Prema podacima koje je objavio LTCcovid, više od polovine smrtnih slučajeva u Belgiji, Francuskoj, Irskoj, Kanadi i Norveškoj dogodilo se u domovima za stare ili među štićenicima takvih ustanova.\n2939 pregleda\t2 komentar(a)\nPrije tri mjeseca, dok se novi koronavirus širio Evropom, zvaničnici u Velikoj Britaniji govorili su kako su uvjereni da je rizik za britansku javnost i dalje nizak. Do 25. februara Svjetska zdravstvena organizacija saopštila je da se virus širi sjevernom Italijom i da je u Kini već odnio hiljade života, ali u tom trenutku u Velikoj Britaniji bilo je samo 13 potvrđenih slučajeva i niko nije umro. Iako su iz vlade naredili bolnicama da se pripreme za priliv pacijenata, ocijenili su da nema povećane opasnosti od zaraze najugroženijih kategorija, starijih stanovnika iz raznih domova za njegu starih, piše CNN.\nOve smjernice ostaće na snazi tokom sljedeće dvije i po sedmice, a broj slučajeva koronavirusa u Velikoj Britaniji će eksplodirati. Kad su 13. marta preporuke povučene i zamijenjene novim smjernicama, već su bila 594 potvrđena slučaja zaraze i bilo je prekasno.\nDo 1. maja od ukupno 33.365 potvrđenih smrtnih slučajeva u Engleskoj i Velsu, njih najmanje 12.526 ili 38 posto bili su korisnici domova za stare, pokazuju podaci Agencije za nacionalnu statistiku (ONC). I dok je britanska vlada branila svoj način rješavanja problema, osoblje domova i stručnjaci pripisivali su barem dio krivice za najveći broj smrtnih slučajeva u Evropi prioritizaciji bolnica nad ovim ustanovama.\nDrugi su za to optužili presporo uvođenje testova, vladin navodni plan o imunitetu krda, te njen neuspjeh u pravovremenom uvođenju karantina. Velika Britanija u tome nije usamljena. Mnoge druge nacije oklijevale su s mjerama u ustanovama za njegu i zaštitu, a posljedice su bile pogubne, piše CNN.\nIstraživači London School of Economicsa (LSE) osnovali su unutar International Long Term Care Policy Networka (LTCPN) poseban skup pod nazivom Long-Term Care responses to Covid-19 (LTCcovid). LTCcovid je globalna mreža naučnika i stručnjaka koji prikupljaju i analiziraju službene podatke iz cijelog svijeta. Oni su otkrili da mnoge države u svojim domovima za stare imaju visoke stope teških infekcija i smrtnih slučajeva.\nPoređenje broja smrtnih slučajeva nije jednostavno, neke zemlje imaju posebne podatke za domove za starije osobe, dok druge u te podatke uključuju i ustanove za zaštitu o osobama sa invaliditetom. Neke zemlje u svoje podatke uopšte ne ubrajaju osobe iz domova koje su preminule u bolnici, druge imaju regionalne varijacije, dok treće nemaju nikakve podatke. Mnoge nacionalne vlade tek počinju bilježiti broj smrtnih slučajeva u domovima za stare i podaci su zapanjujući.\nPrema podacima koje je objavio LTCcovid, više od polovine smrtnih slučajeva u Belgiji, Francuskoj, Irskoj, Kanadi i Norveškoj dogodilo se u domovima za stare ili među štićenicima takvih ustanova. Podaci Kaiser Family Foundationa za SAD iz 35 saveznih država pokazuju da se 30.130 ili 34,6 posto od ukupno 87.000 smrtnih slučajeva od koronavirusa do 15. maja odnosi na štićenike domova za njegu starih. Oni su nesrazmjerno više zastupljeni i u zemljama s relativno malo smrtnih slučajeva. U Australiji je među prvih 99 preminulih bilo 26 osoba iz domova za stare, odnosno više od četvrtine svih preminulih do 18. maja.\nŠvedska je više puta branila svoju kontroverznu odluku da ne ograniči kretanje, ali ministarka zdravstva, Lena Halengren, priznala je "veliki neuspjeh" u zaštiti starijih ljudi i rekla kako su sada najvažniji domovi za stare. Podaci LTCcovida pokazuju da je među ukupno 3395 smrtnih slučajeva 14. maja i 1661 preminuli štićenik doma za stare, odnosno njih 49 posto, piše CNN.\n"Francuska, Španija i Italija su brzo preplavljene virusom. To su prve evropske zemlje koje su imale velike probleme. Mislim da su ponudile mnogo lekcija koje su se mogle primijeniti i u drugim evropskim zemljama", rekla je za CNN Adelina Comas-Herrera, vodeća LSE-ova istraživačica.\nUprkos brojnoj starijoj populaciji, Italija je propustila da na vrijeme preduzme mjere u staračkim domovima, pokazuje istraživanje LTCcovida. Italijanski dnevni list Il Post objavio je 30. marta da korisnici domova za starije u sjevernoj regiji Lombardiji obolijevaju i umiru više nego što je uobičajeno, a zabilježen je i manjak zaštitne opreme i testiranja u takvim ustanovama.