Otvoren konkurs Foruma za zelene ideje 2015 - @PeckoPivo blog\nby PeckoPivoin Biznis, CSR, Featured, Serbia, Social Business, Srpski, Startups, Zelene idejeon Posted on 8. May 2015.\nOrganizatori (Erste Banka, Trag fondacija i Fond braće Rokfeler) imaju za cilj podsticanje pojedinaca, udruženja i malih preduzeća da razviju zelene biznis ideje, koje koriste lokalne resurse i revitalizuju tradicionalnu proizvodnju. Na konkurs se mogu prijaviti projekti koji ravnomerno obuhvataju sve elemente održivog razvoja, odnosno koji pored finansijske održivosti, takođe i kreativno rešavaju ekonomske, društvene i probleme životne sredine. Prednost će imati ideje koje se pre svega oslanjaju na lokalne resurse, uključujući zapošljavanje lokalnog stanovništva i korišćenje njihovih znanja i veština, a uz to sadrže i nacrt poslovnog plana, kao i plana zaštite i unapređenja životne sredine.\nOvo za dodatnu podršku je naročito važno i korisno i, po mom mišljenju, vredi mnogo više nego novac koji pobednici dobiju.\nProšle godine sam obišao pobedničke ideje za 2013. godinu – solarni tricikl iz Subotice, solarnu sušaru iz Raške i eko hostel u Užicu – i sjajno se proveo obilazeći ih i pišući o njima i promovišući ovaj sjajni konkurs. Ove godine imaću to zadovoljstvo da u narednih mesec dana obiđem pobedničke ideje za 2014. godinu – farmu glista u Subotici, automatizovanu protočnu sušaru za voće, povrće i začine u Kniću i proizvodnju organskih jaja i hrane za kokoške u Valjevu.\nBukvalno jedva čekam da ih posetim jer je neviđeno dobar osećaj kad vidiš šta sve ljudi urade sa minimalnom investicijom. 🙂 Dok ih ne obiđem i napišem priče o njima, imate ponešto o njihovim idejama u ovom mom postu.\nKonkurs za 2015. godinu\nKonkurs je otvoren 5. maja i traje do 25. maja u 17h. Na konkurs se mogu prijaviti registrovana udruženja prema Zakonu o udruženjima, pojedinci, kao i mala preduzeća i preduzetnici koji imaju godišnji obrt manji od 10.000 evra.\nNa konkurs se prijavljujete tako što popunite ovaj formular i u navedenom roku ga pošaljete na adresu zeleneideje@tragfondacija.org.\nViše o konkursu, kriterijumima i samom procesu odlučivanja pročitajte na sajtu Trag fondacije.\n2015,Business,CSR,društveno preduzetništvo,Serbia,srbija,zelene ideje\nPrevious PostPrevious Post Od pisma do knjige…


PUTIN UDARIO NA FARMACEUTE: Ovako više ne može, moramo saznati koje su vakcine bezbedne a koje ne ... | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA PUTIN UDARIO NA FARMACEUTE: Ovako više ne može, moramo saznati koje su vakcine bezbedne a koje ne …\nJavno zdravlje je uvek bilo ključna tačka Putinovog mandata i on priprema mnoštvo novih zakona sa namerom da ostavi legat kao veliki reformator zdravlja.\nJasno je da je predsednik Putin lično zahtevao ispitivanje. On instinktivno ne veruje planovima vakcina i želi da ispita stanje u pogledu vakcina, farmaceutske industrije i zapadnjačkih vlada kako bi formulisao solidan, direktan odgovor koji će sačuvati Ruse u dobrom stanju za budućnost.\nPostoji ogroman konflikt interesa između vladinih agencija koje regulišu vakcine i korporacija koje odobravaju i primenjuju vakcine.\nOvo ispitivanje koje će uključiti međunarodno priznate naučnike i vodeće medicinske stručnjake, neće biti samo marketing, sačinjen od plaćenih „naučnika“ koji su voljni da kažu ili urade bilo šta za šaku dolara.\nUzimajući u obzir činjenicu da su vodeći naučnici i doktori, koji su glasno izjasnili svoje brige o vakcinaciji podržanoj od strane države, umirali usled misterioznih posledica u SAD tokom poslednjih godina, treba čestitati onima koji su dovoljno hrabri da nastave da govore.\nPredsednički izbori u Rusiji će se održati od 18. marta do 1. aprila 2018. godine.


RTANJ EXPERIMENT 2013 | Kroz prostor-vreme\nDatum postavljanja:Tue Jul 30, 2013\nRTANJ EXPERIMENT 2013 je internacionalna naučno – istraživačka konferencija koju organizuje centar za istraživanje i ekologiju Duh Rtnja u saradnji sa domaćim i stranim stručnjacima u periodu od 02. do 11. avgusta 2013.\n„RTANJ EXPERIMENT 2013“ je organizaciono najzahtevniji i tehnički najsloženiji istraživački poduhvat do sada izveden na Rtnju i uopšte kada su istraživanja elektromagnetnih fenomena piramida u svetu. Srbiju i Rtanj će posetiti multidisciplinarni tim od oko 25 eksperata iz Rusije, Kanade, Velike Britanije, Italije, Finske, Rumunije, Bugarske, Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i naravno Srbije. Glavni eksperiment će trajati neprekidnih 3 dana. Oko 250 Kg opreme će biti postavljeno na vrhu piramide putem koje će se pokušati otkriti tačna lokacija izvora elektromagnetne frekvencije i ultra zvuka Rtnja.\nRtanj će se pobuđivati frekventnim generatorom i pratiće se prostiranje njegovog eha. Ovo je eksperiment koji nije samo po pitanju svojih učesnika internacionalan, već i po pitanju država u kojima će se pored Rtnja eksperiment paralelno sprovoditi. Sve što se dešava na Rtnju, pratiće se u Beogradu, ali i putem aparatura u Zagrebu i putem urađaja koji će biti postavljen na vrhu Bosanske Piramide Sunca u Visokom. Uz pomoć jedne tone sofisticirane tehnologije vrednosti 500.000 Evra i veliki ljudski, životinjski i tehnički angažman, pokušati doći do novih otkrića na planini Rtanj.\nKako je zaista reč o nesvakidašnjem poduhvatu, na vrhu piramidalnog Rtnja će biti postavljene i mnogobrojne kamere. Standardne za snimanje eksperimentalne opreme, ali i termo i kamere IC i UV spektra, kao i dva sistema polikontrastne interferentne fotografije, koje će emitovati signal u glavnu istraživačku bazu u naselju naselju Rtanj gde će se monitoring vršiti sa oko pola tone opreme. Pre, tokom i posle eksperimenta će istraživački tim sa gostima obići mnogo lokacija u podnožju Rtnja u opštinama Boljevac, Sokobanja i Zaječar i sa oko 250 Kg opreme pored uživanja u pravilnoj geometriji i nestvarnoj prirodi, dopuniti dosadašnju istraživačku građu Rtnja.\nIz želje da se transparentno predstavi istraživački postupak, postojaće on-line supervizori koji će pratiti merenja. Putem posebnog internet TV kanala svi zainteresovani će moći pratiti aktivnosti i podatke zabeležene sa vrha Rtnja ali i uživati u razmeni mišljenja i zapažanjima predavača tokom direktnih prenosa brifinga i konferencija.\nKako je Rtanj pun izazova, za očekivati je i iznenađenje u vidu gosta iznenađenja, eksperimenata sa Teslinim kalemovima i zavojnicama, laserima, zvukom, svetlom itd. Pored redovnog predavačkog programa u večernjim časovima u sali TUK Rtanj – Milenium Grup, biće i predavačkih skupova koji će se održati u prirodi, na vrhu Rtnja, pored Vrmđanskog ( Vrmaškog ) jezera, u pećini Golema Porica, Bogovinskoj pećini, Zlotskoj i Rtanjskoj mag. anomaliji, vrhu Baba, brdu Ljuljaška, brdu Kostandinovica, Latingradu, Ilinu, Boljevcu, Brestovičkoj banji, Gamzigradskoj banji, Banji Jošanica i Sokobanji… ali i nesvakidašnjem predavačkom ambijentu kao što je predavanje u bazenu o lekovitosti i sastavu termomineralnih voda obogaćenih blagotvorno radioaktivnim gasom Radon. Ambijentalni prostor predavačke sale će biti obogaćivan isceliteljskim frekvencijama putem najsavremenijeg generatora skalarnih talasa kostruktora Ing. el.teh. Gorana Marjanovića. Tokom vikenda, gosti će moći uživati i u muzičkim dj performansima u Rosalijumu i botaničkoj bašti na otvorenom u parku Šuma a vrlo zanimljivi će biti snimci paraglajderista koji će pokušati prići što bliže nepristupačnom terenu na kojoj se nalazi monomentalna glava oblikovana u reljefu Rtnja.\nZahvaljujući dugogodišnjoj podršci istraživanjima Rtnja, glavna istraživačka baza i predavački program je kao i do sada u naselju Rtanj u TUK Rtanj – Milenium Grup.www.mileniumrtanj.com +381 (0) 30 465 001, 064/ 861 57 44, 064/ 861 57 43\nKao i do sada, sve aktivnosti su javne i besplatne izuzev tokom glavnog eksperimenta kada je neophodno pridržavati bezbednostnih uputstava redarske i Gorske službe spasavanja. Zbog ograničenih kapaciteta tokom predavačkog programa, u cilju kvalitetnijeg ambijenta i organizacionih protokola, neophodno je da svi zainteresovani gosti koji budu želeli aktivno pratiti predavački program, svoje sedeće mesto rezervišu slanjem svojih podataka ( ime, prezime i broj dana učestvovanja na predavanjima ) na duhrtnja@gmail.com Zbog visokih organizacionih i produkcijskih troškova, učešće na predavačkom programu će se participirati simbolično sa 100 RSD. Hvala svima koji podržavaju istraživanja Rtnja.\nViše o preliminarnim i nadolazećim informacijama vezanim za ovaj poduhvat na:http://www.duhrtnja.com/rtanj-experiment-2013/\n« GODINA KONJA – GALOPIRANJE KA USPEHU\nSOLARNE ĆELIJE NA BAZI FOTOSINTEZE »


Tri luksuzna hotela se ponovo otvaraju u Italiji, saznajte sve o tome | Buro 24/7\nTri luksuzna hotela se ponovo otvaraju u Italiji, saznajte sve o tome\n22.4.21. 17.00 2021-04-22T17:00:46+02:00\nNe možemo da lažemo, putovanje u Italiju nam je na umu svakog dana i to već više od godinu dana. Da, svesni smo situacije, ali to ne znači da su naše želje drugačije. Čekamo i čekamo i čekamo. Nadamo se najboljem, a dok se Italija ne pridigne i ne prigrli turiste ugostitelji u ovoj zemlji su neočekivanu pauzu iskoristili za glanc postojećih smeštajnih kapaciteta i fantastične hotele učinili su još boljim! Od Kaprija do Pulje pojavljuju se „novi“ hoteli sa bazenima na liticama sa kojih puca pogled, sa raskošnim baštama koje mirišu na čisto leto, pa čak i pravim maslinjacima. Nova definicija luksuza leži u vraćanju prirodi i uživanju u autentičnim iskustvima, a ova tri hotela planiraju da baš to pruže svojim budućim gostima. Mi smo se za svaki slučaj upisali na listu čekanja.\nLa Palma, Kapri\nPrvi hotel na Kapriju otvoren je 1822. godine, a sada je renoviran u skladu sa Dolce Vita načinom života po kom je to ostrvo poznato. Danas se hotel zove La Palma i iza njega stoji grupacija Oetker Collection (između ostalih, njihovi hoteli su Le Bristol Paris i Hôtel du Cap-Eden-Roc) sa kojom su se udružili braća Reuben u čijem je hotel vlasništvu. Metamorfozu vodi nekoliko arhitekata, za lobi i sobe zadužen je biro na čijem čelu je Francesco Delogu, a Adam Tihany i Alessia Genova iz studija Tihany Design (koji su redizajnirali čuveni The Beverly Hills Hotel) su osmislili izgled restorana, spa centra i kluba na plaži. Ukupno postoji 50 soba i 18 apartmana, a svi imaju privatni balkon ili terasu. Enterijer je uređen u jednostavnom mediteranskom stilu uz detalje koji podsećaju na dizajn potpis slavnog Gioa Pontija. Velika pažnja posvećena je gastro ponudi, za koju je zadužen Gennaro Esposito koji je prethodno radio za restoran sa dve Michelin zvezdice. Ideja je da gostima ponude rapsodiju za nepca dok sede na otvorenoj terasi sa koje pogled puca na more. Hmmm, pa može!\nOtvaranje: Zakazano je za 1. maj 2021. godine.\nHotel Splendido je jedno od onih legendarnih mesta čija istorija je isprepletana sa lokacijom na kojoj se nalaze. Zbog toga su dizajneri iz Pariza Charlotte de Tonnac i Hugo Sauzay dobili zadatak da hotel osavremene, ali da pri tome sačuvaju njegov duh i autentičnu atmosferu. Oni su pre nego što su se uhvatili u koštac sa projektom, istraživali Portofino i šta to ovo mesto čini toliko čarobnim i sva ta saznanja uneli su u finalna rešenja pri dizajnu prostora. Sa namerom su izbegli plavu boju koja im se učinila kao banalno rešenje za hotel koji se nalazi na obali. Umesto toga, njihova glavna nit inspiracije bila je izgled italijanskog primorskog sela. Zbog toga su koristili mermer (koji se vadi u blizini), drvo, kanap, kao i dosta tekstila (od Rubellija do Loro Piana). Takođe u hotelu je upotrebljeno preko 7.000 komada od pečene gline koje su izradile lokalne zanatlije. Nameštaj i rasvetu pronašli su na aukcijama u Milanu, uspeli su da ulove vintage komade sa potpisima dizajnera kao što su: Paolo Buffa, Guglielmo Ulrich, Carlo Scarpa i Gio Ponti. Kad na sve to dodamo činjenicu da je ovaj hotel deo super-luksuzne hotelske grupacije Belmond, jasno je da se radi o zbilja posebnom mestu koje će vrlo lako steći svoje stalne goste.\nOtvaranje: Ovog aprila.\nMasseria Calderisi, Pulja\nKada su Max i Jutta von Braunmühl kupili imanje iz XVII veka u Pulji odmah su dobili ideju da ga pretvore u svojevrsan retreat. Postoji 24 sobe i apartmana, a neke od njih imaju prostrane terase i svaka je uređena u kombinaciji rustičnog (tu su goli zidovi i otkriven kamen) i ručno rađenih elemenata (većina komada nameštaja je posebno pravljena za ovaj smeštaj). Tu je i mnoštvo detalja kao što su terakot ćupovi, rasveta sa abažurima od keramike, ogledala sa ramovima od ratana... Najbolji deo je svakako ogroman bazen koji okružuju stabla maslina, narandže i limuna. U sumrak, kada sve te arome počnu da se mešaju na terasi ispunjenoj jastucima, služi se aperitivo. U sklopu imanja postoji i restoran „La Corte“ koji slavi tradicionalnu kuhinju Pulje. Svim gostima koje ukusi zanimaju nudi se i časovi sa pica majstorom. Imanje je ušuškano u baštu od 8 hektara, ali nije daleko od plaže, potrebno je samo 5 minuta vožnje kolima.\nOtvaranje: Iako već sad primaju goste, hotel će sa punim kapacitetom početi sa radom u maju 2021. godine.


