucije je prirodna selekcija – na osnovu koje pojedinačni organizmi sa određenom genetskom strukturom ostavljaju više potomaka od drugih koji žive u datom okruženju, što dovodi do adaptacija koje tom organizmu omogućuju da opstane, dok drugi organizmi nestaju.\nIlustracija virusa ebole koja prikazuje površinske proteinske molekule koji pomažu virusu da prodre u ćelije\nKolekcija naučnih fotografija/ De Angelis, Maurizzio\nKao što je Darvin utvrdio, ovaj proces pozitivne prirodne selekcije – na osnovu kog osobine koje uvećavaju sposobnost opstanka nekog organizma postaju dominantne u populaciji – doprinosi diverzitetu koji postoji među organskim vrstama. Ali prirodna selekcija je takođe faktor i u procesima koji ugrožavaju i naš opstanak, kao što je širenje virusnih infekcija i pojava otpornosti na antibiotike kod bakterijskih patogena. Međutim, zahvaljujući izuzetnim laboratorijskim eksperimentima (npr. Bryk, 2017), i napretku u tehnologiji sekvenciranja gena, kao što je upotreba ručnih mini uređaja za sekvenciranje, danas možemo brzo i precizno da pratimo ovaj proces – ne samo u laboratoriji, nego i bilo gde na svetu. Ispostavilo se da je ovo izuzetno značajno za razumevanje evolucije mikroorganizama koji izazivaju bolesti.\nU ovom članku se fokusiramo na dve važne studije koje se detaljnije bave načinom kako se ovakvi patogeni neprestano razvijaju, i otkrivaju obrasce genetičkih promena – kao i faktore koji taj razvoj ograničavaju – a koji postoje u pozadini tog procesa.\nProučavanje otpornosti na antibiotike\nPojava otpornosti na antibiotike kod bakterija predstavlja udžbenički primer evolucije izazvane prirodnom selekcijom. Upotreba antibiotika proizvodi selektivni pritisak na populaciju bakterija, koje mutiraju i koje se veoma brzo reprodukuju. Za posledicu toga imamo to da bilo koja genetska varijanta koja štiti bakterije od antibiotika ostaje prisutna u populaciji, dok sve ostale varijante nestaju.\nOvaj proces je na dramatičan način snimio kamerom Dr Majkl Bejm, istraživač sa univerziteta Harvard u SAD, koji sebe smatra borcem protiv otpornosti na antibiotike. Tokom 2015. godine Bejm je napravio inteligentnu spravu pomoću koje je moguće videti kako se rezistentne bakterije šire u okruženju u kom se nalaze antibiotici. Koristio je jednu ogromnu pravougaonu Petrijevu posudu, koja je bila široka 60 cm, a dugačka 120 cm (standardna Petrijeva posuda ima u prečniku 9 cm) koju je napunio agarom, pihtijastim medijumom za uzgajanje bakterija, koji je bio obojen u crno. Ključna stvar je bila to što je u agar ubacio koncentracije antibiotika koje su se postepeno povećavale prateći dužinu posude (slika 1), od nulte koncentracije na obodima posude do 1000 jedinica antibiotika u sredini – što bi trebalo da bude dovoljno da u potpunosti uništi bilo koju bakteriju. Posudu je osvetlio reflektorom i ka njoj je usmerio kameru, tako da može jasno da vidi bilo koju koloniju bakterija u vidu belih tačaka u odnosu na crnu pozadinu agara. Zatim je u posudu ubrizgao bakteriju ešerihija koli (E. Coli ) na svakom kraju posude, gde nije bilo antibiotika – i čekao je da proces počne (slika 2).\nSlika 1: Gore: velika Petrijeva posuda koju su napravili Bejm i njegove kolege. Gore: različiti delovi posude, sa koncentracijom antibiotika koja se povećava za faktor 10 u svakom novom koraku.