\nUpravljanje takvim domovima u Italiji je spušteno na regionalni nivo. Italijanski Nacionalni institut za zdravstvo pokrenuo je anketu kako bi istražio što se dešava, ali su mu 14. aprila i dalje nedostajali podaci iz više od 4000 domova.\nSlično se dogodilo i u Francuskoj, nastavlja CNN, gdje je 18. maja više od polovine svih smrtnih slučajeva od koronavirusa bilo iz staračkih domova. Podaci iz Španije nijesu konzistentni jer neke regije u statistiku ubrajaju sve osobe s invaliditetom u svim dobnim kategorijama. Potvrđeni broj preminulih u domovima do 10. maja bio je 9642 ili 30,2 posto od ukupno 31.889 preminulih od koronavirusa.\nItalija, Španija i Francuska\nNa vrhuncu epidemije u sjevernoj Italiji 9. marta lombardijska je vlada zatražila od staračkih domova da naprave mjesta za nekritične pacijente s kovidom-19 kako bi se olakšao pritisak na bolnice. Regionalna vlada kasnije je rekla da će domovi dobiti po 150 eura za svakog pacijenta kojeg prime.\nRaffaele Antonelli Incalzi, predsjednik Italijanskog gerijatrijskog društva (SIGG), rekao je u izjavi početkom aprila da su starački domovi "biološke tempirane bombe" dijelom i zbog toga što prenatrpane bolnice premještaju starije pacijente u nepripremljene domove. Anonimni izvor iz lombardijskog zdravstvenog odjeljenja 1. aprila je CNN-u rekao da daju prednost testiranju novoprimljenih u bolnice i druge medicinske ustanove u odnosu na testiranje postojećih pacijenata u staračkim domovima.\nLombardijska vlada rekla je CNN-u da neće davati izjave o staračkim domovima zbog nezavisne istrage o velikom broju preminulih u takvim domovima u regiji koja je pokrenuta 7. aprila.\nPrvi izvještaji o koronavirusu u Francusku su došli 24. januara, ali prva medijska saopštenja koja se tiču staračkih domova stigla su tek 6. marta, a u njima je stajalo da su smjernice domovima poslane tog dana. Prvi smrtni slučaj u Francuskoj prijavljen je sredinom februara, ali evidencija preminulih u domovima za stare nije posebno vođena sve do 2. aprila.\nFrancuski predsjednik, Emanuel Makron, naredio je državnu rekviziciju maski u tvitu od 3. marta. Maske su prvo podijeljene regionalnim bolnicama i apotekama, koje su bile zadužene za snadbijevanje staračkih domova i privatnih zdravstvenih radnika, pokazuje objava za medije Ministarstva zdravstva od 13. marta.\nPrema Rojtersovim saznanjima, rekvizicija je prekinula lanac snadbijevanja u prvim danima pandemije, pa su neki domovi čekali na naručene maske dvije sedmice. Stručnjaci iz sektora za brigu o starijima i radnici staračkih domova poslali su 20. marta pismo ministru zdravstva, Olivieru Veranu, u kojem su izrazili zabrinutost i zatražili 500.000 maski sedmično u pogođenim područjima, na što je ministar pristao.\nŽan-Pjer Riso, predsjednik Nacionalnog udruženja direktora ustanova i službi za starije, rekao je Rojtersu da je kašnjenje doprinijelo širenju virusa u staračkim domovima, ali i da nema dokaza o direktnoj vezi između politike rekvizicije i smrtnosti u staračkim domovima.\nPrvi slučaj u Španiji je zabilježen krajem januara, ali prve smjernice za staračke domove nisu objavljene do 5. marta. One su zahtijevale izolaciju simptomatičnih štićenika ili osoblja, ali ne i onih koji su bili u kontaktu s nekim ko je imao simptome. No, šire smjernice su nalagale zdravstvenim radnicima koji brinu za moguće slučajeve zaraze da budu u karantinu.\nSmjernice za staračke domove nisu specifikovale koga treba kontaktirati oko sumnjivih slučajeva, manjka osoblja ili zaštitne opreme. Domovi za brigu u Španiji nisu u stalnom kontaktu s upravnim tijelima i radnici moraju nazvati hitnu pomoć kako bi prijavili potencijalnu zarazu, a osoblje nije posebno osposobljeno za potrebe takvih domova. Manjkava komunikacija pojačala je uticaj nestašice zaštitne opreme, a osobe sa simptomima nisu imale prioritet pri hospitalizaciji. Manjkalo je i medicinske podrške, prenosi CNN nalaze istraživanja.\nDo 24. marta angažovana je i vojska Španije. Ministarka odbrane, Margarita Robles, rekla je da su vojnici pronašli mrtve i napuštene štićenike domova u njihovim krevetima. Vlada je dan kasnije objavila da je ta informacija proslijeđena državnom tužiocu koji je pokrenuo istragu. Nove smjernice za staračke domove pozivaju na proširene mjere izolacije, ali neki domovi kažu da će u tom slučaju morati poslati kompletno osoblje kućama.