Makart | Knjiga: VEK FUDBALA U VOJVODINI - Slobodan Jakovljević | Internet knjižara | Drugačiji od drugih\nKnjiga koju upravo prelistavate je osvrt, pre bi se reklo podsetnik, na jedan vek fudbala u Vojvodini i stoleće od osnivanja Fudbalskog saveza Vojvodine. Rađena je u relativno kratkom periodu i nije moglo da se stigne da se sve što je značajno, a i obeležilo veliko vremensko razdoblje, nađe u njoj. Jer, potrebno je mnogo, mnogo duža i mukotrpnija priprema, a pre svega višegodišnji rad, koji bi stao u nekoliko tomova. Ovo je pokušaj da se u godini kada Fudbalski savez Vojvodine slavi 1000 godina od osnivanja (1919) ili 70 (1949), podseti na fudbalske početke u Vojvodini, razvoj ovog sporta i napredak do sadašnjih dana, i bar zakratko otrgne od zaborava. – iz UvodaS\nVEK FUDBALA U VOJVODINIKupci ove knjige kupili su i...\nVEK FUDBALA U VOJVODINIPreporuka na osnovu Vaše pretrage...


Kolica za ranac - opcija koja nudi najbolje od dve najpopularnije vrste rančeva - Pulse rančevi Srbija\nŠkolska godina je uveliko u toku i većina roditelja se ponovo pita da li je ranac koji njihova deca nose odgovarajući. Možda je vaše dete preraslo svoj prošlogodišnji ranac, pa je razumno da se pitate koji će ranac biti najbolja i najpraktičnija opcija. Pored šara i džepova, imate još jedan izbor koji u svoje vreme verovatno niste morali da uzmete u obzir: Sa točkićima ili bez točkića? Školski rančevi sada dolaze u izboru različitiih varijanti naramenica, novih opcija na točkovima, ali i najnovijih opcija koji kombinuju ova dva. Šta je najbolje za vašeg učenika? Pročitajte u nastavku dok raščlanjujemo opcije.\nTočkovi. Izum koji je u potpunosti izmenio naše čovečanstvo. Toliko svestran da se može pridodati i na rančeve. Pogotovo na one rančeve koje deca koriste svakodnevno kao što su rančevi za školu.\nAli, ako su toliko genijalni, zašto onda većina dece ipak ne koristi rančeve na točkiće? Zašto svakodnevno viđamo toliko mnogo dece koja i dalje nose kompletan školski pribor na leđima?\nTočkići na rančevima zamišljeni su isprva da bi se gotovo u potpunosti neutralisao problem preteških đačkih torbi. Rančevi na točkiće savršeni su za učenike koji imaju puno knjiga (i više) da mogu da ih odvuku tim dugim dugačkim hodnicima.\nPulse rančevi na točkiće su dovoljno prostrani da u njih može sve da stane, lagani su za upravljanje (točkići su kvalitetni, a ručica je kompaktna i u skladu sa uzrastom dece, ali se može podesiti na visinu i za roditelje). Pulse rančevi na točkiće ne samo da imaju točkove, već poseduju i naramenice sakrivene u odeljku sa patentnim zatvaračem, pa kada je to potrebno, mogu se nositi kao običan ranac - na leđima.\nSvi znamo koliko su teške torbe đaka prvaka, a ni sa starijim razredima situacija nije nimalo bolja. Nošenje rančeva može da bude teško deci, mogu osećati nelagodnost u ramenima, a pogotovo ako dete ima nasledni problem sa leđima. Točkovi preuzimaju tu težinu i smanjuju opterećenje. Osim toga, Pulse rančevi pružaju i tu mogućnost da, ako opterećenje nije toliko naporno, vaše dete može da koristi naramenice.\nOva opcija predstavlja možda nešto najbolje iz oba sveta i sasvim je solidna opcija za mnogu decu. Još jedna prednost je što ovi rančevi mogu da se koriste i za putovanja. Podjednako su zgodni i za pakovanje i za vuku i transport. Jednostavno rečeno, uz njih vam neće biti potrebna posebna torba za putovanje za dete.\nPotencijalne mane rančeva sa točkovima\nU prošlosti su rančevi na točkićima bili neudobni i nisu uvek imali točkove koji su dugo trajali.\nTakođe, mnogi roditelji su skeptični prema ovim rančevima jer smatraju da je dno previše izloženo različitim uticajima i da će brzo propasti. Dok pojedini brendovi koriste točkove od jeftine plastike, kojima je teško manevrisati i poseduju dno torbe koje bi se znatno brže istrošilo i (doslovno) pocepalo, u našoj ponudi možete naći rančeve sa kvalitetnim točkićima koji omogućavaju isključivo glatku vožnju i garantuju da će dno biti izdržljivo jer poseduje posebna ojačanja i može se lako održavati.\nSa druge strane, konstrukcija rančeva na točkiće Pulse nije toliko masivna i naši rančevi na točkiće su podjednako zgodni za nošenje na leđima kao i bilo koji drugi tip rančeva iz naše ponude.\nMeđutim, mana rančeva na točkiće koju do skoro nismo uspeli da prevaziđemo, može biti njihova čvrstina i veličina, odnosno činjenica da su nešto glomazniji od drugih tipova rančeva. U slučaju da škola ima manje ormariće, postoji šansa da ova vrsta rančeva neće stati u njih. Takođe, ako put do škole nije idealan za guranje, ili škola ima previe stepenika, onda rančevi sa točkovima takođe nisu najbolji izbor. I to je razlog zbog kojih mnogi roditelji odustaju od naših standardnih rančeva na točkiće.\nKoje su pogodnosti anatomskih rančeva?\nO prednostima anatomskih rančevima smo generalno dosta pisali (videti blog Kako da budete sigurni da ste odabrali dobar anatomski ranac), ali nije na odmet da ponovimo. Anatomski rančevi su najbolja opcija za nošenje, pogotovo za đake početnih razreda koji nose veći teret. Svakako, oni moraju imati podlogu za leđa i postavljene naramenice, ali su i mnogo više od toga. Postoje i dodatne funkcije pozajmljene od ozbiljnih planinara, poput dodatnih kaiševa za pričvršćivanje ranca i optimalnu raspodelu tereta, čvrstih džepova za flaše sa vodom i posebnih ojačanja na dnu ranca. U kombinaciji sa najkvalitetnijim materijalima koji su lagani, ali i koji dišu, možete biti sigurni da ste izabrali ranac koji će moći da koristi i više dece.\nPulse anatomski rančevi poseduju sve navedene karakteristike. Dodali bismo da Pulse anatomski rančevi poseduju i najkvalitetnije zipove i Niko kopče, kao i pregrade i organizere za bolju organizaciju unutar ranca. Pojedini modeli sadrže i kabanicu za zaštitu od kiše i svaki anatomski ranac osmišljen je sa idejom da maksimalno olakša nošenje knjiga detetu. Jer, učenje je samo po sebi već dovoljno teško, a niko ne želi da takvi budu i rančevi.\nKolica za ranac kao idealno rešenje za one kojima standarni rančevi na točkiće nisu idealni\nIstina je. Standardni rančevi na točkiće ne odgovaraju baš svakome. Nemaju svi uslove da neometano vuku ranac do škole i nazad ili imaju previše stepenica u školi koje nisu zgodne za vuku. Ali, opet, nema roditelja koji nije pomislio bar u jednom trenutku kako bi bilo zgodno da njihovo dete poseduje obe vrste ranca.\nImajući u vidu navedeno, kao i sve prednosti anatomskih i rančeva na točkiće, kreirali smo posebna kolica zahvaljujući kojima se neutrališu svi razlozi koje bi neko mogao da ima protiv rančeva na točkiće.\nKolica za ranac su dodatak koji omogućava da se iskoriste sve prednosti koje daju i anatomski i rančevi točkiće. Jednostavno rečeno omogućavaju vam fleksibilnost koju ne biste imali kada bi morali da se odlučite samo za jednu vrstu ranca. Kada je potrebno da se ranac vuče, koristićete kolica. Ukoliko vam kolica nisu potrebna opet ih lako možete razmontirati i “osloboditi” anatomski ranac.\nŠta dobijate kada se odlučite za kombinaciju ranca i kolica za ranac?\nmaksimum udobnosti i komocije prilikom nošenja i vuče ranca, bez obzira da li je potrebno da se isti vuče ili nosi na leđima\nbezbednost dece u saobraćaju - na svim rančevima iz naše ponude nalaze se reflektujuće komponente za situacije sa slabom vidljivošću\ndrške na vrhu kolica olakšavaju unošenje torbe u autobus i van njega.\nRanac se može držati ili uspravno pored klupe ili u bilo kom ormariću kada je bez kolica\nodličnu organizaciju (zahvaljujući brojnim pregradama i dodacima koje sadrže anatomski rančevi)\nvodoodbojni, čvrsti poliester i kabanicu u slučaju neočekivanih i loših vremenskih prilika\nkvalitetan, fleksibilan i funkcionalan ranac koji će deci trajati dugo\nKolica za ranac iz naše ponude kompatibilna su sa svim rančevima iz kategorije anatomskih rančeva, osim za pojedine outlet modele. Kompletnu ponudu anatomskih rančeva, uključujući i dodatna kolica za ranac, pogledajte na ovom linku - https://pulseserbia.com/category/rancevi-za-decu-i-tinejdzere/anatomski-rancevi-za-prvake/6439/


Posljednjih nekoliko godina javno mnijenje u zapadnim zemljama promijenilo se u korist Palestine, a u tome prednjači Italija.\nMnoge evropske zemlje desetljećima stoje na strani Izraela, a ovakav stav korijene vuče iz njihovog saosjećanja sa Jevrejima, koji su progonjeni tokom holokausta. Međutim, izraelsko nemilosrdno ugnjetavanje palestinskog naroda tu je podršku umanjilo. Danas mnogi evropski građani podržavaju borbu Palestinaca za svoje ciljeve. Italija je jedna od evropskih zemalja u kojoj je solidarnost sa Palestinom očita.\nEvropsko protivljenje izraelskoj okupaciji Zapadne obale i Pojasa Gaze je od 1967. godine poraslo. Veliki broj istaknutih evropskih aktivista svoje živote je posvetio tome da dižu glas protiv izraelskih zločina. Posebno efikasne u podizanju svijesti o nedaćama Palestinaca bile su kampanje koje su pozivale na bojkot.\nU filmu "Palestino, ljubavi moja" italijanski aktivisti objasnili su kako se njihov stav o sukobu promijenio nakon što su posjetili okupirana područja. Mnogi od njih postali su aktivisti tek nakon što su se uvjerili u grozne uslove u kojima se nalaze Palestinci koji žive pod izraelskom okupacijom. Italijani su shvatili da imaju odgovornost u podizanju svijesti o nedaćama s kojim se suočavaju Palestinci i u preduzimanju mjera kojima bi se pomoglo njihovom rješavanju.\nItalijanski aktivisti formirali su odbore zadužene za podizanje svijesti o palestinskim pitanjima. Ovi odbori su realizirali cijeli niz aktivnosti, od distribucije letaka o okupaciji do bojkota izraelskih proizvoda koji se prodaju u evropskim trgovinama.\nItalijanski aktivisti organizirali su i niz demonstracija kojima se osuđuje izraelska okupacija i vojni napadi Izraela na Gazu. Palestinci i dalje žive pod najdužom okupacijom u modernoj historiji, ali međunarodna podrška njima i dalje raste. U Evropi je Italija, u ovom pitanju, istinski vođa.\nOkupacija palestinske zemlje i njena sukcesivna kolonizacija bili su razlozi zbog kojih sam promijenila stav.\nPENZIONISANA UNIVERZITETSKA PROFESORICA I ITALIJANSKA AKTIVISTICA\nKada odete u Palestinu i vidite nepravdu koja se događa tamo, u toj maloj zemlji, ne možete zaboraviti šta ste vidjeli.\nITALIJANSKI AKTIVISTA I DOKTORANT\nVremenom će [naša borba] izrasti u narodni pokret sličan onome koji je porazio aparthejd u Južnoj Africi.\nITALIJANSKA NOVINARKA I AKTIVISTICA\nADAPTACIJA NA ENGLESKI JEZIK: AL JAZEERA WORLD - 2011.


Evo zašto Fejsbuk 'ignoriše' Bejrut, a Parizu pridaje pažnju\nEvo zašto Fejsbuk ‘ignoriše’ Bejrut, a Parizu pridaje pažnju\nM. D. 16. novembra 2015. 15:58\nPariška tragedija nije uspela da prođe bez prozivki pojedinih o licemerju u saosećanju sa žrtvama u Francuskoj, a istovremeno ignorisanjem žrtava u Libanu. Pomoglo im je u prozivkama to što se Fejsbuku aktivirao i omogućio korisnicima da na profil postave zastavu Francuske, pa su postali toliko glasni da se oglasio vlasnik i osnivač Fejsbuka Mark Cukerberg, iako na nešto drugačiju i puno ozbiljniju temu od same zastave.\nDo sada smo imali politiku uključivanja opcije „Safety Check“ (sigurnosna provera) samo u slučajevima prirodnih katastrofa, kako bi omogućili ljudima da na taj način pokažu porodici i prijateljima da su dobro. Počeli smo sa tim nakon nuklearne katastrofe u Japanu 2011. godine, zatim smo nastavili nakon katastrofa u Avganistanu, Čileu, Nepalu i Filipinima. Prilikom uključivanja opcije pazimo na nekoliko kriterijuma, a to su obujam, razmera i uticaj – napisao je Mark, a detaljnije je nastavio autor projekta Aleks Šultc:\n– U ratom zahvaćenim područjima nemamo ponuđenu opciju jer niko ne može da garantuje da bi ona ljudima pomogla, odnosno, da im ne bi ugrozila život ukoliko „pogrešni“ ljudi saznaju njihovu lokaciju. Uvek mora postojati prvi put za testiranje novih stvari, a za nas to je bio Pariz. Od sada će „Safety Check“ politika biti promenjena i aktiviraće se prilikom svakog tragičnog događaja. Naš cilj je da pomognemo koliko god možemo.\nAnketa je završena (pre 17 minuta).\nUčiteljica grdi Pericu:\n- Perice, opet kasniš!\n- Ali, učiteljice, video sam znak na kome piše: "Škola! Idi polako!"