\nLaboratorija Kišoni, Medicinski fakultet Univerziteta Harvard i Tehnion – Izraelski institut za tehnologiju\nPa, šta se to dogodilo? Ešerihija koli je mogla da se kreće po površinskom sloju agara, tako da su se bakterije koje su ostale bez hrane u svom okruženju premestile u druge delove posude (slika 3). Međutim, njihov rast su kočili antibiotici u okolnim delovima posude, tako da su samo bakterije koje su mutirale tako da mogu da prežive izloženost antibioticima mogle da se šire i dalje. Onaj deo posude u kom su se nalazili antibiotici (u koncentraciji od samo jedne jedinice su u početku naselili pojedinačni mutanti. Oni su se razmnožavali, tako što se njihova sledeća generacija širila po celom delu posude – dok se i sami nisu suočili sa višom koncentracijom antibiotika. Bakterije koje su se nalazile na graničnoj liniji su ponovo prestale da se šire dok se nisu pojavile nove mutacije koje su kod njih proizvele uvećanu toleranciju na antibiotike.\nPonavljali su ovaj proces na svakoj graničnoj liniji sve dok, posle 11 dana rasta, bakterija E. coli nije prekrila celokupnu površinu te velike posude, s tim što su bakterije koje su se nalazile u centru posude razvile otpornost na koncentracije antibiotika koje su bile 1000 puta veće od onih pored graničnih linija (slika 4). Svaki faza ovog procesa je snimljena u video filmu koji je danas veoma poznatw1.\nSlika 2: Posuda sa bakterijama koje su nedavno dodate na svaki od krajeva\nSlika 3: Pojava prve populacije bakterija (obeleženo strelicom) koja je u stanju da preživi u maloj koncentraciji antibiotika\nSlika 4: Rast bakterija 11 dana kasnije. Bakterije u centru su rezistentne na doze antibiotika koje su 1000 puta veće od onih na slici 3.\nKao što straživači mogu da prate širenje bakterija iz slike u sliku, isto tako mogu da uzmu uzorke bakterija sa kritičnih tačaka na kojima su nastali određeni mutanti. Uz pomoć sekvenciranja ovih genoma uspeli su da uoče promene u svakoj fazi evolucije njihove rezistentnosti (slika 5).\nIspostavilo se da su se mnoge od tih mutacija dogodile više puta, tako da izgleda da su neki putevi koji dovode do rezistentnosti uobičajeniji od drugih. Pored toga, neke mutacije su se dogodile u genima koji očigledno nemaju nikakve veze sa antibioticima, što je ilustrovalo jedan važan momenat u razvoju rezistentnosti: potreba da se prilagode antibioticima predstavlja opterećenje u osnovnim metaboličkim procesima, tako da i ako nema antibiotika, rezistentne bakterije se često razmnožavaju sporije nego one koje nisu rezistentne. Dodatne mutacije su bile potrebne da bi se kompenzovalo to metaboličko opterećenje, i to može biti još jedan razlog zbog kog su nastajali prekidi u razmnožavanju bakterija na graničnim linijama gde se povećavala koncentracija antibiotika.\nSlika 5: Bakterijske mutacije koje su uočene u obliku ,,porodičnih stabala”, koje su ustanovljene sekvenciranjem DNK kolonija koje potiču od različitih faza eksperimenta\nU jednoj daljoj fazi eksperimenta Bejm i kolege su uočili još jednu ključnu stvar. Kad god su pojačali razliku u koncentraciji antibiotika u delovima posude koji se graniče jedni sa drugima, nijedan mutant nije mogao da preživi u susednom delu, i tako je u potpunosti zaustavljen rast bakterija na prvoj graničnoj liniji. Ova pojava se može objasniti istovetnim principom: rast bakterija je skoro nemoguć kad imamo veoma visok selektivni pritisak antibiotika u okruženju, zato što je za mehanizme koji su neophodni da se ovakvo opterećenje prevaziđe potrebno previše mutacija odjednom – tako da dolazi do uginuća bakterija.