\nMnoge zemlje presporo su naučile lekciju o staračkim domovima iz primjera zemalja koje su bile pogođene na početku pandemije. Britanska vlada poručivala je stanovnicima da ostanu kod kuće kako bi se održao zdravstveni sistem i sačuvali životi. Testiranje je bilo ograničeno zato što je vlada 12. marta odustala od masovnog testiranja, piše CNN.\nPredsjednik vladinog odbora za nauku iz redova konzervativaca prošle je sedmice pisao premijeru, Borisu Džonsonu, o tome da je odluka o testiranju samo unutar bolnica značila da radnici domova za brigu o starima nijesu mogli biti testirani onda kad se virus najviše širio, što je imalo značajne posljedice.\nMinistar pravosuđa, Robert Bakland, rekao je prošle sedmice Sky Newsu da je na početku epidemije vlada dala prednost Nacionalnom zdravstvenom sistemu (NHS) u odnosu na staračke domove, koje mogu voditi privatne kompanije, dobrotvorne organizacije i lokalna vijeća.\n"Morali smo se odlučiti oko testiranja i odlučili smo se fokusirati na NHS", rekao je Bakland i dodao kako misli da je to bilo apsolutno neophodno.\nBritansko Ministarstvo zdravstva i socijalne zaštite (DHSC) objavilo je 16. aprila plan, rekavši da namjerava provesti testiranje svih korisnika prije prijema u domove za brigu. Britanski opozicijski vođa, Keir Starmer, suprotstavio se 13. maja premijeru Džonsonu u parlamentu, zbog vladinog pristupa domovima za brigu o starima. Džonson je negirao da je Velika Britanija kasnila u zaštiti starijih, rekavši da su domovi zatvoreni prije ostatka populacije i da je to bio usklađeni akcijski plan.\nMeđutim, dok je Džonson na konferenciji za novinare 16. marta rekao kako "ne želi da ljudi bespotrebno posjećuju staračke domove", samim domovima nije rečeno da zabrane posjete sve do nacionalnog karantina 23. marta.\n"Inicijalni savjeti dobro su odražavali situaciju kad još nije bilo prenosa u zajednici, što znači da je rizik od ulaska infekcije u staračke domove bio ograničen. Nakon što je došlo do širenja zaraze ušli smo u fazu usporavanja infekcije i izdane su nove smjernice", rekla je za CNN portparokla DHSC-a.\nDodala je da DHSC daje prednost testiranju u staračkim domovima i s 3,9 milijardi dolara pomaže lokalnim vlastima da olakšaju pritisak na usluge kao što su domovi za brigu o starima, a za takve ustanove prošle sedmice je izdvojeno dodatnih 730 miliona dolara.\n"Od početka pandemije radili smo na tome da domovima za stare i njihovom osoblju omogućimo svu potrebnu podršku. Gotovo dvije trećine domova nije imalo zaraženih osoba, a broj smrtnih slučajeva u domovima je u padu“, rekla je portparkola DHSC-a.\nMeđutim, Nikola Ričards, upravnica tri doma Palms Row Health Care u Sheffieldu, kaže da su njene ustanove imale problema.\nDomovi su privatni, ali za mnoge korisnike plaćaju se iz državnih fondova. Neke bolnice su pacijente slale nazad u domove bez testiranja na koronavirus i osoblje se moralo izolovati zajedno s korisnicima, a pritom nisu imali dovoljno zaštitne opreme. Ričards kaže da se osjećala nemoralno kad je od prestravljenog osoblja, od kojih neki rade za britansku minimalnu platu od 10,66 dolara po satu, morala zatražiti da se brine o oboljelima od kovida-19. Dodala je da su neki njeni zaposleni bili u suzama, te da nije dobila nikakvu pomoć iz vladinog fonda iako su joj troškovi narasli.\nMajk Padgam, direktor staračkog doma St. Cecilia u Scarboroughu u sjevernoj Engleskoj, kaže da je u posljednja dva mjeseca umrlo 19 korisnika doma od njih 110. No kod samo petoro je potvrđen kovid-19, dok se za ostale to ne može sa sigurnošću reći. Naglasio je kako misli da je broj preminulih u Velikoj Britaniji potcijenjen zbog manjka testiranja i da je situacija bila uznemirujuća.\n"Staračkim domovima se bavim već gotovo 30 godina, ali ovo je sigurno najteže razdoblje", rekao je Padgam za CNN, te dodao da su vladine smjernice bile kontradiktorne i da novčana pomoć nije došla do mnogih domova koji su zabrinuti za svoju budućnost.\nVelika Britanija u početku nije bilježila preminule u staračkim domovima. Posljednji službeni podaci ONS-a za Englesku i Vels pokazuju da se 38 posto smrtnih slučajeva od koronavirusa dogodilo u domovima, a LTCcovid navodi da bi stvarna brojka mogla biti puno veća.