89 Proverenih Recenzija objekta Guest House Villa Krstic | Booking.com\nRecenzije hotela u državi SRB→\nRecenzije pansiona i gostionica u regiji Centralna Srbija→\nRecenzije pansiona i gostionica na destinaciji Pirot→\nRecenzije objekta Guest House Villa Krstic\nBoška Buhe 13, 18300 Pirot, Srbija\n#5 od 8 pansiona sa uslugom doručka i gostionica na destinaciji Pirot\nJezici: Svi jezici: bugarskom engleskom (VB) francuskom holandskom hrvatskom japanskom litvanskom nemačkom poljskom rumunskom ruskom srpskom češkom\nTip putnika: Svi putnici: Grupe prijatelja Individualni putnici Parovi Porodice Poslovni putnici\nSortiraj po: Datumu (najstarije prvo) Datumu (najnovije prvo) Izdvojene recenzije Ocenama gostiju (najniže prvo) Ocenama gostiju (najviše prvo)\nNa osnovu 89 recenzija hotela\nPročitajte više- otvara prozor za dijalog\nPrikazano 1 – 14\nOcenjeno: 15. decembar 2018.\n„Dorucak NEMA, za Pirot prejaka cena, jedino pozitivno je sto...”\n• Porodična Soba sa Terasom\nMnogo je hladno. Grejanje je ugaseno u toku noci, ujutru je bio minus. Iako sam napomenula da putujem poslovno, nisam mogla dobiti gotovinski racun... Strasno sam razocarana.\nDorucak NEMA, za Pirot prejaka cena, jedino pozitivno je sto je vlasnica bila jako ljubazna..\nOcenjeno: 15. septembar 2018.\n„Ljubaznost i gostoprimljivost;”\nSobe se nalaze na spratu, a kuhinja i dnevni boravak u prizemlju što nije baš praktično; higijena u celom objektu je izuzetno loša, posebno u zajedničkim prostorijama kao što su kupatilo i kuhinja.\nLjubaznost i gostoprimljivost; prostrana soba za dvoje; lepo dvorište i sjajna lokacija u blizini reke; zajedničke prostorije kao što su dnevni boravak i kuhinja su odlično opremljeni i veoma komforni.\nOcenjeno: 3. septembar 2018.\n„Preporucuje se kao mesto mirnog odmora i dobrih ljudi Vile Krstic”\n• Niskobudžetna Jednokrevetna Soba\nDobrodoslica domacina karakteristicna za ovaj kraj republike Srbije upotpunjena sa veoma dobrim uslovima smestaja karakterisu boravak u Vili Krstic. Neposredna blizina reke sa gustim zelenilom i mirnim krajem u kojem se nalazi objekat cini ga idealnim mestom za boravak i opustanje gostiju tokom boravka u Pirotu. Solidna saobracajna komunikacija cini da smo za nekoliko minuta u centru grada gde mozemo posetiti zanimljive objekte vezane za kulturni znacaj ovog kraja a i uzivati u gastronomskim ukusima ovog grada i okoline.\nOcenjeno: 31. avgust 2018.\n„Exelend mesto za odmor.Hvala Sonja I Petar”\nNema sta ovdje da se ne dopadne\nMir I tisina za odmaranje.Gostoljubljiv narod,preporucujem svim posetiocima da dodju u Villa Krstic I osete toplinu koju pruzaju.Koliko je lepo produzila Sam boravak na Jos 9 Dana.Hvala porodici Krstic na ovako udobnom I lepom smestaju.\nOcenjeno: 6. septembar 2017.\n„Pirot je lep grad i vredi ga videti i u njemu boraviti, ali ni slučajno u ovom objektu.”\nNišta mi se nije dopalo. Jedna kada na spratu na 7 osoba?!? Sramota. U ponudi je sve čekirano, a u stvari, kad uđete, pitanje je šta ćete moći da koristite, jer su sobe pune i nemate ništa od toga, ne možemo da ulazimo jedni drugima u sobu. Odnos cena kvalitet je sramota. Nisam dobila račun o boravku u smeštaju i sada ne mogu da pravdam račun, a putovala sam radi posla. Čekala sam na ulaz u objekat više od sat vremena, ispred zaključane kapije, jer gazdarica radi, iako mi je rekla da se javim čim stignem u Pirot. Da ne govorim o tome da je taksista jedva našao objekat, čak ni posle konsultacije sa kolegama nije uspeo, pa sam izašla i sama šetala po naselju da pronađem kuću. Nikakave oznake nema ni na samom objektu... Nemate pristup kuhinji, jer može da se desi da i u njoj neko spava...i još mnogo toga.... nikad više u ovom objektu. Niskobudžetna soba ima jednu utičnicu, ležaj i policu punu prašnjavih knjiga i ukrasa, prostora toliko da možete samo da uđete i legnete, ni stolice... Ni jedna vešalica, krevet je nagnut...soba ne vredi ni 5 eura za noć, a kamoli 10 eura?! Verujem Bookingu i do sada nisam imala na zamerke na objekte koje sam rezervisala, ali ovo će me naterati da razmislim u budućnosti.\nOcenjeno: 24. jul 2019.\nFenomenalno. Odnos cene i usluge odličan, kao i sve ostalo.\nOcenjeno: 11. jun 2019.\nOcenjeno: 22. maj 2019.\n„Bilo mi je lepo.”\nMoj krevet je bio prekratak.\nOcenjeno: 2. maj 2019.\nMalo je ustajali miris\nOcenjeno: 17. april 2019.\n• Porodična Soba (sa Pogledom na Baštu)\nNa slikama je mnogo lepse u stvarnosti nije tako\n„Dopalo mi se lepo konforno sredjeno cisto vrh nema sta 10+”\nDopalo mi se lepo konforno sredjeno cisto vrh nema sta 10+\n„Odlično ,čisto pristojno civilzovano i sve naj naj...”\nSve nam se dopalo ,i puno pohvala za gazdaricu Sonju...\nImamo još 22 recenzije bez teksta. One utiču na prosečnu ocenu.\nCentralna Srbija: recenzije hotela\nStara planina: recenzije hotela\nPirot Region: recenzije hotela


08 Apr 2021 - Desavanja\n"Peto kolo „Best of The Best" Carlsberg snooker lige za diviziju Bugojno odigrano je protekli vikend u snooker&bilijar klubu "Desetka"."\nZanimljivo je da su debitanti takmičenja i u ovom kolu priuštili gledaocima odlične mečeve. Tako su se u polufinalu takmičenja ponovo sastali Adin Bevrnja i Zaim Mujak, dok je najveće iznenađenje definitivno napravio Nedim Ramić pobjedom 3:0 protiv favoriziranog Irhada Ćese.\nDebitanti Bevrnja i Mujak ipak svoje dobre nastupe završavaju u polufinalu takmičenja. Adin Bevrnja je poražen od Adisa Buraka sa 3:2, a Zaim Mujak od Elvisa Čehajića sa 3:1.\nAdis Burak je ponovo bio nadmoćan u finalnom meču i slavio je sa rezultatom 3:0.\nBurak je već osigurao svoj plasman u finalnom Masters turniru tako što se pozicionirao na prvom mjestu tabele sa izuzetnom rezultatskom prednošću. Za plasman na finalni Masters turnir će se boriti još i Mujak, Ćeso, Ljubuškić, Bevrnja, Čehajić te Kulaš i Ramić. Svi imaju malu rezultatsku razliku tako da će sami kraj Carlsberg Snooker takmičenja za bugojansku diviziju biti dosta neizvjestan.


Za socijalu staračkim gazdinstvima 600 hiljada eura\nNalazite se ovdje:Početna»Istraživačke priče»Za socijalu staračkim gazdinstvima 600 hiljada eura\nIstraživačke priče, Istraživačke priče - Izbori 2016., Izbori, Izbori 2016, Javne finansije, Javne finansije 13/02/2016\nU izbornoj 2016. godini Vlada Crne Gore je Agrobudžetom za oko 600 hiljada eura uvećala izdatke na budžetskoj liniji za isplatu takozvanih staračkih naknada za poljoprivredna domaćinstva, koja je idealan mehanizam za „upumpavanje“ novca radi potkupljivanja birača, što otvara ogroman prostor za sumnju u moguće zloupotrebe u izbornom periodu, pokazuje analiza Istraživačkog centra MANS-a.\nPrema zvaničnim podacima Ministarstva poljoprivrede, Agrobudžet za 2016. godinu vrijedan je 14,8 miliona eura i veći je za 1,3 miliona u odnosu na proteklu godinu, kada je iznosio 13,5 miliona eura. Najveće uvećanje u tekućoj godini projektovano je upravo na budžetskoj liniji za isplatu staračkih naknada, pa je za ove namjene opredijeljeno 3,3 miliona eura, što je za oko 600 hiljada eura više nego u prošloj godini u kojoj je izdvojeno nepunih 2,7 miliona eura.\nPravo na staračku naknadu pripada nosiocu porodičnog poljoprivrednog domaćinstva, odnosno muškarcu sa 65 godina ili ženi sa navršenih 60 godina koji ne ostvaruju novčana primanja po drugom osnovu. Visina staračke naknade je 50 odsto od najniže penzije u Crnoj Gori, koja trenutno iznosi 100 eura. Međutim, pored staračke naknade najugroženija seoska domaćinstva mogu ostvariti i pravo na jednokratnu pomoć na osnovu zahtjeva koji podržava lokalna samouprava, centri za socijalni rad ili Ministarstvo rada i socijalnog staranja.\nZvanični podaci Ministarstva poljoprivrede pokazuju da je u decembru prošle godine ukupan broj korisnika staračkih naknada iznosio 4.547 lica, dok je ukupna suma za decembarsku isplatu bila oko 228 hiljada eura, što znači da je na godišnjem nivou oko 2,7 miliona eura. Kada se uzmu u obzir ove brojke jasno je da u izbornoj 2016. godini Ministarstvo raspolaže i sa dodatnih 600 hiljada eura za isplatu socijalne pomoći najugroženijim poljoprivrednim domaćinstvima, što je svakako ogroman prostor za mogući politički uticaj na birače u izbornom ciklusu.\nZa vodovode i ruralni razvoj 1,2 miliona\nMinistarstvo poljoprivrede je u ovoj godini za podršku finansiranju izgradnje vodovoda i sistema za navodnjavanje na seoskom području, uz učešće opština i mjesnih zajednica, opredijelilo pola miliona.\nNajveće sume od po 60 hiljada eura izdvojene su za gradnju vodovoda u Nikšiću (Lukovo, Vilusi, Orah i Rubeža) i Podgorici (Kakaricka gora, Gornji Mosor, Fundina i Kaluđerovo oko), dok će po 35 hiljada biti izdvojeno za Danilovgrad, Herceg Novi, Šavnik i nedavno formiranu opštinu Petnjica.\nZa gradnju vodovoda na Cetinju planirano je 30 hiljada, za Plužine i Andrijevicu po 25 hiljada, za Bijelo Polje 20 hiljada, Žabljak i Mojkovac po 15 hiljada, Bar, Berane, Plav i Pljevlja po 10 hiljada, a za Tivat 5 hiljada eura. Za sisteme za navodnjavanje biće izdvojeno 40 hiljada eura.\nPored toga, Ministarstvo poljoprivrede raspolaže i sa 820 hiljada eura za finansiranje projekata takozvanog ruralnog razvoja, koji se uglavnom koriste za probijanje i nasipanje seoskih puteva.\nPored toga, Agrobudžetom za tekuću godinu Ministarstvo poljoprivrede je uvelo dva nova programa podrške poljoprivrednicima za šta je opredijeljeno 780 hiljada eura. Prvi program u iznosu od 700 hiljada eura odnosi se na podršku unapređenju stočnog fonda i podrazumijeva dodatna sredstva farmerima za nabavku novih grla stoke. Drugi program od 80 hiljada eura planiran je za podršku upravljanju stajskim đubrivom radi izgradnje bazena ili platoa za njegovo skladištenje.\nIstraživački centar MANS-a je već objavio da u izbornoj godini Ministarstvo poljoprivrede raspolaže sa tri miliona eura za kreditnu podršku poljoprivrednicima po osnovu MIDAS programa i sa milion eura kredita koji je namijenjen za projekat jačanja infrastrukture u ruralnim područjima. Ranije se pokazalo da se upravo ovi programi u predizbornim periodima u značajnoj mjeri koriste za „upumpavanje“ novca radi ostvarivanja političke prednosti vladajuće partije na terenu.\nS obzirom da Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja, kojim rukovodi Petar Ivanović, raspolaže i velikim novcem za isplate premija farmerima i podršku poljoprivrednoj proizvodnji, ali i sredstvima za izgradnju ruralnih infrastrukturnih objekata, jasno je da postoji ogroman prostor za izborna potkupljivanja, ali i sumnju da je Agrobudžet u značajnom mjeri kreiran za izborne potrebe vladajuće partije.\nBrojne zloupotrebe uoči ranijih izbora\nIstraživački centar MANS-a u ranijim godinama objavio je niz podataka koji navode na očiglednu sumnju da su u izbornim periodima državna sredstva zloupotrebljavana za ostvarivanje političkog uticaja na glasače.\nTako je uoči lokalnih izbora 2014. godine, Ministarstvo poljoprivrede prvi put osmislilo posebne linije podrške za poljoprivrednike koji se bave povrtlarstvom i maslinarstvom u iznosu od 300 hiljada eura, i pored toga što su slični programi pomoći gazdinstvima već postojali u okviru Agrobudžeta.\nTakođe, neposredno uoči održavanja predsjedničkih izbora u aprilu 2013. godine Ministarstvo poljoprivrede je isplatilo farmerima oko 2,2 miliona eura po osnovu subvencija za poljoprivrednu proizvodnju, dok je u narednih nekoliko mjeseci isplatilo osam puta manje, odnosno oko 270 hiljada.\nDomaća javnost je dobro zapamtila i intenzivne aktivnosti bivšeg ministra poljoprivrede Tarzana Miloševića uoči vanrednih parlamentarnih izbora koji su održani u oktobru 2012. godine.\nNaime, u svega dva mjeseca koji su prethodili održavanju izbora, Milošević je obišao brojne katune i farmere uglavnom na sjeveru države upoznavajući se sa njihovim problemima, što je rezultiralo Vladinom odlukom da izdvoji 1,5 miliona za nabavku stočne hrane poljoprivrednim proizvođačima, koji su tog ljeta bili pogođeni sušom. Podjela stočne hrane počela je nekoliko dana pred izbore.\nPored toga, neposredno uoči oktobarskih izbora 2012. godine Ministarstvo poljoprivrede je za 104 domaćinstva odobrilo kredite za korišćenje solarne energije na katunima.\nAgrobudžet Budžet Ministarstvo rada i socijalnog staranja Petar Ivanović Vlada Crne Gore\nPredhodni članakMANS Upravnom sudu podnio tužbu protiv rješenja ministarstva na čijem je čelu Raško Konjević\nSlijedeći članak Notarska služba javna, notari dužni da polažu račune javnosti