\nJoš jedan primer u evoluciji mikrobijalnih patogena koji je intenzivno proučavan je jedan od najsmrtonosnijih ljudskih patogena: virus ebole. Epidemija ebole 2013. – 2015. bila je najdugotrajnija i najveća do sada, tokom koje je obolelo 28 646 osoba, od kojih je do juna 2016. godine umrlo njih 11 323. Trajanje epidemije se poklopilo sa uvođenjem tehnologije brzog sekvenciranja gena koja je mogla da se primeni na terenu, što je omogućilo istraživačima da prate evoluciju virusa tokom perioda širenja zaraze na nove pacijente.\nPredvođeni američkim genetičarima Dr Pardiom Sabetijem ( Univerziteta Harvard), Dr Džeremijem Lubanom ( Medicinski fakultet Univerziteta u Masačusetsu) i Dr Endruom Ramboom (Univerzitet u Edinburgu), naučnici koji su proučavali ebolu napravili su ,,porodično stablo” virusa tokom perioda njegovog dvogodišnjeg širenja zapadnom Afrikom (Park, 2015). Svaka grana ovog stabla je predstavljala novi skup mutacija koje su virusu dozvoljavale da raste, opstaje i da se multiplifikuje bolje od ostalih sojeva. Upoređivanjem virusnih genoma uzetih od različitih pacijenata iz različitih zemalja u različito vreme, tim naučnika je utvrdio da je glavna varijanta virusa došla iz Gvineje – i da je dobila sposobnost da se proširi tek nakon što je pretrpela novih pet mutacija. Nakon što se virus preselio iz Gvineje u Sijera Leone u maju 2014. godine pojavila se još jedna mutacija i postala je mnogo uobičajenija u tom regionu. (Diehl i sar., 2016)w2. Ta nova mutacija je bila prvi put uočena kod samo jednog pacijenta i bila je tako uspešna da je 97% od više od dve stotine i više genoma ebole koji su bili analizirani u ovoj studiji vodilo poreklo od tog mutanta. Ovo predstavlja veoma značajan prikaz uspeha jednog soja koji se pojavio samo dve godine ranije (slika 6).\nKumulativni broj slučajeva zaražavanja ebolom tokom 2014. godine. Strelica označava približan datum pojave nove uspešne varijante tog virusa. (Preuzeo i prilagodio Jarek Brik iz Diehl i sar., 2009.)\nSlika 6: Mape koje pokazuju širenje dve varijante virusa ebole u Gvineji i okolnim zemljama. Zeleni krugovi prikazuju (po veličini) broj pacijenata koji su zaraženi sojem koji je izazvao epidemiju u Gvineji, dok žuti krugovi prikazuju broj zaraženih novim sojem virusa koji se pojavio oko maja 2014. godine.\nJoš je važnije to što je studija otkrila da su se neki geni iz genoma ebole izmenili u većoj meri od očekivane, uključujući i one za molekule proteina koji se nalaze izvan virusa. Smatra se da su ovi proteini virusa meta ljudskih antitela koje se bore protiv infekcije, tako da brze promene u ovim proteinima mogu da pomognu virusu da izbegne neutralizaciju od strane domaćina – što predstavlja obrazac izazvan prirodnom selekcijom. Ti geni su sada u fokusu istraživanja koja obećavaju da ćemo moći da se suprotstavimo tom virusu prilikom neke buduće epidemije. Sticanje novih znanja o mehanizmima evolucije pomaže istraživačima i u razvijanju efikasnih strategija za borbu protiv patogena u budućnosti.\nBryk J (2017) Evolucija na delu: eksperiment od 67 000 generacija. Science in School 41.\nPark D et al. (2015) Ebola virus epidemiology, transmission, and evolution during seven months in Sierra Leone. (Virus ebole u Siera Leone, epidemiologija, prenošenje i evolucija tokom sedmomesečnog perioda.) Cell 161 1516-1526. doi: 10.1016/j.cell.2015.06.007\nDiehl W E et al. (2016) Ebola virus glycoprotein with increased infectivity dominated the 2013–2016 epidemic. (Glikoprotein virusa ebole sa povećanom infektivnošću koja je dominirala tokom epidemije 2013 – 2016.) Cell 167 1088–1097. doi: 10.1016/j.cell.2016.10.014\nw1 – Pogledajte video film koji su snimili Majkl Bejm i kolege u kom se prikazuje širenje E. coli po delovima ,,mega-posude” sa povećanim koncentracijama antibiotika.