\nSmatra se da većina nacionalnih vlada daje preniske procjene zbog problema s identifikacijom uzroka smrti. Istraživači kažu da je najbolje upoređivati broj preminulih ove godine s prethodnim godinama (višak smrtnosti) jer to uključuje i broj smrtnih slučajeva koje je indirektno uzrokovao virus. Procjenjuje se da je među korisnicima domova za stare u Engleskoj i Velsu od 9. marta do 8. maja bila 25.591 umrla osoba više, odnosno da takvi slučajevi čine 52 posto među 49.470 više preminulih nego prethodnih godina.\nStarački domovi označeni su kao izvor epidemije koja se brzo proširila SAD-om, a neuspjeh u kontroli širenja virusa u jednoj ustanovi u Sijetlu imao je posljedice za saveznu državu i cijelu naciju, pokazuje izvještaj u časopisu Journal of the American Medical Association. U cijelom su sektoru postojali slični problemi - ljudi s hroničnim stanjima koji žive zajedno, njegovatelji koji šire infekciju među korisnicima domova, nedostatak osoblja zbog bolesti, izolacija i male plate.\nDom za starije osobe u Montrealu u Kanadi pokazao je kako katastrofalni mogu biti takvi problemi. Kriminalistička istraga pokrenuta je nakon što je za manje od mjesec dana umro 31 stanar Herron Seniors' Residencea, a među njima i petoro s potvrđenim kovidom-19. Zvaničnici Kvebeka kažu da je većina osoblja napustila dom i da su štićenici bili gladni i zanemareni. Istraga još traje, a ustanova je sredinom aprila odbila da komentariše situaciju za CNN.\nIzvještaj LTCcovida pokazuje da se 3890 od 4740 smrtnih slučajeva (82 posto) od koronavirusa u Kanadi do 8. maja dogodilo među korisnicima staračkih domova. Health Canada potvrdila je CNN-u da je brojka 19. maja bila gotovo 80 posto. Ontario, najveća kanadska provincija, najavio je nezavisnu istragu.\nJoš jedan zabrinjavajući incident dogodio se u domu za stare u regiji Southern Ile-de-France. Prema istraživanjima iz časopisa Journal of the American Medical Directors Association, najmanje 24 od 140 korisnika doma umrlo je pet dana nakon što su zbog zaraze koronavirusom bili izolovani u svojim sobama, bez pomoći s hranom i pićem. Većina ih je umrla od hipovolemijskog šoka zbog gubitka krvi i tjelesnih tekućina, stoji u izvještaju.\nDomovi za stare se obično finansiraju kombinacijom vladinih donacija i privatnih naknada, što znači da postoje velike razlike u kvalitetu zaštite i da ljudi slabog socijalno-ekonomskog statusa prolaze lošije. To se tokom pandemijske krize samo pogoršalo.\nComas-Herrera rekla je za CNN da su nacije koje su uspješnije kontrolisale kovid-19 obično bile uspješnije i u domovima za brigu o starima. Njemačka je prijavila samo 3029 preminulih (37,3 posto) u komunalnim ustanovama kao što su starački domovi, a ukupno je 20. maja imala 2090 smrtnih slučajeva, što je manje nego u većini zapadnih zemalja uprkos tome što Njemačka u ovu statistiku uključuje i skloništa za beskućnike, izbjegličke centre i zatvore.\nTo je rezultat sveobuhvatnog testiranja, povećanja plata za zaposlene i davanje detaljnih smjernica, među kojima je i preporuka za uspostavljanje posebnih zona u domovima, pokazuje analiza koju je objavio LTCcovid.\nComas-Herrera kaže da su azijske zemlje, koje su bile teško pogođene SARS-om (teški akutni respiratorni sindrom), bile posebno predane zaštiti domova za stare od kovida-19, te su se pripremile drukčije od Sjeverne Amerike i Evrope.\nTe zemlje brzo su zabranile posjete domovima i uvele mjere kao što su sveobuhvatno testiranje, nošenje zaštitne opreme, mjerenje temperature osoblju i striktne zone izolacije. U Južnoj Koreji bilo je uobičajeno da se osoblje izoluje zajedno sa stanarima domova i da se smjene izmjenjuju svake dvije sedmice. Od 247 ukupno umrlih od kovida-19 u Južnoj Koreji 30. aprila, 84 osobe bile su štićenici domova za stare ili njih 34 posto. Otkako su mjere uvedene ni u jednom domu nije se dogodilo veće širenje virusa.\nHong Kong je objavio da nije imao nijednu infekciju u domovima za stare, ukupno je bilo samo 1000 slučajeva i četiri preminula. U Singapuru je samo dvoje od 18 preminulih živjelo u staračkom domu.\n"Iako mnogi radije ne razmišljaju o staračkim domovima, radi se o sigurnosnoj mreži za slabije i starije osobe i dijelu našeg društva", napisali su autori izvještaja u JAMA-i o slučaju iz Sijetla.\nFilis Padgam, 93-godišnja korisnica doma St. Cecilia u Velikoj Britaniji i direktorova majka, rekla je CNN-u da se raduje šetnjama i druženju s porodicom kad svijet jednom opet postane siguran.