GIS – GeoGIS\nGEOGRAFSKI INFORMACIONI SISTEM (GIS) je sistem za kreiranje i upravljanje prostornim podacima sa pripadajućim atributima. U užem smislu, to je kompjuterski sistem sposoban za integraciju, skladištenje, izmenu, analizu i prikaz informacija vezanih za prostornu lokaciju. U širem smislu, GIS je “pametna karta” koja omogućuje korisnicima da kreiraju interaktivne upite, analizu prostornih informacija i sprovođenje promena.\nTehnologija geografskog informacionog sistema može se koristiti za naučna istraživanja, upravljanje resursima, imovinsko upravljanje, planiranje razvoja, prostorno planiranje, kartografiju i planiranje infrastrukture. GIS se često koristi i za potrebe marketinškog istraživanja, geologije, u građevinarstvu, ali i u svim oblastima koje koriste podatke vezane za karte.\nGIS se sastoji od četiri interaktivne komponente – podsistema za unos koji vrši konverziju karata (mapa) i drugih prostornih podataka u digitalni oblik (vrši se tzv. digitalizacija podataka); podsistema za skladištenje i pozivanje podataka; podsistema za analizu i izlaznog podsistema za izradu karata, tabela i za pružanje odgovora na postavljene upite.\nSavremene GIS tehnologije koriste informacije u digitalnom obliku, za čije pravljenje se koriste različite metode. Izvori prostornih podataka su merenja na terenu, preuzimanja planova ili karata u vektorskom formatu, digitalizacija karata i planova, obrada aerofotogrametrijskih ili satelitskih snimaka. U najširoj upotrebi je digitalizacija, kojom se štampana karta ili plan prevode u digitalni oblik upotrebom CAD (computer-aided design) programa, i mogućnosti georeferenciranja. Velika dostupnost ortorektifikovanih snimaka (satelitskih i aerosnimaka), digitalizacija precrtavanjem, postala je osnovni metod ekstrakcije geografskih podataka. Digitalno precrtavanje podrazumeva crtanje geografskih podataka direktno preko aerosnimaka umesto korišćenja, sada već, zastarelog metoda trasiranja geografskih podataka pomoću digitajzera.\nInformacije predstavljaju podatke o veštačkim i prirodnim objektima na nekom prostoru. To su, na primer, infrastrukturni objekti, stambeni, sportski i drugi građevinski objekti, hidroakumulacije, reke, namena zemljišta, elevacioni podaci o terenu, geologija terena i drugo. Informacije o geometriji objekata mogu biti u obliku rastera i vektora.\nPrikaz informacija u vektorskom obliku odnosi se na geometriju oblika (dužina, visina, oblik), bilo da su u pitanju linijski ili poligoni entiteti kao i na njihov prostorni položaj (položaj u koordinatnom sistemu). Pored ovih informacija u GIS-u postoje dodatne informacije, tzv. neprostorni podaci, koje se mogu vezati za pojedine rasterske ili vektorske podatke. Na primer, šuma može biti prostorno prikazana u obliku nekog nepravilnog poligona (poligoni entitet), a neprostorni podatak mogu biti podaci o vrstama stabala, njihov broj, procentualna zastupljenost različitih vrsta i tako dalje.


Rev2 2663/2018 3.5.9; zarada, minimalna zarada, minimalna cena rada, naknada zarade i druga primanja | Vrhovni kasacioni sud\n> Rev2 2663/2018 3.5.9; zarada, minimalna zarada, minimalna cena rada, naknada zarade i druga primanja\nRev2 2663/2018 3.5.9; zarada, minimalna zarada, minimalna cena rada, naknada zarade i druga primanja\nVrhovni kasacioni sud u veću sastavljenom od sudija: Vesne Popović, predsednika veća, Zorane Delibašić i Gordane Komnenić, članova veća, u pravnoj stvari tužioca AA iz ..., čiji je punomoćnik Snežana Knežević Radovanović, advokat iz ..., protiv tuženog AD „Putevi“ ..., čiji je punomoćnik Ljubiša Pavlović, advokat iz ..., radi isplate, odlučujući o reviziji tužioca izjavljenoj protiv presude Apelacionog suda u Kragujevcu Gž1 3693/17 od 08.05.2018. godine, u sednici održanoj 17.06.2020. godine, doneo je\nODBIJA SE kao neosnovana revizija tužioca izjavljena protiv presude Apelacionog suda u Kragujevcu Gž1 3693/17 od 08.05.2018. godine.\nODBIJA SE zahtev tuženog za naknadu troškova revizijskog postupka.\nPresudom Osnovnog suda u Požegi P1 167/2017 od 26.09.2017. godine, stavom prvim izreke delimično je usvojen tužbeni zahtev pa je obavezan tuženi da tužiocu na ime manje plaćene zarade i naknade zarade u periodu od 01.04.2014. godine do 30.04.2015. godine plati ukupno 252.470,68 dinara, sa kamatom po Zakonu o zateznoj kamati u odnosu na pojedinačno utvrđene iznose, u visini i rokovima bliže određenim ovim stavom izreke. Stavom drugim izreke delimično je usvojen tužbeni zahtev pa je obavezan tuženi da tužiocu na ime manje plaćene naknade troškova za ishranu u toku rada u periodu od 01.01.2014. godine do 31.03.2014. godine plati ukupno 11.123,30 dinara u pojedinačnim mesečnim iznosima sa kamatom po Zakonu o zateznoj kamati, bliže određenim ovim stavom izreke. Stavom trećim izreke odbijen je tužbeni zahtev tužioca kojim je tražio da se obaveže tuženi da mu na ime manje plaćene naknade troškova za ishranu u toku rada u periodu od 01.04.2014. godine do 31.12.2014. godine plati ukupno 51.108,73 dinara u pojedinačnim mesečnim iznosima sa zakonskom zateznom kamatom bliže određenim ovim stavom izreke. Stavom četvrtim izreke obavezan je tuženi da u korist tužioca na iznose iz stava prvog i drugog izreke plati doprinose za socijalno osiguranje i to: doprinose za penzijsko i invalidsko osiguranje Republičkom fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje zaposlenih u Beogradu, doprinose za zdravstveno osiguranje Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje Beograd i doprinose za osiguranje za slučaj nezaposlenosti Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Stavom petim izreke, obavezan je tuženi da tužiocu naknadi troškova postupka od 188.698,00 dinara sa zakonskom zateznom kamatom od izvršnosti presude do isplate.\nPresudom Apelacionog suda u Kragujevcu Gž1 3693/17 od 08.05.2018. godine, stavom prvim izreke odbijena je kao neosnovana žalba tuženog i potvrđena prvostepena presuda u delu stava prvog izreke, kojim je obavezan tuženi da tužiocu za period od 01.02.2015. do 30.04.2015. godine plati na ime manje isplaćene zarade i naknade zarade ukupno 54.788,69 dinara sa zakonskom zateznom kamatom na pojedinačno utvrđene iznose, u visini i rokovima određenim ovim stavom izreke, kao i u delu stava četvrtog izreke kojim je obavezan tuženi da na iznose razlike zarade i naknade zarade iz stava prvog izreke, za period od 01.02.2015. do 30.04.2015. godine, uplati u korist tužioca doprinose za socijalno osiguranje nadležnim Fondovima penzijskog i invalidskog osiguranja, zdravstvenog osiguranja i osiguranja za slučaj nezaposlenosti. Stavom drugim izreke preinačena je prvostepena presuda u preostalom delu stava prvog izreke, stavu drugom izreke, preostalom delu stava četvrtog izreke, kao i rešenje o troškovima parničnog postupka sadržanog u stavu petom izreke, pa je tačkom jedan ovog stava odbijen tužbeni zahtev kojim je tužilac tražio da se obaveže tuženi da mu plati na ime manje isplaćene zarada i naknade zarada za period od 01.04.2014. do 31.01.2015. godine u mesečnim iznosima i sa zakonskom zateznom kamatom na pojedinačno utvrđene iznose, u visini i rokovima bliže određenim ovom tačkom izreke; tačkom dva istog stava odbijen je tužbeni zahtev kojim je tužilac tražio da se obaveže tuženi da mu na ime manje plaćene naknade troškova za ishranu u toku rada za period od 01.01.2014. godine do 31.03.2014. godine plati pojedinačne mesečne iznose sa zakonskom zateznom kamatom, bliže određenim ovom tačkom izreke; tačkom 3 ovog stava izreke odbijen je tužbeni zahtev tužioca u delu kojim je tražio da se obaveže tuženi da u njegovu korist na iznose zarada i naknada zarada tačke 1. i 2. ovog stava izreke plati doprinose za socijalno osiguranje i to za penzijsko i invalidsko osiguranje Republičkom fondu za penzijsko i invaldsko osiguranje zaposlenih u Beogradu, doprinose za zdravstveno osiguranje Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje, doprinose za slučaj nezaposlenosti Nacionalnoj službi za zapošljavanje i tačkom 4. istog stava obavezan tuženi da tužiocu naknadi troškove parničnog postupka od 97.969,80 dinara, sa zakonskom zateznom kamatom od dana izvršnosti presude do isplate.\nProtiv stava drugog izreke drugostepene presude, tužilac je blagovremeno izjavio reviziju zbog pogrešne primene meterijalnog prava, s tim što je predložio da se revizija smatra izuzetno dozvoljenom primenom člana 404. ZPP.\nTuženi je podneo odgovor na reviziju tužioca.\nRešenjem Apelacionog suda u Kragujevcu R4 450/18 od 02.10.2018. godine ustupljeno je Vrhovnom kasacionom sudu na stvarnu nadležnost odlučivanje o posebnoj reviziji tužioca, izjavljenoj protiv presude Apelacionog suda u Kragujevcu Gž1 3693/17 od 08.05.2018. godine.\nVrhovni kasacioni sud je ispitao pobijanu presudu na osnovu člana 408. u vezi člana 403. stav 2. tačka 2. ZPP („Službeni glasnik RS“, broj 72/11, 55/14 i 87/18) pa je utvrdio da revizija tužioca nije osnovana.\nU postupku nije učinjena bitna povreda odredaba parničnog postupka iz člana 374. stav 2. tačka 2. ZPP, na koju revizijski sud pazi po službenoj dužnosti.\nPrema utvrđenom činjeničnom stanju, tužilac je kod tuženog zaposlen na neodređeno vreme i ugovorom o radu od 05.06.2002. godine raspoređen je na poslove putara I, za koje je predviđen I stepen stručne spreme i njegova zarada za puno radno vreme iznosi 750 bodova, čiju vrednost utvrđuje direktor, a aneksom ugovora o radu od 28.11.2005. godine na poslovima putara I imao je ugovorenu osnovnu zaradu od 784 boda. Navedenim ugovorom i aneksom nije određena vrednost boda, ni iznos osnovne zarade. Pravilnikom o radu tuženog posao koji tužilac obavlja vrednovan je koeficijentom 1,12 i njegove zarade su prilikom obračuna u spornom periodu vrednovane ovim koeficijentom. Kod tuženog je bio u primeni Pravilnik o radu kojim nije utvrđena osnovna zarada, niti je utvrđena njime osnovna cena rada, a nije ni definisan način njenog utvrđenja, ali je ovim Pravilnikom propisano da zarada sa koeficijentom 1 vredi 700 bodova, što su poslovi najniže vrednosti, dok su ostali najsloženiji poslovi vrednovani sa 1540 bodova, odnosno koeficijentom 2,20. Prema ovom Pravilniku visinu zarade za sva radna mesta, osim rukovodećih, utvrđuje direktor na osnovu koeficijenta utvrđenih članom 76. Pravilnika, vodeći računa o težini i složenosti poslova, a u članu 76. je propisano da se zarada po osnovu radnog učinka utvrđuje na osnovu kvaliteta i obima poslova koje zaposleni u toku meseca obavi, kao i odnosa zaposlenog prema radnim obavezama i može iznositi ±20% od osnovne zarade. Istim Pravilnikom i to članom 77. propisano je da zaposleni ima pravo na uvećanu zaradu u visini utvrđenoj tim pravilnikom, u tačno određenim procentima po svim osnovima.\nPosebni kolektivni ugovor za građevinarstvo i industriju građevinskog materijala kod tuženog je bio na snazi do 29.03.2014. godine kojim je u članu 52. propisano da se osnovna zarada dobija množenjem koeficijenta posla i iznosa osnovne zarade za najjednostavniji rad (cena rada) kod poslodavca koje se za koeficijent ugovara u visini minimalne zarade uvećane za pripadajuće poreze i doprinose. Tuženi je kao član udruženja poslodavaca putne privrede pristupio potpisivanju Posebnog kolektivnog ugovora za delatnost putne privrede, koji je bio u primeni od 22.01.2015. godine i primenjivao se u preostalom delu utuženog perioda. Prema članu 34. ovog kolektivnog ugovora osnovna zarada za najjednostavniji posao ugovara se u visini minimalne zarade utvrđene Zakonom o radu uvećane za pripadajuće poreze i doprinose. Veštačenjem od strane veštaka ekonomsko-finansijske struke utvrđeno je da je tuženi u spornom periodu isplatu zarade vršio određivanjem manje cene rada od cene rada koju je trebalo utvrditi u skladu sa kolektivnim ugovorima za period njihovog važenja, ali isto tako i u periodu kada ovi ugovori nisu bili na snazi, tačnije od 29.03.2014. godine do 22.01.2015. godine. Pitanje isplate troškova ishrane za utuženi period regulisano je odredbom člana 64. Posebnog kolektivnog ugovora za građevinarstvo i industriju građevinskog materijala za dane provedene na radu i visinu od 20% od minimalne zarade i to samo za period važenja ovog kolektivnog ugovora. Tuženi je tužiocu u spornom periodu isplatio naknadu za ishranu u toku rada primenom ugovora o radu. Odredbama Posebnog kolektivnog ugovora za građevinarstvo i industriju građevinskog materijala u članu 52. i posebnog kolektivnog ugovora za delatnost putne privrede u članu 34. predviđen je identičan način utvrđivanja osnovne zarade za najjednostavniji posao u visini minimalne zarade u skladu sa zakonom, uvećane za pripadajuće poreze i doprinose.\nKod ovako utvrđenog činjeničnog stanja, prvostepeni sud je primenom obračuna osnovne zarade i ostalih pripadajućih naknada na način kako je to predviđeno Posebnim kolektivnim ugovorom za građevinarstvo i industriju građevinskog materijala i Posebnim kolektivnim ugovorom za putnu privredu utvrdio visinu dugovanih iznosa zarada i naknada zarada, pa je poređenjem sa isplaćenim iznosima zarada i naknada zarada utvrdio postojanje razlike za koju je obavezao tuženog da isplati tužiocu za ceo utuženi period, kao i na uplatu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje na ovako utvrđene iznose u korist tužioca, te naknadu troškova za ishranu u toku rada za januar, februar i mart 2014. godine.\nPo oceni Vrhovnog kasacionog suda, pravilno je drugostepeni sud primenio materijalno pravo kada je preinačio prvostepenu presudu i odbio tužbeni zahtev tužioca da se tuženi obaveže da mu isplati manje isplaćenu zaradu i naknadu zarade za period od 01.04.2014. godine do 31.01.2015. godine (kada nisu bili na snazi napred navedeni kolektivni ugovori), kao i da mu na ove iznose uplati doprinose obaveznog osiguranja nadležnim fondovima. Takođe je pravilna odluka drugostepenog suda i u delu kojim je odbio zahtev tužioca da mu tuženi na ime naknade troškova za ishranu u toku rada za januar, februar i mart 2014. godine sa pripadajućom kamatom. Naime, u spornom periodu nije bio u primeni ni jedan od Posebnih kolektivnih ugovora kojim je regulisano pitanje načina utvrđivanja visine cene rada. Pravilnik o radu kod tuženog ne propisuje način utvrđivanja visine cene rada kod tuženog, a zarada je u ovom delu perioda obračunavana i isplaćivana primenom cene rada koju je utvrđivao direktor svojim odlukama u zavisnosti od raspoloživih sredstava. Minimalna zarada nije ugovorena, a tužilac nije ponudio dokaze o postojanju akata kod tuženog (koji su bili u primeni u spornom periodu) koji sadrže odgovarajuće parametere za obračun zarade na osnovu kojih bi se mogla utvrditi njena visina, pa je pravilan zaključak drugostepenog suda da tužiocu ne pripada tražena razlika zarade i ostalih potraživanja, kao i uplate doprinosa (za čiji obračun osnovna zarada predstavlja osnovicu), između onih koji su mu isplaćivani i onih čiju je visinu sud utvrdio primenom odredaba tada važećeg kolektivnog ugovora.\nSuprotno navodima revizije, pravilno je drugostepeni sud odbio zahtev tužioca za naknadu troškova za ishranu u toku rada za mesece januar, februar i mart 2014. godine. Naime, ugovorom o radu tužioca od 31.05.2002. godine, propisano je pravo tužioca za naknadu troškova za ishranu u toku rada u visini od 25% od prosečne zarade u privredi Republike Srbije ostvarene u prethodnom mesecu, a aneksom ugovora o radu iz 2005. godine derogirana je navedena odredba tako što je članom 4. istog aneksa propisano da zaposleni ima pravo na isplatu ovih troškova u skladu sa opštim aktom. Dalje, odredbom člana 64. Posebnog kolektivnog ugovora za građevinarstvo i industriju građevinskog materijala koji je bio u primeni do 29.03.2014. godine predviđena je isplata naknade troškova za mesečnu ishranu u toku rada za dane provedene na radu, najmanje u visini 20% od minimalne zarade, a Pravilnikom o radu kod tuženog predviđen je osnov, ali ne i način utvrđivanja visine za isplatu ove naknade, a prema nalazu veštaka, u posmatranom periodu, naknada troškova za ishranu u toku rada isplaćena u većem iznosu od iznosa naknade koja se dobija primenom odredbe člana 64. Posebnog kolektivnog ugovora, te kako sudu nije predočen drugi opšti akt tuženog koji bi omogućio obračun veće naknade od isplaćene, to je pravilno drugostepeni sud preinačio prvostepenu odluku i odbio u tom delu zahtev tužioca.\nIz navedenih razloga, Vrhovni kasacioni sud je odlučio kao stavu prvom izreke na osnovu člana 414. stav 1. ZPP.\nVrhovni kasacioni sud je, odluku sadržanu u stavu drugom izreke doneo primenom odredbe člana 154. stav 1. ZPP, tako što odbio zahtev tuženog za naknadu troškova revizijskog postupka jer troškovi odgovora tuženog na reviziju tužioca, po nalaženju Vrhovnog kasacionog suda, nisu bili neophodni za vođenje ove parnice.\nVesna Popović, s.r.\nSajt ažuriran: 21.01.2021.