\nw2 – Pogledajte animacije koje prikazuju širenje virusa ebole, i kako je novi soj virusa koji se pojavio oko juna 2014. godine uticao na njegovo dalje širenje.\nPosetite The Atlantic website gde ćete moći da pročitate članke o Bejmovom eksperimentu i njegovoj primeni.\nPročitajte nučni rad o Bejmovom eksperimentu u časopisu Science:\nPogledajte TED govor o suzbijanju ebole istraživača Pardis Sabetija.\nPročitajte blog na temu Praćenje ebole sa medijskim predstavljanjem istraživanja i tehnologije koja se u tu svrhu koristi.\nVodič kroz ebolu možete pronaći na vebsajtu Lekara bez granica.\nDr Jarek Brik predaje molekularnu biologiju na Univerzitetu u Hadersfildu na severu Engleske. On predaje genomiku i evoluciju i proučava kako se menjaju frekvencije alela u populaciji šumskih miševa i lasica koje žive u divljini. Pronađite ga i na http://bryklab.net ili na Twitteru na @jarekbryk.\nVremenska dimenzija predstavlja jedan od glavnih problema prilikom predavanja o evoluciji. Pošto je ljudski život kratak u poređenju sa vremenskim okvirom u kom se odvijaju veliki evolutivni procesi, koncept promena koje se vremenom odvijaju nameće se kao osnovni problem za razumevanje evolucije. Primeri evolutivnih procesa koji se odvijaju tokom nekog vremenskog perioda koji je ljudima shvatljiv mogu da posluže za prevazilaženje problema u shvatanju evolucije.\nEksperiment koji je opisan u ovom članku pruža veoma dobar uvid u to kako elementi vremena i mutacija utiču na evoluciju. Nastavnici bi mogli da koriste ovaj članak za svoja predavanja o evoluciji, tako što mogu da pokažu kako evolucija može da se odigra i tokom kratkog vremenskog perioda. Članak je koristan i za objašnjavanje ključne uloge koju mutacije igraju tokom evolucije, kao izvor različitosti na koji kasnije utiče prirodna selekcija. Lako je razumeti ovaj eksperiment budući da je zasnovan na ideji koja je bliska ljudima – upotrebi antibiotika.\nPanajotis K Stasinakis, nastavnik biologije, Četvrta gimnazija, Zografu, Grčka


M. P. 28. jula 2020. 08:38\nSrbija je mesecima bila pod velikim pritiskom Zapada da prekine lobiranje za povlačenja priznavanja, a Priština je, dok je držala na snazi takse od sto odsto na srpsku robu, smatrala da srpska strana prvo treba da prekine sa kampanjom „otpriznavanja“, da bi oni poništili svoju odluku o tarifama. Državni vrh, međutim, odbijao je postavljanje znaka jednakosti između ove dve stvari, podsećju „Novosti“.\n(Novosti Online, B92)


Niko ne kažnjava sukob interesa | SEEbiz.eu\nNiko ne kažnjava sukob interesa\nObjavljeno: 04.08.2011 / 13:09\nSrbija - Agencija za borbu protiv korupcije, primorala je samo 14 opštinskih čelnika da biraju između gradske i pokrajinske funkcije, ali oni tvrde da je sukobu interesa mnogo više poslanika koji su istovremeno državni sekretari, gradski odbornici, direktori javnih preduzeća, članovi opštinskih vlada.\nJedan od onih koji imaju više funkcija je i Jovica Zarkula iz Vršca, koji je čak na zvaničnom sajtu Skupštine opštine Vršac naveo da je istovremeno i opštinski odbornik. U međuvremenu mu se posrećilo pa je imenovan za državnog sekretara u Ministarsvu za infrastrukturu, koje vodi ministar Milutin Mrkonjić.