\n"Uvijek sam zabrinuta. Ovo nije dobro za bolnice ili domove za stare. Želim samo da tome dođe kraj", rekla je Filis Padgam za CNN.\nStariKoronavirusKovid19KoronakrizaDomovi za stareVelika BritanijaBoris DžonsonEmanuel MakronFrancuskaItalijaŠpanijaKinaEngleskaVelsUmrliEvropaSvjetska zdravstvena organizacijaSZOBelgijaIrskaKanadaNorveškaSARS\nlučki grad u ukrajini našaose na žestokom udaru ruskih snaga ubrzo nakon početka invazije\n09:02 h\t7\nTajvanska strategija suzbijanja COVID-19: Inovativna tehnologija i univerzalna zdravstvena pokrivenost\nUŽIVO Zelenski: Donbas je potpuno uništen\n19.05. 21:37 h\t13445\n19.05. 17:52 h\t10055\n20.05. 06:45 h\t9724\n19.05. 10:00 h\t9029\n20.05. 06:30 h\t7915


Kontić odbio primiti priznanje Skupštine Kantona Sarajevo | Starmo\nNaslovnica BiH Kontić odbio primiti priznanje Skupštine Kantona Sarajevo\nSarajevo — Dugogodišnji novinar Boro Kontić odbio je primiti plaketu i priznanje na svečanoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo.\nKontiću je trebala biti uručena plaketa kao priznanje za značajna ostvarenja u oblasti radijske i televizijske produkcije dokumentarnog programa i istraživačkog novinarstva na području Kantona Sarajevo i BiH.\nNo, Kontić se nije pojavio na svečanosti u Narodnom pozorištu u Sarajevu, ali je u njegovo ime pročitana poruka, prenosi Klix.ba.\n“U drugačijim okolnostima ovu bih nagradu srčano prihvatio kao vlastiti uspjeh. Sarajevo je po svemu moj grad. Sva priznanja koja sam primio u svijetu primao sam i uz odrednicu da sam sarajevski i bosanskohercegovački autor”, navedeno je.\nKontić je mišljenja da je ovo priznanje trebalo nadomjestiti odnosno kompenzirati Šestoaprilsku nagradu Grada Sarajeva za koju se očekivalo da će dobiti, no na kraju nije.\nTada se oglasila i Naša stranka, ogorčena jer priznanja nisu dodijeljena Damiru Imamoviću i Bori Kontiću.\n“O Bori Kontiću, koji također nije izabran, ne treba posebno govoriti. Ne prepoznati njega kao vrijednog za Šestoaprilsku nagradu znači ne smatrati vrijednim predratne emisije kao što su Primus, Top lista nadrealista ili Omladinski program Radija Sarajevo, kao ni njegov ratni rad ili poslijeratno pokretanje Mediacentra te niza projekata koji su unutar njega pokrenuti. Posebno je ponižavajuće da je Kontić zaobiđen i prošle godine”, saopćeno je.\nDodik opet sazvao Skupštinu RS – Sada mu je sporan sporazum BiH sa Ujedinjenim Kraljevstvom\nSkupština HNK: Usvojene izmjene Zakona o MUP-u HNK\nNajavljeno zasjedanje Skupštine HNK: “Na stolu” i zakoni iz domena MUP-a


Izvor: RTS arhiva vesti 13.05.2017 - Naslovi.net\nNovosadska policija uhapsila je 27-godišenjeg mladića koji je sinoć pucao ispred kafea "Linea" u Bačkom Dobrom Polju nadomak Vrbasa i ranio tri osobe, rečeno je "Tanjugu" u novosadskoj policiji. U tom incidentu dve osobe su teško ranjene a jedna… »\nSlavko Simića iz Srpske liste rekao je za RTS da ta lista neće odustati od formiranja Zajednice srpskih opština. Projekat ZSO je naš imeprativ i mi ćemo biti politički posvećeni da Zajednicu srpskih opština firmiramo šrto pre, istakao je Simić… »\nKomi odbio poziv za svedočenje pred Odborom Senata\nBivši direktor FBI-ja Džejms Komi odbio je poziv da sledeće nedelje svedoči pred Odborom za obaveštavanje pri američkom Senatu, rekao je pomoćnik predsednika Odbora, republikanski senator Ričard Bar. Odbor se nadao da će, na zatvorenoj sednici… »\n13.05.2017 RTS, kategorije


NEWSWEEK ISTRAŽUJE Mračni svet muškog modelinga\nMišićavi muški modeli savršenog oblika lica koji dobro zarađuju sve češće su žrtve ovog posla. Muški manekeni često su žrtve seksualnog uznemiravanja, ali to retko prijavljuju\nObjavljeno: 22.04.2017. 06:00h\nFoto: Jedan od modela na predstavljanju kolekcije Kelvina Klajna u Njujorku za jesen 2016; Izvor: Profimedia\nDirektor kastinga, Holanđanin u pedesetim godinama i velikog stomaka, uperio je pogled u mene i snimio celo moje telo. „Skini gornji deo i pokaži mi torzo“, rekao je. Iscrpljen posle 14 sati snimanja, uradio sam to što mi je rečeno, skinuo potkošulju i otkrio svoje prilično bele grudi. Brzo me pogledavši, vratio se u susednu sobu i promrsio stilisti: „Lep je, ali debeo“. Zvuk s lakoćom putuje kroz skladište s betonskim podom; otišao sam u svlačionicu, ali sam jasno čuo njegove reči. Osetio sam se poniženim.