Princip | Tag Archive | Afrička Unija\nHome » Posts tagged with » Afrička Unija\nAfrička unija uvela je jedinstven afrički pasoš kojim će se olakšati putovanja na ovom kontinentu, a time povećati i efikasnost trgovine i turizma.1 Pasoš je uveden kao dodatna olakšica za rad Afričke kontinentalne slobodne trgovinske zone.23 Ovim projektom (Agenda 2063) Afričke unije ukinuće se vize za putovanje između zemalja unutar Afrike. Afrička unija navodi sledeće […]\n18/01/2021No CommentRead More\nMugabe besan na Afričku uniju zbog povratka Maroka u članstvo organizacije!\nAfrička unija odlučila je da dozvoli Maroku da ponovo postane punopravni član ove organizacije, nakon 33 godine odsustva, bez obzira na jak otpor nekih država članica zbog statusa Zapadne Sahare koju je Maroko okupirao.1 Među onima koji su najužasnutiji ovom odlukom je i predsednik Zimbabvea Robert Mugabe, koji je odmah po usvajanju ovog predloga napao […]\nNećak somalijskog predsednika Hasana Šeika Muhameda, ubijen je u Mogadišu, glavnom gradu Somalije. Naoružani napadači su otvorili vatru na vozilo doktora Libana Osmana koji je radio kao lekar u predsedničkoj palati, a u napadu je ubijen i, za sada, neidentifikovani suvozač, piše BBC. Islamistička militantna grupa al-Šabab je preuzela odgovornost za ovaj napad. Ova […]\nO državnom udaru u Burkini Faso\nUveče 17. septembra, nepunih mesec dana pred izbore organizovane od strane tranzicione vlade, desio se državni udar u Burkini Faso. Kao vođa pučista izdvaja se general Žilber Dijendere. On je 17. septembra uveče nominovan za predsednika CND-a (Nacionalnog saveta za demokratiju), koji je sastavljen od ljudi iz RSP-a (predesdničke garde) i koji su 16. septembra […]\n23/09/2015No CommentRead More


AMSS upozorava na maglu i klizave kolovoze | Južna Srbija Info\nPočetna | Obaveštenja | Magla i klizavi kolovozi\nAMSS upozorava na maglu i klizave kolovoze\nLeskovac 09.11.2020. Tanjug, RTS, Južna Srbija Info\nMagla otežava vožnju na području Vranja, Leskovca, Srema i Banata, ima je pored Tamiša, Save i Drine, a na stotinak metara smanjuje vidljivost na putevima Požege, Smederevske Palanke, Velikog Gradišta, upozorio je Auto-moto savez Srbije.\nMagle ima i na auto-putu od petlje Dobanovci do petlje Beograd i na auto-putu petlja Trupale - granica Srbije i Bugarske (Gradina).\nIz Puteva Srbije vozačima se savetuje maksimalan oprez pri vožnji.\nVozači treba da prilagode brzinu kretanja zbog pojave magle koja smanjuje vidljivost na putevima, a pogotovo na deonicama koje se prostiru duž rečnih tokova, kotlina, klisura kao i na putnim objektima preko reka.\n# Leskovac Vranje Putevi Srbije magla AMSS


Na botoks samo kod lekara, nikako kod kozmetičara - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Na botoks samo kod lekara, nikako kod kozmetičara\nIna Dendić 18/06/2019\tDRUŠTVO, Leskovac, Niš, Vranje, Zanimljivosti Ostavi komentar\n„Imamo podršku Ministarstva zdravlja u borbi sa ovim problemom. Dešava se da ljudi koji poseduju sertifikate na kursevima od tri sata postaju edukatori, da bez završenog medicinskog fakulteta počnu da rade “antiage“ procedure“, naglasio je Stepić.\nOna je podsetila da doktor medicine ili stomatologije mora da ima odgovarajući sertifikat Ministarstva zdravlja da se bavi određenim procedurama iz domena „antiage“.\n„Svi ostali – kozmetičari, kozmetički tehničari, kozmetičar estetičar nemaju pravo da se da se bave aplikacijom filera botoksa“, naglasila je ona.\nPrethodni U sredu bez vode dve ulice u Leskovcu\nSledeći „Nafilovali“ automobil sa više od 2.000 paklica cigareta


Meridianbet i Danijel Alibabić: Važna donacija za dom zdravlja u Baru | Meridian Sport\nNaslovna Donacije Meridianbet i Danijel Alibabić: Važna donacija za dom zdravlja u Baru\nMeridianbet: donacija Bar\nPrethodni tekstNova ATP lista, Federer na 7. mjestu!\nSljedeći tekstNove muke za Čelsi\nMeridian: Pružimo podršku zdravstvenim radnicima – Vrijedna donacija bolnici za plućne bolesti u Brezoviku\nSinisa 5 Aprila, 2021 At 10:13\nCitam na raznoraznim portalima u vezi ovih donacija .. divan gest… Kamo srece da se prikljuci jos neka kladionica a ne samo Meridian…\nMarko 5 Aprila, 2021 At 10:16\nPrijatno sam se iznenadio kada sma citao o ovim donacijama… Bravo !\nChoda 5 Aprila, 2021 At 13:02\nOvo su stvari koje narod pamti I cijeni\nMoki 5 Aprila, 2021 At 13:03\nVasa upornost u zelji da pomognete zdrastvu me odusevljava u ovom korona vremenu\nSpaka 5 Aprila, 2021 At 13:21\nMeridian je konstantan sa donacijama, svaka bolja os prethodne. Jedno veliko postovanje za sve sto su donirali dosad a vjerujem i nadalje\nRanja 5 Aprila, 2021 At 16:18\nPavle 5 Aprila, 2021 At 16:43\nOdlicna saradnja i odlican Danijel. 💪\nBravo za spajanje snaga sa nekim, nadam se da ce biti jos toga u Buducnosti.\nStefan 5 Aprila, 2021 At 16:44\nSvaka donacija do sada je bila za pohvalu pa i ova. Bitno je da imaju volje a fala Bogu imaju i odakle.\nMaki 5 Aprila, 2021 At 18:00\nSamo napred humanost je u danasnje vreme vrlo retka.\nzile 5 Aprila, 2021 At 20:29\nVeliko postovanje za ovu firmu i ovog momka..nema sta imaju veliko srce i dusu\nkole 5 Aprila, 2021 At 20:30\nBas lijep gest od ove firme i ovog momka…onaj ko ima treba da daje i pomogne drugima u nevolji..\nPredrag 5 Aprila, 2021 At 20:58\nMeridian je uvjek tu u svakoj akciji, i jedni su od malobrojnih kladionica koje se uvjek odazovu👏\nStanko 5 Aprila, 2021 At 22:59\nDanijel me odusevio sto je sa vama u timu donacija svaka cast i njemu i firmi\nAleksandra Šćepanović - 2 Januara, 2021 0


Hocu.ba Postanite ambasador mladih za pravo na mir – Hocu.ba\nPostanite ambasador mladih za pravo na mir\nGlobalni program zagovaranja „Ka sprovođenju prava na mir“ želi oživjeti rad u Vijeću UN-a za ljudska prava i Generalnoj skupštini o ljudskom pravu na mir i pokrenuti rad u Skupštini država potpisnica Međunarodnog krivičnog suda o zločinima protiv mira, uvodeći perspektivu mladih lidera u raspravu.\nProgram stvara Globalnu koaliciju ambasadora mladih za pravo na mir, globalnu mrežu mladih lidera koji vode kampanju za jačanje ljudskog prava na mir i zločine protiv mira u globalnom poretku.\nUz predstavljanje svake države sa svojim ambasadorom za mlade, Globalna koalicija želi promovirati svoju Deklaraciju mladih o pravu na mir i čuti je u svakoj državi, na svakom kontinentu, u svim nacionalnim, regionalnim i globalnim institucijama.\nMogu učestvovati mladi od 18-35 godina\nDržavljanstvo jedne od država članica UN-a ili država promatrača koje nisu članice\nEvidencija aktivnosti u državi državljanstva u području prava, ljudskih prava, mirovnog aktivizma, aktivizma zbog klimatskih promjena, zalaganja za zakonodavne promjene\nOpšte znanje o poslovima UN-a, ljudskim pravima i / ili međunarodnoj pravdi\nsnažna motivacija da vodite nacionalne kampanje i budete dio globalnog pokreta\nKoristi za sudionike bit će sudjelovanje u Globalnoj koaliciji ambasadora mladih, važna uloga u vođenju nacionalnih, kontinentalnih i globalnih kampanja za usvajanje instrumenata o ljudskom pravu na mir i zločine protiv mira, izloženost međunarodnom okruženju, organiziranje konferencija širom trajanje programa zagovaranja, itd.\nOčekuje se da će ambasadori mladih voditi dijalog sa političarima i kreatorima politike. To će biti učinjeno (trenutno zbog pandemije) u nizu webinara, stoga bi ove aktivnosti trebale poboljšati vidljivost ambasadora mladih u svojoj zemlji, ali i na globalnom nivou.\nAutor Hocu.ba praksa ambasador ambasador mladih mladi pravo na mir\n« Takmičenje: kreativni multimedijalni sadržaj na temu ideje mira\nInteraktivni webinari za studente “Kad završim faks biću…” »


FOTO: Održana šesta konferencija o informacionoj bezbjednosti Infosec 2016. | Sutra.ba Website preview\n25.11.16 u 18:41\nAdekvatnom i pravovremenom primjenom najsavremenijih IT rješenja u cilju osiguranja informacione bezbjednosti uz usklađenu zakonsku regulativu, cyber terorizmu se može stati u kraj – poruka je ovogodišnje, šeste po redu, TeleGroup Infosec konferencije o informacionoj bezbjednosti, koja je juče održana u Tesliću.\nSpecijalni gosti ovogodišnje konferencije bili su i predstavnici relevantnih regionalnih institucija - Ismet Mehanović, šef odsjeka za glavni registar i informatiku u okviru Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini, Sava Savić, pomoćnik ministra trgovine, turizma i telekomunikacija Republike Srbije, Kenan Duraković, generalni direktor za informatičku infrastrukturu u okviru Ministarstva za informaciono društvo i telekomunikacije Crne Gore i Dušan Krkotić, takođe predstavnik Ministarstva za informaciono društvo i telekomunikacije Crne Gore i član Nacionalnog CIRT tima.\nTagovi: konferencija teslić