\nU vojvođanskom parlamentu Zarkula je zamenik predsednika poslaničke grupe SPS-PUPS i član dva skupštinska odbora - za poljoprivredu, te za organizaciju uprave i lokalnu samoupravu. Njegova mesečna primanja, koja je prijavio Agenciji za borbu protiv korupcije, duplo su veća od zarade resornog ministra Mrkonjića.\nKao državni sekretar u Ministarstvu za infrasterukturu prima platu od 133.556 dinara, u Skupštini Vojvodine poslanički paušal od 46.843 dinara i još toliko po osnovu članstva u skupštinskim odborima, plus dnevnice i 70.000 dinara u ZZ „Pigfarm“ iz Banatske Subotice.\nU pokrajinskom parlamentu, osim Zarkule, ima još državnih sekretara koji su istovremeno i na funkcijama u loklanim samoupravama, a i poslanika koji su i članovi gradskih vlada. Za Milana Đukića (SPO) je rečeno da je predsednik skupštinskog odbora za predstavke i predloge i član odbora za bezbednost. Osim ovih funkcija, poslanik Đukić je član novosadskog Gradskog veća zadužen za obrazovanje.\nPojedini pokrajinski poslanici imaju i funkcije u lokalnim javnim preduzećima pa se o tome, kako je potvrdio potpresednik Skupštine Vojvodine Igor Mirović, očekuje stav Agencije za sprečavanje korupcije.\n"Funkcioneri s duplim funkcijama do sada nisu želeli da se opredele za jednu od njih - a uz to i za jedno budžetsko primanje - uprkos upozorenjima Agencije za borbu protiv korupcije da su u sukobu interesa zbog nespojivosti izvršne i normativne vlasti i nedozvoljenog nagomilavanja funkcija", kaže Mirović.\n"Nužno je da se u Skupštini Vojvodine održi javna sednica na kojoj će sudije Ustavnog suda ponovo morati da podsete poslanike s više funkcija da je odluka suda konačna. Čini se da vlasnici više funkcija, izuzev njih nekoliko, ne haju mnogo za upozorenja Agencije za borbu protiv korupcije", kaže Mirović.\nU sukobu interesa je i Mileno Germanac (SRS), pokrajinski poslanik i zamenik predsednika Skupštine opštine Plandište. Germanac je član dva skupšinska odbora - za zdravstvo, socijalnu politiku i rad, za informisanje, ali i član Saveta nacionalnih zajednica.\nTagovi: srbija, vojvodina, sukob interesa, kazne


29.07.2019. / 14:05\nBANJALUKA – Građevinarstvo od koga je grad prihodovao 15 miliona maraka, trgovina, ugostiteljstvo i turizam koji je privukao 33.000 turista u prvih pola godine – lokomotive su privrednog razvoja i rasta Banjaluke.\n28.07.2019. / 14:58\nBANJALUKA – Broj zaposlenih u industriji u Republici Srpskoj u periodu januar – juni ove godine ostao je nepromijenjen u odnosu na isti period lani, podaci su Zavoda za statistiku RS.\n03.06.2019. / 10:15\nSARAJEVO, Prilozi se odbijaju bez objašnjenja, već urađene priče nestaju ili se nanovo montiraju bez znanja novinara, postoji embargo na pojedine ličnosti uprkos njihovoj stručnosti… Dobro došli u svijet Televizije Sarajevo\n20.05.2019. / 7:30\nBANJALUKA – U novoj strategiji razvojnog plana Fonda zdravstvenog osiguranja vidljiv je konstantan rast broja zaposlenih u Fondu, ali sve veći gubici u primarnoj zdravstvenoj zaštiti.\nDanas o dopuni zakona o platama zaposlenih u pravosuđu\n10.05.2019. / 11:25\nBANJALUKA, Vlada Republike Srpske trebalo bi na današnjoj sjednici da razmatra Prijedlog zakona o dopuni Zakona o platama zaposlenih u institucijama pravosuđa Republike Srpske, po hitnom postupku.\nU januaru veći broj zaposlenih za 0,4 odsto\n08.03.2019. / 11:30\nBANJALUKA, Broj zaposlenih radnika u industriji Republike Srpske u januaru ove godine veći je za 0,4 odsto nego u istom mjesecu prošle godine, podaci su Republičkog zavoda za statistiku.