\nDva puta sam hodao pistom na Pariskoj nedelji mode, radio s nizom talentovanih fotografa i stilista i bio deo sveta koji okuplja mnogo neverovatno lepih ljudi. Ali ovo nije bio prvi put da me nazovu gojaznim, uprkos tome što su mi rebra i kukovi štrčali. Na probi u Parizu za japansku reviju muške mode u leto 2014. grupa starijih žena iz kreatorovog tima sjatila se iza mene smejući se i lagano me lupkala po zadnjici utegnutoj tkaninom. Drugom prilikom, stilista koji je krenuo da pije votku od devet ujutru rekao mi je kako sam „lep“, ali moram „da prestanem s lenstvovanjem i uradim nekoliko jebenih trbušnjaka“. Sve to mi se uopšte nije sviđalo - i sigurno mi nije bilo pravo da me zovu „lep ali debeo“. Odlučio sam tada, tog leta, da prestanem s manekenstvom.\nKada je reč o eksploataciji u svetu mode, većina pomišlja na mlade žene i devojke koje šetaju pistom s alarmantno izbačenim kukovima i koščatim ramenima, ili im na pamet padaju mračne priče o slavnim fotografima koji manipulišu mladim ženama ili ih primoravaju na seksualni čin. Mišićavi muški modeli savršenog oblika lica koji dobro zarađuju? Ne liče na očigledne žrtve.\nNEWSWEEK ISTRAŽUJE Da li se beli sport pretvara u prljavu igru https://t.co/Jpflt51dK3 pic.twitter.com/NGToZeNfJ1\n— Newsweek Srbija (@NewsweekRs) April 17, 2017\nAli kako sam uvideo tokom svoje kratke karijere manekena, muškarci i momci podležu sve većem riziku na čudnom, neuređenom radnom mestu kao što je svet mode. Činjenica da ste muškarac ne čini vas bezbednim: muški manekeni često su žrtve seksualnog uznemiravanja, ali to retko prijavljuju. Uz to, pod velikim su pritiskom, kao i njihove koleginice, da imaju baš pravi oblik tela. Noviji trendovi u muškoj modi doveli su do polarizacije: ohrabruju ili ekstremno izražene mišiće, ili nežan androgini izgled.\nJoš jedan faktor je veoma važan: rastuće ekonomije u istočnoj Aziji stvorile su potražnju za dizajnerskom odećom i modelima njoj primerenim. Sve veći broj mladih manekena, i muškog i ženskog pola, odlazi u Aziju, daleko od svojih porodica i mreža podrške, radeći pod loše regulisanim uslovima uz rizik da budu radno eksploatisani a slabo plaćeni. Ispada tako - ako zaista, zaista, zaista dobro izgledate, niko vam ne garantuje bogatstvo, zdravlje i sigurnost.\nSara Zif, osnivač „Model elajens“, njujorške neprofitne organizacije koja se zalaže za veću zaštitu manekena, kaže da su muškarci u ovom poslu suočeni sa izuzetno teškom situacijom. „Definitivno mislim da muškarci imaju problema na radu jednako kao žene, ako ne i više“, kaže Sara, koja se dugo bavila manekenstvom. „Modna industrija mora hitno da se reformiše: decenijama je izmicala bilo kakvoj stvarnoj regulativi.“\nModeli i insajderi sa kojima sam razgovarao za potrebe ovog teksta često su oklevali da se upuste u razgovor iz straha od represalija, a mnogi su tražili da ostanu anonimni.\nDEČACI NA FILMU\nJa sam sa 20 godina bio očaran svetom mode. Postao sam model 2013, na trećoj godini studija engleske i francuske književnosti na univerzitetu Oksford. Preselio sam se u Pariz u okviru studija i moje tinejdžersko zanimanje za modu iznova se probudilo.\nU početku sam bio relativno nesvestan stepena seksualnog uznemiravanja i zlostavljanja u modnoj industriji. Ozbiljna udvaranja i seksualne ponude često se predstavljaju kao šale, što moćnim likovima koji to rade - fotografima, urednicima i direktorima kastinga - omogućava da sve negiraju ako budu odbijeni.\nPonekad se ti moćni ljudi ponašaju tako jer uopšte ne osećaju rizik da budu kažnjeni: dok sam istraživao za ovaj članak, jedan poznati modni kreator, zavisnik od kokaina, stalno mi je slao video-snimke nagih aktera - što nisam tražio - dok sam pokušavao da ugovorim intervju.\nNa neki način, lako sam se izvukao. Metju, britanski maneken, potpisao je ugovor s prvom agencijom dok se premeštao u Pariz (nekoliko meseci kasnije priključio se vodećoj svetskoj agenciji „Elit“). Ubrzo se našao u studiju fotografa koji je prekoračio granicu.\n„Bilo je užasno“, kaže Metju (to mu je pravo ime). Sada se više ne bavi manekenstvom i živi kao student u Londonu. „Naterao me je da skinem svu odeću, uključujući donji veš. Kako je objasnio, želeo je da prevaziđem fazu nelagodnosti i počnem da se osećam prijatnije u sopstvenom telu.“ Bilo je nemoguće prijaviti ga, kaže Metju. „Nisam mogao da se žalim zato što je radio u mojoj agenciji.“\n„U svetu mode stariji uvek kontrolišu mlađe“, ukazuje Rene Habermaher, fotograf rođen u Švajcarskoj koji stalno radi za japanski Vog i druga vodeća imena. Sara Zif iz „Model elajens“ kaže da je čula za bezbroj slučajeva jako sličnih Metjuovom. „Kada počinju, modeli su obično vrlo mladi“, kaže Zifova, koja je postala model sa 14 godina. „Karijera im kratko traje i prolaze većim delom nezapaženo. Ako znate da ćete potrajati možda pet godina, mnogo je manje verovatno da ćete isturiti vrat ili se žaliti, naročito zato što je konkurencija toliko velika.“