Konačno! Posle 30 godine asfaltirane ulice u Velikom Središtu - Radio televizija Pančevo\nKonačno! Posle 30 godine asfaltirane ulice u Velikom Središtu\n19. jula 2019. 19. jula 2019. 0788\nOvih dana završava se asfaltiranje Ulica “Vinogradarske” i “1. Oktobra” u naselju Veliko Središte na teritoriji Grada Vršca. Izvođač radova je firma “Štrabag” – Vojvodina put , a sredstva su zajedno obezbedili Grad Vršac i JP Putevi Srbije. Izdvojeno je oko 30 miliona dinara bez PDV-a , a radovi su izvedeni u rekordnom roku, za oko mesec dana.\nViše od trideset godina građane Velikog Središta mučile su neasfaltirane ulice “Vinogradarska” i “1. Oktobra” .Onemogućavale su normalan transport, kako dece do vrtića tako i do škola .Mešatani su danas prisustvovali kraju radova, i sa oduševljenjem dočekali da po prvi put, posle toliko godina, prošetaju novim ulicama.\nSredstva za asfaliranje ovih ulica obezbedili su zajedno Grad Vršac i Javno preduzeće Putevi Srbije u iznosu od oko 30 miliona dinara bez PDV, rekao je Dejan Santrač pomoćnik gradonačelnice.\nUrađena je kapitalna investicija za građaneVelikog Središta, koje je poslednjih godina bilo zapostavljeno. Saradnja se ostvarila i izmedju radnika “Štrabaga” i meštana, kojima će ovaj put u mnogome olakšati svakodnevan život.\nPrema Santračevim rečima nije bilo odmah u planu sređivanje ulice 1. oktobra, ali je uspešno ipak i ona asfaltirana.\nPlanovi grada Vršca se ne zaustavljaju ovde, očekuju se radovi u naselju “Gudurački put”, kao i sanacija dotrajalih starih ulica.\nPredsednik Vučić sutra sa ambasadorom Republike Koreje\nVanja Vićentić 21. novembra 2021. 21. novembra 2021.\nZvezda bez muke do trijumfa u Zadru, Mega srušila Budućnost


Svugde i nigde Sve Glišićeve knjige su underground priča za sebe...\nu principu se distribuiraju kao i fanzini,iz ruke u ruku ;-) mada evo ti njegove adrese\nKneza Lazara 5/7 15000 Šabac\nako imaš pošalji i neku kintu :wink: eto ,tako,to ti je direktni put do čoveka Odgovorite sa citatom\nBilo bi mi baŠ DRAGO Odgovorite sa citatom\nSatan 8-) Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio PuNkKiSs KAKO DA MI BUDE JEDNAK ONAJ KOJI ODUZIMA IGRU DJECAKU?\nSuper...javi kad pročitaš...svoje utiske... Odgovorite sa citatom\nPoslednji put ažurirao/la pingulabingula : 30.09.2007. u 12:35\nKnjiga je totalno seksi. Samo mi je mnogo krivo shto ne mogu lepo da nabavim njegova dela. Malo pre sam mu poslao mejl. Odgovorite sa citatom


Veljko Cvetković, učenik Tehničke škole "Rade Metalac" iz Leskovca dobitnik besplatnog školovanja na ITAcademy - Dnevnik Juga\nPočetna / DOGAĐAJI / Veljko Cvetković, učenik Tehničke škole „Rade Metalac“ iz Leskovca dobitnik besplatnog školovanja na ITAcademy\nVest o otvorenom konkursu finansijske podrške objavljena je na svečanom prijemu maturanata na Belom dvoru, a svi đaci zainteresovani za jednogodišnje školovanje slali su prijave i motivaciona pisma do 17. jula. U motivacionim pismima imali su zadatak da se predstave i opišu šta bi želeli da rade i na koji način planiraju da iskoriste nagradu za usavršavanje i napredovanje.\nOdabrani su sledeći kandidati: 1. Pavle Kokanov, Srednja tehnička škola „Milenko Brzak-Uča”, Ruma 2. Nebojša Racanović, Srednja stručna i tehnička škola Gradiška, Gradiška 3. Monika Miljković, Ekonomska škola, Niš 4. Teodora Ristoski, XII beogradska gimnazija, Beograd 5. Ivana Kašiković , Gimnazija „Jovan Dučić”, Trebinje 6. Željko Tripić, SŠC „Jovan Cvijić”, Modriča 7. Maša Marinković, XIII beogradska gimnazija, Beograd 8. Branislav Beković, Farmaceutsko-Fizioterapeutska škola, Beograd 9. Tamara Vuksanović, Ekonomsko-trgovinska škola Kosovska Mitrovica, Kosovska Mitrovica 10. Nikola Jankovic, Ugostiteljsko-turistička skola, Čajetina 11. Aleksandar Popovic, Tehnička škola Šabac, Šabac 12. Jovan Senić, Mašinsko-elektrotehnička škola „Goša”, Smederevska Palanka 13. Jovana Vuksanović, Ekonomsko-trgovačka škola „Knjaz Miloš”, Gornji Milanovac 14. Marko Kuzmanović, Stručna hemijska i tekstilna škola, Šabac 15. Teodora Savić, Belocrkvanska gimnazija i ekonomska škola, Bela Crkva 16. Ana Mladenovic, Srednja škola „Nikola Tesla”, Boljevac 17. Milica Sandić, Srednja stručna škola „Miloš Crnjanski” , Kikinda 18. Veljko Cvetković, Tehnička škola „Rade Metalac”, Leskovac 19. David Mitrić, Ekonomska škola „9.maj“, Sremska Mitorvica 20. Dušan Tričković, Mašinsko-elektrotehnička škola, Bor 21. Marija Krstić, Prva beogradska gimnazija 22. Ana Nedeljković, Srednja muzička škola „Vatroslav Lisinski“, Beograd 23. Ilija Golubović, Tehnička škola „Sava Munćan“, Bela Crkva 24. Vesna Cerović, Gimnazija „Laza Kostić“, Novi Sad 25. Emilija Stanković, Tehnička škola, Vlasotince 26. Nikola Ranković, Srednja ekonomska škola Barajevo, Barajevo 27. Nikola Milićević, Srednja skola“Djura Jaksic“, Rača Kragujevačka 28. Nikolina Vasović, Srednja mašinska škola, Novi Sad 29. Mirjana Panić, Poljoprivredna škola sa domom učenika Valjevo, Valjevo 30. Jefimija Najdić, Gimnazija „Bora Stanković“, Vranje.\nPrethodni Evo koje filmove mozete pogledati u bioskopu LKC-a od 1. do 7. avgusta\nSledeći Mali radioničari ovladali tehnikom mozaika


Island želi promijeniti ime, koji je vaš prijedlog? - Klix.ba\nNe žele da ih povezuju s ledom\nIsland želi promijeniti ime, koji je vaš prijedlog?\n14.11.2012. u 10:24\nTuristička zajednica Islanda vjeruje da bi mnogo više posjetilaca privukli ukoliko bi zemlja promijenila ime. Svijetu žele pokazati svoje prirodne ljepote i historijske znamenitosti te ne žele da ih ljudi povezuju sa ledom i hladnoćom.\nOtočna zemlja u sjevernom Atlantiku ima mnogo toga za ponuditi, međutim turisti izbjegavaju odlazak na Island (Iceland: ice - led, land - zemlja) jer tu državu povezuju sa ledom, zimom i hladnim vjetrovima. Upravo zbog toga je Turistička zajednica odlučila otvoriti stranicu na kojoj je moguće ponuditi prijedlog za novo ime.\nKonkurs završava 21. marta kada će grupa za ekonomski razvoj Islanda odabrati pobjednika. Naravno, islandski parlament nema nikakvu obavezu da promijeni ime, međutim moguće je da do toga zaista i dođe.\nPrema predanju, viking Floki Vilgeroarson je bio među prvima koji su posjetili otok i nazvao ga je Iceland - Island, ne zbog leda, već zbog toga kako bi obeshrabrio one koji bi eventualno željeli tu doseliti.\nUkoliko Island odluči promijeniti ime, neće biti prva država koja je to učinila. Rodezija je postala Zimbabve, Gana je nekada bila Zlatna obala, a Britanski honduras je danas Belize.


Started by Милош , Oct 30 2011 08:16 PM\nOsvanulo je još jedno jutro,u mom rodnom gradu Somboru sedam sati je ustao sam i otišao na trening Randičkog..odradili smo još jedan trening pred utakmicu sa Zvezdom iz Beograda u našem gradu, kada sam se vratio sa treninga ručao(sarmu ) sam i prolistao internet.. kad na internetu naslovi " Miloš preuzima Liverpul " .. mediji\nEdited by Милош, 30 October 2011 - 08:23 PM.\nФина причица само настави тако\nEdited by Милош, 31 October 2011 - 12:57 PM.\nEdited by Милош, 31 October 2011 - 12:40 PM.\nNastavi d' kidaš


Mjesec knjige - Pokazivač\nOktobar je mjesec knjige.\nNakon posjete OŠ “Starić” – Kladanj i darivanju donacije – kompleta od deset knjiga, put bosansko – hercegovačkog pjesnika Admira Džibrića odveo je i u “njegovu” školu u Prokosovićima gdje je u okviru manifestacije “Mjesec knjige” promovisao svoju novu zbirku poezije za djecu “Kad djeca vole”.\nUz obostrano zadovoljstvo i uz pomoć nastavnica Sabine Memić i Medihe druženje sa stihovima je proteklo u jednoj zaista predivnoj atmosferi. Na kraju druženja svima ostale su nezaboravne uspomene i pokazatelj kolika je važnost poezije za djecu i uopće knjiga za daljnji razvoj djeteta.\nPrethodni tekstLaži, laži Vere – MAKEDONIJA – [Vedri_Cover]


Dvojica papa: Imenovanje pape Franje i ono što mu je prethodilo - eTrafika\nDvojica papa: Imenovanje pape Franje i ono što mu je prethodilo\n10/03/2020 5 min za čitanje\n“Je li Isus gradio zidove? Njegovo lice je lice milosti. Što je veći grešnik toplija je dobrodošlica. Milost je dinamit koji ruši zidove.” (citat iz filma)\nGodinama unazad navikli smo da platforma Netflix pomera granice kako u serijskoj tako i filmskoj produkciji. Ove godine, upravo Netflixovi filmovi prednjačili su po broju nominacija za Oskara kojih je sve ukupno bilo 24. „Dvojica papa“ (The two Popes) jedan je od filmova ove produkcije koji je osvojio tri nominacije za Oskara iako na kraju nije uspeo osvojiti niti jednog. Film u režiji brazilskog sineaste Fernanda Meirellesa, najpoznatijeg po kultnom filmu „Božji grad“ prošao je poprilično zapaženo i pobrao pohvale kritike i publike.\nRadnja filma smeštena je u Vatikan u period dok je papa bio Benedict 16. Uporedo sa njegovim imenovanjem i papovanjem, kako kroz flešbekove tako i sadašnjost, upoznajemo i kardinala Jorgea Bergoglia. Nakon odluke da ode u penziju, on odlazi kod svog „šefa“ Benedicta u Vatikan kako bi mu ovaj potpisao papire i ispunio formalne uslove za prestanak vršenja njegove dužnosti. Iako po stavovima i svojim filozofijama dijametralno različiti, njih dvojica se zbližavaju i njihov susret u Vatikanu od jedne tehničke posete postaje susret od istorijske važnosti. Susret nakon čega će se doneti odluka o istorijskoj ostavci pape Benedicta i začeti ideja da novi papa bude Bergoglio, odnosno kasnije papa Franjo.\nSpajajući stvarne događaje i fikciju, Meirelles se bavi istorijski važnim događajem na jedan donekle neuobičajen način. Ta neuobičajenost zapravo se ogleda u kontekstu u koji je reditelj pozicionirao junake ovog filma. Dvojicu kardinala on najčešće prikazuje van onih oficijelnih okvira od kojih su uglavnom sačinjeni njihovi radni dani. Zapravo, Meirelles nam nudi prikaz dva sasvim obična čoveka koji i pored funkcija imaju sve ono što i obični ljudi. Svoje sumnje, moralne dileme, strahove i sve ono sa čime se susreće svako od nas. Bio on činovnik, kardinal ili pak papa.\nBazirajući se na stvarne razgovore dvojice kardinala, scenarista i reditelj ovog filma nude nam prikaz jedne debate i dijaloga koji čini suštinu ovog filma. To je dijalog dve filozofije i neretko dijametralnih pogleda na crkvu, njenu ulogu i put kojim bi ona trebala ići. Zapravo, prikaz je ovo debate jednog progresivca naspram jednog konzervativca. Iako drugačiji, sa vrlo izraženim stavovima, proći će put konstruktivne i argumentovane rasprave uvažavajući tuđa mišljenja i stavove. Na neki način oni će se zbližiti i bez obzira na stavove usaglasiti svoje poglede na mnoga pitanja koja će biti od krucijalnog značaja za reformu katoličke crkve, nekih novih „vetrova“ u okviru nje, a koje će predvoti novi papa Franjo.\nU tom pogledu „Dvojica papa“ govori o vrlo značajnom i u mnogim segmentima ključnom momentu katoličke crkve. Momentu kao prekretnici koji je zapravo njeno suočavanje sa samom sobom, mnogim tradicionalnim uverenjima i konzervativnim stavovima, a na koje je novi papa gledao iz jedne drugačije perspektive. Isto tako, „Dvojica papa“ nam prikazuje jednu drugu, intimnu stranu Vatikana. Svega onoga što se dešava iza svetih zidina i službenih prostorija u kojima se kreira politika crkve. Taj svet upoznajemo kroz dve vrlo specifične i bitne ličnosti, od kojih je jedan papa, a drugi to tek treba postati.\nPored događaja vezanih za „preuzimanje“ papske stolice ovaj film je i priča o životnom putu kardinala Bergoglia koji će kasnije postati papa. Taj put bio je pun uspona i padova, duhovnih previranja, ali i raznih kontroverzi, a vezanih za delovanje Bergoglia u okviru Jezuitskog pokreta. Njegov život, a naročito mladost, reditelj nam prikazuje u okviru sporadičnih flešbekova ne opterećujući nas mnogo njima, fokusirajući se ipak na odnos dva kardinala.\nPored vizuelne lepote, a koju čine enterijeri i građevine u okviru Vatikana, a i sama fotografija, kao jedan od najboljih segmenata ovog ostvarenja treba pomenuti glumački tandem Anthony Hopkins i Jonathan Pryce. Obojica u poznim i iskusnim glumačkim godinama, donose nam dve sjajne uloge. Glumeći kardinale, kroz vešto napisane dijaloge, pred gledaoce iznose svoje sumnje, dileme i mnoga druga pitanja vezana za crkvu, Boga i duhovnost uopšte. Upravo za ove role obojica su osvojili po nominaciju za Oskara. Kao jednu od zamerki mogli bi navesti činjenicu da se Meirelles ne bavi ozbiljnije raznim skandalima u okviru crkve, a najviše onim koji se odnose na pedofiliju. Zapravo, oni su prisutni u filmu u meri da se ovlaš spomenu, negde između redova, gotovo pa na margini. Sa druge strane, ovu činjenicu i ne moramo gledati kao manu s obzirom da namera reditelja zapravo nije ni bila bavljenje ovom temom, nego likom Bergoglia i onim što je prethodilo njegovom imenovanju.\nNa kraju, možemo konstatovati da je „Dvojica papa“ sasvim dobar i korektno snimljen film. Neretko bogat duhovitim dijalozima koji čine veći deo filma zapravo je prijatan i neopterećujući za gledanje. Nepretenciozan i jednostavan nudi nam prikaz dve velike istorijske ličnosti iz drugačije perspektive. One perspektive za koju kažemo da je uvid u svet običnog čoveka ma koju god da on funkciju obavljao.\nUloge: Anthony Hopkins, Jonathan Pryce, Juan Minujin, Cristina Banegas\nDržava: Velika Britanija, Italija\nDvojica papafilmnetflixOskarirecenzijaVedran Grahovac