\nPlate ispod prosjeka u 49 opština i gradova\n23.12.2018. / 15:00\nBANJALUKA – Zaposleni u čak 49 od ukupno 64 lokalne zajednice u Republici Srpskoj lani su primali platu ispod republičkog prosjeka, a neravnomjeran razvoj doveo je do toga da je razlika između najniže i najviše plate u opštinama i gradovima\nDžindić: Preokret u razvoju namjenske industrije FBiH\n16.12.2018. / 11:39\nSARAJEVO – U sektoru namjenske industrije u Federaciji Bosne i Hercegovine, period 2015-2018. godina može se smatrati možda istorijskim trenutkom u preokretu razvoja i pozitivnom kretanju svih trendova u ovoj grani, ocjena je federalnog ministra energije, rudarstva i industrije Nermina\nČak 55% radnika bez ijedne edukacije\n15.11.2018. / 10:45\nSARAJEVO – Čak 55 odsto zaposlenih u BiH nije imalo nijednu edukaciju za digitalne vještine u kompaniji za koju rade.\nPoreznici FBiH pripremaju štrajk\n18.09.2018. / 10:00\nSARAJEVO, Zaposleni u Poreskoj upravi Federacije BiH /FBiH/ mogli bi da stupe u jednomjesečni štrajk upozorenja u ponedjeljak, 24. septembra, ukoliko do petka, 21. septembra, ne bude potpisan sporazum o minimumu procesa rada između Sindikalne organizacije Poreske uprave i njihovog\nCrna Gora: Svaki zaposleni dužan 5.392 evra, a svaki stanovnik 1.900 evra\n16.09.2018. / 10:00\nPODGORICA, Svaki od 660.000 stanovnika Crne Gore zadužen je u prosjeku 1.900 evra, a ukupan iznos kredita za fizička lica na kraju jula dostigao je 1,197 milijardi evra, saopšteno je iz Centralne banke Crne Gore.\nIndustrijska proizvodnja u RS veća za 5,2 odsto\n23.08.2018. / 14:35\nBANJALUKA – Industrijska proizvodnja u Republici Srpskoj za prvih šest mjeseci ove godine veća je za 5,2 odsto u odnosu na isti period lani.\nRaste broj zaposlenih izbjeglica\n21.08.2018. / 14:47\nBERLIN – Njemački zavod za zapošljavanje saopštio je da napori za integrisanje izbjeglica daju rezultate i da je do ovog proljeća posao pronašlo više od 300.000 ljudi iz osam glavnih zemalja iz kojih dolaze migranti.


10.02.2019 | 12:41 | Hronika | RTS | komentara: | pregleda: 337\nIslustracija (Foto Kontakt plus radio)\nOsnovno tužilaštvo u Uroševcu, Odeljenje za teška krivična dela u saradnji sa jedinicom za borbu protiv korupcije, sprovelo je višemesečnu istragu. U sinoćnjoj akciji na dve lokacije, zaplenjeno je 220 kilograma opojne supstance, za koju se sumnja da je dopremljena iz Albanije.\nUhapšene osobe, tri iz Albanije a dve sa Kosova, albanske nacionalnosti, prema osnovnim sumnjama, pripadaju dobro organizovanoj grupi i terete se za krivično delo "neovlašćena kupovina, posedovanje, distribucija i prodaja opojnih droga i psihotropnih supstanci".\nPretpostavlja se da je zaplenjena količina marihuane bila namenjena za distribuciju van Kosova.\nKosovska policija navodi da traga za drugim članovima grupe koji su u bekstvu.


75. rođendan Pipi Duge Čarape: "biti odrastao nije nešto što bi se moglo priželjkivati" - ClassicAll\nSCENE IZ DETINJSTVA\nLik čuvene devojčice sa kikicama švedska književnica Astrid Lindgren, stvorila je kako bi zabaljvala svoju ćerku dok je bila bolesna. „Pričaj mi opet o Pipi Dugoj Čarapi“ bile su reči zbog kojih se jedna priča pretvorila u niz dogodovština. Prvo izdanje knjige pojavilo se 1945. godine, a do kraja 40-tih u Švedskoj je prodato 300.000 kopija. Od tada pegava riđokosa devojčica ne prestaje sa avanturama.