Dan online - Regioni: Tisi na poklon 15 kilograma meda - 2017-10-13\nRegioni ČLANOVI UDRUŽENJA ,,PČELAR’’ POSJETILI DNEVNI CENTAR ZA DJECU SA POSEBNIM POTREBAMA Tisi na poklon 15 kilograma meda\nBIJELO POLjE –Članovi Udruženja ,,Pčelar’’ posjetili su Dnevni centar za djecu sa posebnim potrebama ,,Tisa’’ i korisnicima poklonili 15 klograma meda i drugih pčelinjih proizvoda.\n-Ovoga puta korisnicia Dnevnog centra „Tisa” uručili smo 15 kilograma prvoklasnog meda. To je poklon koji je skupljen na našoj tradicionalnoj pčalarskoj manifestaciji održanoj u gradskom parku. U pitanju je humanitarna akcija, koju sprovodimo svake godine. Nećemo ni ubuduće zaboraviti ovu ustanovu i korisnike, ali i druge kojima naši proizvodi znače -kazao je Vlado Šebek, prdsjednik Udruženja „Pčelar” dodajući da med poklanjaju da se koristi kao hrana i lijek.\nŠebek je naglasio da pčelari imaju svoje humane akcije poklanjajući pčelarske proizvode, kako najmlađoj populaciji, tako i ustanovi koja se bavi rehabilitacijom lica koja su u stanju posebnih opotreba.\nDirektor „Tise” Ensad Omerović zahvalio se na poklonu ističući da Udruženje ,,Pčelar’ ni jedne godien ne zaboravlja da uruči godine donaciju korisnicima Dnevnog centra.\n-Pod svojim krovom imamo 17 korisnika koji imaju svakodnevnu pomoć od strane naših stručnih lica, a od prošle godine i Malu grupnu zajednicu gdje imamo pet mališana koji imaju posebne potrebe a nemaju roditeljsko staranje. Ovo za njih puno znači, prije svega da osjete da nijesu zaboravljeni, da se na pravi način socijalno integrišu i uključe u društvenu zajednicu-istakao je Omerović.M.N.


Na Danima ludaje pobedila tikva teška 588 kilograma: Ponosni vlasnik otkriva u čemu je tajna uspeha - Telegraf.rs\n19/09/20 | 22:25\nNa Danima ludaje pobedila tikva teška 588 kilograma: Ponosni vlasnik otkriva u čemu je tajna uspeha\nNajduži plod bundeve iznosio je 312 centimetara\nNa 35. ''Danima ludaje'' u Kikindi, titulu za najtežu bundevu osvojio je Dušan Jankov iz Čuruga za plod težak 588,5 kilograma. Najduži plod ludaje imao je Kikinđanin Goran Lazić koji je prvo mesto osvojio za tikvu dugu 312 centimetara, prenosi Radio-televizija Vojvodine.\nVlasnik najteže ludaje kaže da je za uspeh potrebno kvalitetno seme koje se nabavlja u inostranstvu, te da je sada došlo vreme da se sada više posveti dugačkim tikvama.\n- Nekih 50 odsto uspeha nosi seme, dobra genetika. Ali to je samo jedan preduslov, odnosno potencijal koji mi treba da ispratimo kako bi imali na kraju čime da se ponosimo - kaže Dušan Jankov, vlasnik najteže ludaje.\nAmeričko seme svetskih rekordera, puno brige i rada i konstantno obilaženje na polju rezultiralo je time da je Kikinđanin Goran Lazić osvojio prvo mesto za najduži plod tikve. Ovogodišnja pobednica bila je duga 312 centimetara.\n- Potrebno je da se pogodi lepo vreme, temperature da budu ujednačene, da se obavi zaštita, da se baci đubrivo i sve ono što se primenjuje na svakoj drugoj biljci, tako se radi i na bundevi - dodao je Goran Lazić, vlasnik najduže ludaje.\nUprkos problemima sa pandemijom korona virusa, Gradska uprava u Kikindi ostvarila je želju mnogih Kikinđana i obeležila, dosta skromnije nego što je bilo planirano, zvanično najbolju manifestaciju u Srbiji.\n- Tradicionalne događaje, kulturno umetnički program, evropski kutak, dečji karneval kao i sva sportska i kulturna dešavanja organizovaćemo sledeće godine i manifestaciju, siguran sam, podići na još jedan viši nivo - podsetio je Nikola Lukač, gradonačelnik Kikinde.\n35. ''Dani ludaje'' ove godine prošli su dosta skromnije uz preporuke nadležnih institucija u vezi sa zaštitom od širenja zaraze, tako da je pored centralne manifestacije, posetiocima bio ponuđen i banatski fruštuk, mesto na kom su mogli da se probaju specijaliteti sa ovog područja.\nApokaliptične scene iz Kikinde: Istovremeno besne 3 požara na 3 različite lokacije