Headliner | Online magazin o muzici i urbanoj kulturi. Na Headliner-u ima mesta za sve – za rokenrol, bluz, džez, fanki, haus... za pozorište, film, umetnost, knjige, fotografiju... za zabavu, dobar provod, putovanja i sve one stvari koje život čine lepšim i plemenitijim. Za mlade, mlađe i one odrasle koji su u duši ostali klinci - Part 1054\nKompanija Sony otvorila je konkurs za “Sony World Photography Awards 2018” , a ove godine otvorene su još dve takmičarske kategorije “Kreativnost” i “Otkriće”, saopštili su organizatori. Novina je i to da će kompanija ove godine dati grant programe za takmičare u profesionalnoj i studentskoj kategoriji. – Dokazujući posvećenost kreiranju …\nKad je želja jača od svega… Gluva pevačica oduševila i rasplakala svet\nTakmičarka Mendi Harvi oduševila je i rasplakala publiku šoua “America’s Got Talent” izvođenjem pesme “Try” koju je sama komponovala i napisala iako je gluva od 18. godine. Mendi (29) je izgubila sluh zbog bolesti, ali to je nije sprečilo da nastavi da sliedi svoj san. Na audiciji se pojavila sa …\nBritanski muzičar Fil Kolins primljen je u bolnicu pošto se sapleo u svojoj hotelskoj sobi i udario glavom, zbog čega je otkazao naredna dva koncerta. Kolins (66) je imao problema s hodom posle operacije kičme, a sapleo se na putu do toaleta i zadobio ozbiljnu posekotinu na čelu. Njemu su …\nBig Bend Radio televizije Srbije i Dom omladine Beograda zatvaraju prolećnu programsku sezonu koncertom pod nazivom “Voyage” (Putovanje) 13. juna u 20:00 časova. Simon Riter je gost solista na koncertu koji predstavlja još jedan iskorak u autentičnost, originalnost i autorsko stvaralaštvo. Sve kompozicije se premijerno izvode i pažljivo su objedinjene …\nSelena Simić, bubnjarka benda Nemesis u saradnji sa mladim muzičarkama srpske alternativne scene a u okviru programa za afirmaciju ženskog stvaralaštva Femix, organizuje prvi Rok kamp za devojčice u Srbiji i regionu. Kamp je predviđen za devojčice uzrasta od 10 do 14 godina i održaće se u dečjem odmaralištu “Šuplja stena“ …\nLP Duo i Beogradska filharmonija 8. juna premijerno će izvesti Klavirski koncert Majkla Najmana u verziji za dva klavira u Zadužbini Ilije M. Kolarca sa početkom u 20.00 časova. Pored muzike iz filma “Klavir”, pod upravom Fabrisa Bolona orkestar Beogradske filharmonije će izvesti i “Kratku vožnju u brzoj mašini” Džona …\nAlbum “The Dark Side of the Moon” legendarne grupe Pink Floyd dobiće svoju doom metal verziju. Ideja za “Doom Side of the Moon” potekla je od Kajla Šuta gitariste grupe The Sword, a album će biti objavljen 4. avgusta. – Hteo sam da čujem kako bi pesma “Time” zvučala u …\n1 … 1,051 1,052 1,053 1,054 1,055 1,056 1,057 … 1,297


Ozvaničena saradnja BH TechLab platforme i Ekonomskog fakulteta u Sarajevu – BH Tech Lab\nOzvaničena saradnja BH TechLab platforme i Ekonomskog fakulteta u Sarajevu\nU Sarajevu je 7. aprila 2022. godine zvanično potpisan Memorandum o razumijevanju sa Ekonomskim fakultetom.\nOvakav vid saradnje omogućava otvaranje prilika za zajedničko djelovanje BH TechLab platforme i Fakulteta na prepoznavanju poslovnih inicijativa i ideja iz domene ICT usluga, koje mogu izgraditi novu vrijednost na tržištu.\nDekanica Jasmina Selimović, je izrazila zadovoljstvo ostvarenim partnerstvom sa kompanijom BH Telecom, u vezi sa BH TechLab inicijativom kao vid uvezivanja sa postojećim akterima u ekosistemu koji podržavaju startupe. Dekanica je istakla značajnu bazu od 4000 studenata koji su svakodnevno u prilici učestvovati u različitim projektima i programima. Planirano je da se uskoro na Ekonomskom fakultetu održi radionica na temu start upa gdje će se studentima prezentirati BHTech Lab platforma jer BH Telecom želi izgraditi ekosistem za startupe gdje obrazovne ustanove i kreativni ljudi imaju posebno mjesto.\n„Dugogodišnja uspješna saradnja BH Telecoma i Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu ima veliki značaj, kako za naše institucije pojedinačno, tako i za bh. društvo. Ekonomski fakultet, kao najveći i jedini međunarodno akreditiran fakultet u BiH, s jedne strane, i BH Telecom, kao najveći telekom operater u našoj zemlji, na ovaj način svoju saradnju podižu na jedan viši nivo. Naše partnerstvo na projektu BH TechLab predstavlja promociju perspektivnog poduzetništva i inovacija u našem društvu, uz primjenu i razvoj pametnih koncepata, a sve s ciljem unapređenja novih tehnologija u poslovanju i ciljeva održivog razvoja. Naše dvije insitucije će u narednom periodu sinergetski djelovati i intenzivirati procese razvoja vještina i kompetencija mladih poduzetnika, te razvijati kulturu startup-a u BiH. Vjerujemo da će ovakva saradnju rezultirati inovativnim idejama i samoodrživim biznisima.\nOvo je još jedna aktivnost kojom Ekonomski fakultet svojim studentima nastoji pružiti najbolje savremene uslove za sticanje teoretskih i praktičnih znanja i vještina, i drago nam je da je realizovana baš u godini kada naš Fakultet obilježava 70 godina postojanja“, izjavila je prof. dr. Jasmina Selimović, dekanesa Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu” – Izjavila je dekanesa Prof.dr.sc.Jasmina Selimović.\nBH TechLab platforma je kreirana s ciljem da podrži ubrzani razvoj inovativnih ICT rješenja i projekata, te podrži procese digitalne transformacije kao ključa privrednog napretka u BiH.\nPlatforma je namijenjena mladim i kreativnim osobama sa kvalitetnim i inovativnim idejama, pojedincima, te različitim udruženjima i visokoškolskim ustanovama koje se u svom svakodnevnom radu bave razvojem inovativnih digitalnih poslovnih rješenja.\n„BH Telecom je odlučan da bude pokretač promjena tako što će okupiti najvažnije aktere startup ekosistema s ciljem usmjeravanja pojedinačnih aktivnosti u istom smjeru radi ostvarivanja sinergetskih efekata te stvaranje preduslova za razvoj inovativnog i poduzetnički orijentisanog okruženja kroz uspostavljanje novog operativnog modela rada u segmentima upravljanja idejama i inovacijama.\nBH TechLab platforma je otvorena prema svima, od pojedinca do već uspostavljenih startup-a. Potpisivanjem Memoranduma o razumijevanju između BH Telecoma i Ekonomskog fakulteta Sarajevo stvaraju se pretpostavke da timovi stručnjaka svoje ideje, bez obzira u kojoj se fazi nalaze, zajednički razvijati u održiv poslovni model koji će stvoriti novu tržišnu vrijednost.\nBH TechLab je mjesto na kojem vlasnici ideja, koje u svom fokusu imaju inovativna digitalna poslovna rješenja mogu dobiti podršku za brži rast i razvoj, izjavio je prof. dr . Duljko Hasić, član Tima BH TechLab platforme.\nOva platforma kontinuirano radi na prepoznavanju ključnih aktera koji čine ekosistem inovacija i poduzetništva na području BiH, te potiče stvaranje povoljnije klime za ubrzani razvoj inovativnih ICT rješenja i usluga.


RTS :: Velika muzička priča Bisere Veletanlić\nMuzika Velika muzička priča Bisere Veletanlić\nčetvrtak, 18. apr 2019, 17:07 -> 17:20\nDve najveće diskografske kuće u regionu PGP-RTS i „Jugoton – Kroacija rekords“, objavile su CD sa 20 pesama legendarne Bisere Veletanlić. Osim nezaboravnih hitova, tu su i pesme koje se prvi put pojavljuju na CD-u „Smejem se bez smisla“, „Jutro će promeniti sve“ i „Još jedna šansa“, numera iz serije „Žigosani u reketu“.\nČaroban, raskošan glas. Glasni i dugi aplauzi. Posebna harizma i šarm. Darovitost. Voljene pesme i očaranost ljudi, svojevrsna su sinergija koja traje, između ove umetnice i publike. Bisera Veletanlić sigurno je zlatna nota, ovih naših prostora.\nHeroina iz sveta umetnosti čiji glas greje dušu i koji je mnoge pesme učinio večnim. One sada osvajaju novo vreme. Godine 1960. prvi put je nastupila javno u emisiji Mikrofon je vaš. Na zagrebačkoj televiziji debitovala je 1963. godine, u duetu sa sestrom, velikom umetnicom Senkom Veletanlić.\nUsledili su festivali „Opatija“, „Vaš šlager sezone“, „Beogradsko proleće“, „Zagrebfest“, „Split“, MESAM. Bisera je osvajala prve, najviše nagrade za interpretaciju od stručnih žirija.\nPobeđivala je i na festivalima u Austriji uz pratnju Bečkog big benda, pa u Luksemburgu.\nDragoceno iskustvo sticala je po američkim klubovima u Nemačkoj, a nastupala je često sa big bendovima sastavljenim od najboljih domaćih muzičara na džez festivalima, klubovima i TV emisijama.\nPesme Zlatni dan, Milo moje, Ne plači, Što još nikom nismo dali, Ručak za dvoje, Nikada više, Baj, baj, baj samo su neke od onih koje su ispisivale stranice ove bogate\nmuzičke biografije, koja je isprepletena i drugim talentima. U doba velike popularnosti Bisera je glumila u kultnoj televizijskoj seriji sedamdesetih Grlom u jagode i filmu Sjaj u očima.\nGodine 2017. snimila je spot za pesmu Kornelija Kovača Smejem se bez smisla, u kojem je osim pevačkog, ponovo oduševila i glumačkim darom. Iste godine nagrada za životno delo Internacionalnog džez festivala „Nišvil“, dodeljena je Biseri.\nPred nama je blagozvučna zbirka samo nekih od nezaboravnih pesama, koje je ova heroina, snimila za PGP-RTS i onih festivalskih, iz arhive „Jugotona“, današnjeg „Kroacija rekordsa“.\nVreme i ljudi su ih odavno svrstali u antologije, a sada će one po ko zna koji put ogrejati mnoga srca. One su riznica svojevrsne umetničke čarolije. Jednog života bogatog pesmama. Ekspresija velike muzičke priče, kojoj bi se trebalo pokloniti, i koja će se poštovati zauvek.\nTe pesme su svedočanstvo o vremenu, koje se u svetu muzike zove – Biserino vreme.\n(subota, 20. apr 2019, 03:49) - Ivan [neregistrovani]\n(petak, 19. apr 2019, 20:43) - Olgica [neregistrovani]\n(četvrtak, 18. apr 2019, 19:17) - Peđa iz Novog Sada [neregistrovani]


Vreme - Komentar dana: Zloupotrebljavanje Sajma knjiga\n"Sajam" im je neslužbeno poručio da će da razmisli, na šta je jedan deo izdavača, oni u Udruženju profesionalnih izdavača Srbije (UPIS), takođe počeo da razmišljaju i to – o bojkotu. Smatraju da ako se ne udovolji njihovoj ponudi o 50 posto popusta, neće imati drugog rešenja osim da ne učestvuju. Zdravorazumski gledano, a pre svega na osnovu primera iz svakodnevnice, malo je verovatno da će "Sajam" da se štrecne zbog najave bojkota tridesetak izdavača, bez obzira na njihov renome. Hoću da kažem da njihov eventualni izostanak neće vidno uticati na ukupan broj učesnika Sajma knjiga, pa samim tim ni na profit JP "Beogradski sajam", jedini rezultat do koga mu je stalo.\nDok se ne donese odluka, traju razgovori i pregovori. Premijerka Ana Brnabić je izrazila dobru volju da Vlada učini šta je u njenoj moći iako joj (Vladi) to nije u opisu radnog zadatka, Ministartvo kulture je, iako takođe nije zaduženo za Sajam knjiga, izjavilo da stoji na raspolaganju kako bi se našlo najbolje rešenje, a jedino ćute oni koji su u poziciji da reše nastali problem, a to su Grad Beograd kao osnivač Sajma knjiga, i Odbor za organizaciju Sajma knjiga pri JP "Beogradski sajam".\nPre neki dan, mediji su javili da se većina izdavača već prijavila za Sajam knjiga. U UPIS-u tvrde da to nisu izdavači već izlagači, dakle zakupci štandova na kojima neće biti knjige nego razno-razne džiža-bidže, a da je vest o velikom broju prijavljenih učesnika znak da "Sajam" neće odustati od svoje cene, niti da uopšte razmišlja o predlozima koje su im, zajedno sa članovima drugog Udruženja, izdavača i knjižara Srbije (UIKS), i sa kolegama iz grupe samostalnih izdavača, takođe poslali. Osim već pomenutog popusta na cenu štanda, sve tri grupacije izdavača predložile su i duplo nižu cenu ulaznice i besplatan ulaz za učenike i penzionere. Smatraju da su takve olakšice neophodne u vreme kad će očekuje vidno niža poseta nego prethodnih godina zbog koronom smanjene platežne moći stanovništva, i odijuma prema prostoru "Sajma" koji je do skoro bio bolnica, i da bi to bio pozitivan gest prema onima od kojih i Sajam knjiga i izdavači žive.