\nKoliko 75 godina kasnije znamo o Pipi Dugoj Čarapi? O njenoj duhovitosti i bujnoj mašti zbog kojih je puno puta uspevala da nadmudri i mnogo obrazovanije od sebe? Ili o nadljudskoj snazi zahvaljujući kojoj sa lakoćom diže svog konja, „mlati“ ajkulu ili nosi svog tatu kapetana Dugu Čarapu na ramenima? Pipi Duga Čarapa je najjača devojčica na svetu.\nUz još puno opisa, važan je i onaj da je Pipi bila devojčica koju su sva deca u Malom Gradiću obožavala, što nije tako lako postići u mladom uzrastu. Iako i sama dete, u odnosu na druge Pipi je samostalnija i “odraslija“ jer ne vodi uobičajeni stil života ni za današnje vreme, a kamoli za polovinu prošlog veka. Idealan život, pomislili bi njeni vršnjaci – nema nikoga da ti naređuje i sam si svoj gazda. Međutim, nije baš tako.\nNije imala mamu, a nakon što je deo života provela sa tatom ploveći dalekim morima, živela je sama u kući koju joj je on kupio – vili Vilobrdi ili Vilekuli (kako glasi originalno ime). Tačnije, ne baš sasvim sama – njenu porodicu činili su simpatični majmunčić Gospodin Nilson koji je često boravio na njenom ramenu i jedinstveni pegavi konj koji je poput psa čuvara živeo na tremu (sasvim logično jer je ,,prevelik za kuhinju, a u dnevnoj sobi mu nije udobno’’). Tu su naravno i verni prijatelji Tomi i Anika – brat i sestra u kojima su oličene vrline dobrih i poslušnih malih Šveđana, za razliku od Pipi koja ruši pravila gde god da se pojavi.\nIpak, nevaljalstva Pipi Duge Čarape nisu obični bezobrazluci. Ona jednostavno vrlo dobro uočava nedostatke, nelogičnosti i loše strane sveta odraslih pa i ne pokušava da ga prihvati. Nameće svoj sistem vrednosti i često drži lekcije starijima, što baš i ne nailazi na opšte oduševljenje. Nalik na Petra Pana, smatra (s punim pravom) da ,,biti odrastao nije nešto što bi se moglo priželjkivati. Ipak, Pipi često preuzima ulogu odraslih i, uskraćena za toplinu porodičnog doma, priređuje svojim prijateljima razne radosti. Jedan od brojnih primera je organizovanje dočeka Nove godine koji su ona, Tomi i Anika propustili vraćajući se sa puta sa Južnih mora. Na kraju dana, Pipi ostaje sama sa svojim mislima, gasi sveću i odlazi na počinak.\nOvaj maštoviti dečiji buntovnik nežne duše, zapravo je metafora za sve ono što bismo hteli da uradimo, a nemamo hrabrosti, za način na koji bismo hteli da živimo, ali nam to društvene norme ne dopuštaju. Zato je divno imati je u životu, bar kao lik iz knjige, ako već nemamo neku našu osobenu ,,Pipi“ kojoj smo se od malena divili i bezuslovno verovali – čak i ako nas je ubeđivala u neke šašavosti poput one da su tri obična zrna graška ,,čarobne pilule koje sprečavaju da se odraste“. Pipi nas je na svoj 75. rođendan podsetila da je to moguće.\nRobert Šuman (1810-1856) je kompozitor koji je dosta dela posvetio upravo deci. Na primer, „Album za mlade“ koji je komponovao za svoje ćerke. Ali Šuman je takođe, kada mu je bilo 28, baš prisećajući se scena iz prošlosti, napisao čuvene ,,Dečije scene“ koje je namenio odraslima. Naravno, to ne znači da deca i svi ostali ne mogu da uživaju slušajući ih. Naročito kada je u pitanju najpoznatije i potpuno predivno Sanjarenje koje lako postaje nežna uspavanka vašem malom (unutrašnjem) detetu. Ili fini dušek za maštanje. Jastuk obavezno pod noge – baš kao što je bio omiljeni položaj za spavanje naše slavljenice.\nU okviru obeležavanja 75. rođendana Pipi Duge Čarape, svakog utorka i četvrtka u 19h (od 3.11. do 1.12.) na facebook stranici Švedske ambasade biće objavljena po jedna epizoda o Pipi i Astrid Lindgren.