Zasjedao Glavni odbor SDA\nGO usvojio niz mjera kojima se osigurava transparentnost u izgradnji postrojenja\nZa puteve i elektrane\nProgram investiranja u sektor energetike, putne infrastrukture i poljoprivrede, koji je iznio federalni premijer Mustafa Mu-jezinovi?, dobio je podršku ?lanova Glavnog odbora SDA.\nMujezinovi? je na ju?erašnjoj sjednici GO SDA u Sarajevu predstavio planove za investiranje i u oblastima turizma i namjenske industrije. Naglašavaju?i da je upravo djelovanjem SDA izgradnja novih elektrana "vra?ena na normalan kolosijek", predsjednik GO Halid Genjac je kazao da su usvojili mjere kojim se osigurava transparentnost u izgradnji postrojenja i energetska neovisnost BiH.\n?lan Savjeta SDA Bajazit Jašarevi? naveo je da se u realizaciji projekata moraju poštivati zakoni BiH i evropski standardi. Stav SDA je i da izgradnju\nelektroenergetskih objekata trebaju razvijati Elektroprivreda BiH i Elektroprivreda HB.\nPotrebno je donijeti zakon o javno-privatnom partnerstvu za stvaranje transparentnog, nediskriminatornog i jasnog pravnog okvira za utvr?ivanje uslova pod kojima doma?a i strana privatna pravna lica mogu ulagati kapital u izgradnju objekata u javnom sektoru, kazao je Jašarevi?.\nGlavni odbor smatra i da se nove hidroelektrane moraju graditi kapitalom elektroprivrednih preduze?a. Kod izgradnje novih elektrana sa strateškim partnerima, državni kapital treba da se održi u iznosu od najmanje 51 procenat u svim varijantama zajedni?kog investiranja, te da se u najmanje istom odnosu o?uva vlasništvo nad proizvedenim koli?inama elektri?ne energije. Na koncu, stav GO je da je Parlament FBiH mjesto za odlu?ivanje o tome koliko ?e se elektri?ne energije proizvoditi za potrebe doma?eg tržišta, a koliko za izvoz.\nNeki dan smo imali priliku dobiti vrlo uvjerljive najave naše Vlade da u ve?em obimu pokrene izgradnju infrastrukturnih objekata. Jedan veliki dio našeg gra?evinskog sna time je ostvaren, izjavila je ?lanica Savjeta SDA Silvana Mari?.\nPredsjednik Savjeta SDA Denis Zvizdi? naglasio je da predstoji izmjena i dopuna zakona važnih za doma?e i strane investitore, kao što su zakon o koncesijama, prostornom ure?enju, gra?enju i javnim nabavkama, te izrada i usvajanje zakona koji treba da omogu?e nove investicione cikluse.\nŠarolike platne liste\nZamoljen da prokomentariše to što pojedini direktori demantiraju njegove navode o visini plata koje je nedavno iznio, premijer Mujezinovi? je odgovorio da je na pres-konferenciji u Vladi FBiH prije nekoliko dana rekao "da su platne liste šarolike i namjerno se prave takve da ne možete iz njih pro?ita ti koliko je ne?ija plata i to je posljedica toga".\nKazao sam na toj pres-konferenciji i da ?e Poreska uprava biti kona?ni institut koji ?e re?i kolika je kome plata, izjavio je on.


JP Komunalno Žepče: Voda iz rezervoara "Križ" i vodovoda Brankovići nije za piće\nCreated: Friday, 07 August 2020 09:33\nLast Updated: Friday, 07 August 2020 09:33\nPublished: Friday, 07 August 2020 09:33\nObavijest iz JP Komunalno Žepče koju prenosimo u cijelosti:\n"Obavještavamo korisnike gradskog vodovoda koji koriste vodu iz rezervoara "Križ", a to su naselja Ravne, Zenički put, Varošište, Opšenik, Vašarište, Tatarbudžak, Novo Naselje, Lupoglav, Milišić, Vinište i Osova, da je zbog svakodnevnih padalina voda zamućena i nije za piće.\nTakođer, isti je slučaj i s vodom u Vodovodu Brankovići koja također trenutno nije za piće.\nRazlog zamućenja su dugotrajne padaline i nemogućnost filter postrojenja da izbistri iznimno zamućenu vodu s otvorenog vodozahvata Ravna Rijeka. Na vodovodu Brankovići ne postoji sustav za pročišćavanje vode.\nNe očekujemo veće zamućenje vode na rezervoarima "Kamenitovac" i "Jakovac" iz kojih se snabdijeva područje grada, Preko, Orahovica i Bistrica. Ipak, upozoravamo korisnike da prate stanje zamućenosti vode, te da je u slučaju većega zamućenja ne koriste za piće.\nO daljnjoj ispravnosti vode korisnici će biti pravovremeno obaviješteni", kaže seu informaciji iz Komunalnog Žepče.


Ovakvo stanje u našem društvu nije nastalo preko noći i biće potrebno puno vremena da se ono promijeni. U tome nam od pomoći mogu biti i filmovi. Filmovi koji donose katarzu\n3185 pregleda\t3 komentar(a)\nOvogodišnji Green Montenegro filmski festival, prema zamisli organizatora, trebalo je da otvori kratki film „Gore i more“, na kojem sam radio u okviru projekta Centra za građansko obrazovanje i partnera (uz podršku Delegacije Evropske unije), da bi zatim bio prikazan film Jasmile Žbanić „Quo vadis, Aida“, koji je, nakon premijere u Veneciji, nagrađen na više evropskih festivala, a bio je nominovan i za nagradu Američke filmske akademije. Ovaj film, sa izuzetnim srpskim glumcima, pozitivno je ocijenjen i od ozbiljne kritike u Srbiji.\nReagovanje lokalnog odbora jedne političke partije, pak, uz terciranje iz opskurantskih krugova, uzrokovao je da se „Aida“ povuče iz programa koji će biti predstavljen na obali Crnog jezera. Organizator se, pod pritiskom i pred nagovještajem incidenata, odlučio da film bude prikazan preko festivalske platforme; da se, dakle, potencijalnim gledaocima omogući jedna vrsta anonimnosti. Na ovaj koncept festivali su se, podsjetimo se, nevoljno odlučivali u prethodnoj godini, prinuđeni da zbog rastuće epidemije odustanu od bioskopa kao mjesta okupljanja. Da li će gledaoci na ovaj način film doživjeti sa manje intenziteta, da li će biti manje uzrujani ili emotivni, najzad, da li će to umiriti one koji smatraju da bi na velikom platnu ispred stoljetne šume ove slike u pokretu uzrujale posjetioce nacionalnog parka?!\nAko se dobro sjećam, u jednom Šabrolovom filmu junakinja koja želi da trči stazom kroz šumu pita da li je to bezbjedno. „Da, jeste“, dobiće odgovor, „ali ko primijetiš da ti neko ide u susret, za svaki slučaj ti se skloni u stranu. Možda je čovjek.“\nPravo svakog organizatora i selektora je da sastavi program festivala prema sopstvenom osjećaju i kriterijumima. Bio sam u toj poziciji više puta i znam koliko izbor nekad nije jednostavan, naročito kada se suočavate sa ograničenjima kada su u pitanju finansije, rokovi, planovi distributera i sl. Pravo je javnosti da o svakom izboru ima svoj stav, kao što ste i sa filmom izloženi svakom od gledalaca, naročito u vremenu u kojem je, u anonimnosti komentara na portalima i društvenim mrežama svako dobio pravo glasa, a da ga to ne obavezuje ni da bude upućen u ono o čemu govori niti na elementarnu pristojnost. Ne postoji film koji se ne može kritikovati, ali je pretpostavka za to da prvo omogućite da se film vidi. U tome je osnovni promašaj reagovanja partijskog aktiva. I ništa novo, reklo bi se. Nerijetko se o filmu najžustrije izjašnjavaju oni koji ga nijesu ni pogledali. No, u tom tekstu - koji je zapravo ono što je ovdje uznemirujuće - iznosi se i nedopustiva generalizacija, koja istinski stigmatizuje jedan narod, odnosno onaj dio koji živi na zadivljujućem području Žabljaka.\nNeko je, naime, sebi dao za pravo da tumači razum i osjećanja, kako su prebrojali, „1474 građanina koji su se na popisu izjasnili kao Srbi“. Ne mogu da zamislim nijednu partiju, niti bilo koju drugu organizaciju, kojoj bi duhom prisutan čovjek dopustio da u njegovo ime donosi sud o stvarima u koje nema ili mu se ne dopušta da ima sopstveni uvid.\n„Istorija je lekcija neljudskosti“, kaže Sioran u „Brevijaru poraženih“. Ovakvo stanje u našem društvu nije nastalo preko noći i biće potrebno puno vremena da se ono promijeni. U tome nam od pomoći mogu biti i filmovi. Filmovi koji donose katarzu, u onom značenju tog pojma kakvo je uspostavio Aristotel u svojoj Poetici.\nZa početak, nijesu za to dovoljne rezolucije. Potrebno je zrno ljudskosti.\nAutor je filmski reditelj\nAndro MartinovićGreen Montenegro filmski festival„Quo vadis, Aida“\n16:09 h\t801\n10:00 h\t357\n09:46 h\t48\n08:00 h\t75\n18.09. 16:09 h\t801\t42120\n19.09. 12:25 h\t1107\n18.09. 16:09 h\t114\t801


ŠOKANTNO SAZNANJE: Ova GLJIVIČNA INFEKCIJA je sve češća kod žena i muškaraca, a izaziva ŠIZOFRENIJU | Web-Tribune.com\nHome / ZDRAVLJE / ŠOKANTNO SAZNANJE: Ova GLJIVIČNA INFEKCIJA je sve češća kod žena i muškaraca, a izaziva ŠIZOFRENIJU\n27. jula 2016.\tZDRAVLJE Leave a comment\nOvome se niste nadali.\nStudija američkih naučnika, objavljena u časopisu „Šizofrenija“, otkrila je povezanost infekcije izazvane gljivicom kandidom i šizofrenije kod muškaraca, i mentalnih problema kod žena.\nOni objašnjavaju da kandida kasnije može imati produžene posledice po naš mozak, ali za sada ove teorije su u ranoj fazi, pa se sve ovo ne može zasigurno tvrditi.\n– Rano je reći da jedna infekcija kandidom može da uzrokuje mentalni problem. Međutim, većina gljivičnih infekcija mora da bude lečena u ranom stadijumu, a lekari bi trebalo posebnu pažnju da obrate kod pacijenata sa već postojećim mentalnim problemima – rekao je dr Emili Severans, vođa istraživanja iz medicinske škole Džon Hopkins univerziteta.\nGljivica kandida uobičajeno se nalazi u ljudskim crevima, ali ona počinje da se razmnožava i buja u toploj, vlažnoj sredini, izazivajući svrab, crvenilo, a karakteristično je i da se lako prenosi na drugoga.\nOve infekcije se mogu sprečiti smanjenjem unosa šećera i redovnim održavanjem higijene. Gotovo 75 odsto odraslih žena u SAD imalo je barem jednu vaginalnu gljivičnu infekciju tokom života, a gljivična infekcija usta i grla veoma je česta kod beba.\nFaktori koji mogu da povećaju rizik od dobijanja gljivične infekcije:\n– manjak sna\n– loše navike u ishrani, posebno previše slatkiša\n– uzimanje steroida, kontraceptivnih pilula i antibiotika\n– hormonske promene Lečenje se sprovodi antimikoticima u obliku krema, tableta i vaginaleta\nTim naučnika testirao je 808 osoba, neke od njih su imale šizofreniju ili bipolarni poremećaj, a druge nisu imale istoriju mentalnih bolesti. Zatim su uzeli u obzir i druge faktore poput godišta, rase, socio-ekonomskog statusa, lekova koje piju…\nPronašli su da 26 odsto muškaraca sa šizofrenijom ima antitela na kandidu, što znači da su nekada u životu bili inficirani ovom gljivicom, u poređenju sa samo 14 odsto muškaraca u kontrolnoj grupi koji nisu imali mentalnih problema.\nIsta veza nije pronađena kod žena, ali su žene koje su već imale psihičkih problema imale znatno lošiju memoriju ukoliko su ranije bolovale i od gljivičnih infekcija.\n– Iako ne možemo da preciziramo kakva je to veza između infekcije kandidom i psihološkog procesa u mozgu, naši podaci pokazuju da su neki faktori povezani sa gljivičnom infekcijom, što bi nadalje trebalo detaljnije ispitati- kaže dr Severans.\nPostoji, međutim, mnogo ograničenja ove studije – na primer istraživači nisu uspeli da eliminišu sve spoljne faktore koji dovode, odnosno izazivaju gljivičnu infekciju: dijetu i trenutno stanje imunog sistema. Naučnici, takođe, nisu mogli da otkriju u kom periodu života, i u kom delu tela se javila gljivična infekcija, kao i koliko često se javljala kod ispitanika koji su učestvovali u studiji.\nAli, ovo je samo prvi korak, tim naučnika će sada da radi na otkrivanju uzročne veze mentalnih bolesti i kandide, a već postoje i nagoveštaji drugih istraživanja kako ta veza u stvari funkcioniše.\n– Kandida je prirodna komponenta ljudskog mikrobioma, pa razmnožavanje gljivice i širenje infekcije u digestivnom traktu može da naruši ono što se u medicini zove osovina mozak -creva. Ova neravnoteža utiče na abnormalno funkcionisanje imunog sistema koji remeti procese u mozgu, posebno vezane za memoriju – objašnjava dr Severans.\nTags akteri ameri američkih anti antibiotik bolest bolesti bolova časopis dana Danas delu detalj država faktor funkcionisanje Gljivična infekcija hormon imanje infekcija infekcije istraživač istraživači kada lažno naučnici naučnik navike normalno odraslih održava održavanje ograničenja pacijenata pokazuju pol pop pore poremećaj posledice prenos prirodna problemima psihički razmnožavanje Srbi stvar treba trenutno trud trudnoća um uspeli Vari veš vodi\nPrevious „PROCURELA“ DOKUMENTA- Rusija pravi oružje koje može razoriti sve pomorske baze američke Istočne obale, kao i udarne grupe avijacije SAD!\nNext VISOKA TEMPERATURA I BOL U GRLU- BEZAZLENO? Reč je o ozbiljnoj bolesti, od koje možete UMRETI