NEMANJA I BOGDAN U PROBLEMU: Pojavila se korona u Sakramento Kingsima (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n14.07.2020. • 22:16 Srbija Danas\nSve se dogodilo pred odlazak u Orlando.\nJedan od najvažnijih igrača Sakramento Kinga, Harison Barns, ujedno i saigrač reprezentativaca Srbije Nemanje Bjelice i Bogdana Bogdanovića pozitivan je na korona virus i to neposredno pred put Kraljeva u Orlando gde će se odigrati završnica NBA lige.\nInformaciju o zarazi objavio je sam Barns na svom Tviter profilu. Barns je ove sezone sa Kraljeve prosčeno postizao 14,7 poena i 4,8 uhvaćenih lopti prosečno po utakmici i očekuje se da doputuje u Orlando i priključi se timu kada bude imao nekoliko negativnih testova.\n- Pre nego što sam napusti tim prošle nedelje, testiran sam pozitivno na Covid-19. Nisam imao simptoma i osećam se dobro. U karantinu sam i poštujem sve bezbednosne protokole dok ne budem spreman za akciju. Nadam se da ću se pridružiti timu u Orlandu kada bude bezbedno. Ostanite bezbedni - napisao je Barns u poruci.\nSakramento Kings Harison Barns Nemanja Bjelica Bogdan Bogdanović


Polako počinje: Kompjuter koji čita misli – Haber.ba\n“Ako želite da nacrtate ili ilustrujete nešto, a niste umešni, kompjuter vam u tome može pomoći. Trebalo bi samo da pratite na koje detalje ste fokusirani i predvidite što želite nacrtati”, smatra istraživač Majkl Spejp.\nRačunar - Ilustracija / Pixabay\nIstraživači iz Helsinkija su razvili tehniku uz pomoć koje kompjuter modelira vizualnu percepciju posmatranjem signala ljudskog mozga. Jednostavnije rečeno – kompjuter pokušava da čita ljudske misli, javlja „Sajens dejli“.\nTehnika kombinuje prirodne ljudske odgovore i kompjutersku sposobnost da stvori novu informaciju. U eksperimentu, ispitanici su bili zamoljeni da gledaju u slike koje je stvorio kompjuter, a nakon što su ljudi reagovali, kompjuter je prema toj povratnoj informaciji kreirao novu sliku, u skladu sa signalima dobijenima od ispitanika.\nPrema tome, kompjuter može stvoriti potpuno novu sliku koja se poklapa s ljudskom namerom, to jest mišljenjem, govori Tuka Rucalo, istraživač sa Univerziteta u Helsinkiju.\nGore navedeni primer je samo jedna od mogućih koristi ove nove tehnologije. Ono što bi bilo društveno korisno je činjenica da se kompjuterima uz pomoć ove metode može ugraditi kreativnost.\n„Ako želite da nacrtate ili ilustrujete nešto, a niste umešni, kompjuter vam u tome može pomoći. Trebalo bi samo da pratite na koje detalje ste fokusirani i predvidite što želite nacrtati”, smatra istraživač Majkl Spejp, prenosi “Sputnik“.


maglaj.net - VIJESTI - HO ''Merhamet'' MDD Sarajevo-RO Maglaj organizuje akciju pomoći ''Dajem slatkiš za tvoj osmijeh''\nSubota , 23. Mar, 2019\n22.03.2019. | Učenici MSŠ Maglaj prvi dan proljeća obilježili akcijom čišćenja grada (FOTO) | 329\n21.03.2019. | BH Fanaticosi kupili 150 karata za rukometni duel BiH – Finska | 96\n20.03.2019. | Konačna presuda: Doživotni zatvor Radovanu Karadžiću | 333\n20.03.2019. | Poznat sastav buduće Vlade ZDK | 767\n19.03.2019. | Prije 25 godina deblokiran herojski Maglaj (FOTO) | 3813\nHO ''Merhamet'' MDD Sarajevo-RO Maglaj organizuje akciju pomoći ''Dajem slatkiš za tvoj osmijeh''\nHO "Merhamet" MDD Sarajevo-RO Maglaj organizuje akciju pomoći djeci migranata pod nazivom „Dajem slatkiš za tvoj osmijeh“, koja će se realizovati u osnovnim i srednjim školama na području Maglaja,Zavidovića,Tešnja i Doboj Juga,kao i animiranjem pravnih i i fizičkih lica.\nTakođe vršimo i prikupljanja ostale humanitarne pomoći za migrante u Bihaću. Ovom prilikom molimo sve ljude dobre volje da u skladu sa svojim mogućnostima, doniraju slijedeće:\n- Vreće za spavanje,\n- Sredstva za ličnu higijenu,\n- Sredstva za dezinfekciju,\n- Prehrambeni artikli koji nisu kvarljivi,\nAkcija traje od 29.10.2018., do 10.11.2018. godine.\nVaše donacije možete dostaviti u naše kancelarije u Maglaju kontakt telefon 032/603-202 (061/637-405) , Tešanj 032/650-090 (061/646-941),Zavidovići 032/878-691 (061/409-456), Matuzići -Doboj Jug 061/071-988, kao i uplatom novčanih donacija na žiro račun broj : (1990460004462194).\nPo završetku akcije prikupljenu pomoć dopremit ćemo do Bihaća uz medijsko izvještavanje i zahvalnost svima koji su učestvovali u našoj humanitarnoj Akciji.