Prva trka - HDC Pro 16-17. april,Tokol - Strana 2\nPrva trka - HDC Pro 16-17. april,Tokol\nRezultati 13 do 24 od 109\nTema: Prva trka - HDC Pro 16-17. april,Tokol\n18.04.2011, 21:41 #13\nRe: Prva trka - HDC Pro 16-17. april,Tokol\nMoraces izgleda na dopunsku nastavu...\nKako te sjeb`a ovaj novi Adam???\n18.04.2011, 21:46 #14\nma ja bi isao na dopunsku samo kod koga ???\nbrzi bio od mene na izlasku na zadnju krivinu i to je to ,ta krivina mi bila problem ceo vikend nikako nisam moga da je prodjem uvek kako treba razlog ne znam koji ali je tako bilo\n18.04.2011, 21:57 #15\nkako god, tebi treba trening druze. ne mozes da takmicis kao vikend trkac !\n18.04.2011, 22:13 #16\nE brate lako je to reci , u srbiji nemas pravu stazu da bi na njoj trenirao a i trening nije nimalo jeftin jer ako bi se treniralo iole redovno za sezonu bi trebalo 6000 do 7000 hiljada evropskih pa plus takmicenja i odrzavanje auta ,to mu dodje ozbiljna cifra !\nBojan kao i uvek u Vrhu ,sve cestitke i nadam se jos boljim rezultatima ,pa makar morao i ADAMA da pobedi\n18.04.2011, 22:25 #17\nOriginalno postavljeno od Bojan335\nKod samog sebe...\nCitao sam Folerov izvestaj na HR forumu, on cak rece da po njemu nisi trebao izgubiti...\nInace pricaju da je losa organizacija i da strance nisu bas docekali kako dolikuje???\nNeko ko sest meseci ne vozi i onda jedan vikend upadne u auto na takvo takmicenje i u takvu konkurenciju i zavrsi medju prvih pet, taj je za mene pobednik!!!!\n18.04.2011, 22:30 #18\nnisam ni rekao da je luser ali zar nije cilj biti u prva 3, ovako ce to tesko da ide...\n18.04.2011, 22:54 #19\nNaravno da je potreban trening ali sto SAVIC kaze to je jako puno novca ,trening kakav ja mogu ovde imati je isto kao i da ga nemam ,zasto to kazem malo ironicno pa evo :kao prvo twin drift skim da vozim kao drugo na kojoj stazi na huji gde je brzina jako malo stazu znam vezanih ociju da vozim a sve to raditi sa polovnim gumama je veliki promasaj , to je jedini razlog zasto se ne trenira bar za sada !!!!!!\nZverko ni sam ni pomislio da sam gubitnik taman posla u onakoj konkurenciji biti medju prva 4 je jednako pobedi ,naravno po mojim sposobnostima i svemu ostalo mogao sam i bolje ali uvek neki MOJ problem i samo MOJ nadam se da cu ga vec jednom prevazici [ trema ] .........\nhvala svima na podrsci i na sugestijama jedina steta je sto zivim u srbiji !!!!!!!!\n18.04.2011, 23:18 #20\nma brate sve ja to znam ali nekako mi je bezveze da stalno budes 4. mozes ti to bolje, jebla te trema i Adam i... i onako nemas sta da izgubis, zar ne...\n18.04.2011, 23:26 #21\nBoki legendo, svaka cast!!! Nemoj da se demoralises i krivis sebe! Najbitnije je da ste se dobro zabavili a bolji plasmani ce doci lagano. Ti si vec u samom vrhu i tu nema sta da se diskutuje jer na takvim pozicijama zaista nijanse odredjuju pobednika sto znas bolje nego bilo ko od nas.\nSamo napred i nadam se da cemo na nekoj od sledecih trka organizovano doci da ti pojacamo tremu!\n19.04.2011, 00:30 #22\nPrva trka je zavrsena i Boki je zavrsio na 4.mestu. Moglo je verovatno biti i trece ali su stvano nijanse odlucivale jer kad se dodje u top 8 svi su oni dobri i svako moze da bude pobednik uz malo srece. Ja sam zadovoljan rezultatom i znam da to moze mnogo bolje, prva je trka pa dok sve to legne na mesto. Dva dana su protekla po meni savrseno, Boki se navozao i uvozao tako da vec na nekoj narednoj ce biti daleko opusteniji. Bilo je i nekih sitnih kvarova ali to ce 206 da pojasni vec sta i kako i da napise neki generalni utisak. A od mene ide ono za sta sam zaduzen pored laprdanja sa strendzerima i vatanja krivine kad ne treba\n011 Racing team:\nKonkurencija i mi u driftu i tesnoj borbi, da ne bude da je samo styling:\nA uskoro zna se i neki video\n19.04.2011, 01:47 #23\nEh, ta Madjarska, ne mo's biti prvi pa to ti je, ili slomljen prst, ili ona Nikolet odvraca paznju, ili gume ili zeznuta krivina, stalno nesto\nSalim se, moglo je biti i bolje, ali nije, i to je sasvim ok, fer borba, malo trema, malo natezanje i nervoza oko prigovora na gume, sve pomalo i 4. Mesto. Bice bolje sledeci put. Ipak je sampionat u pitanju gde se sabiraju bodovi na kraju, i pobedjuje onaj ko je konstantno dobar, tako da se do kraja moze stosta desiti. Da, ima malo problema oko tih sporih krivina, ali sta ce covek, ne zna da tera polako pa to ti je, naucice, jos je mlad. Zato ja Jr.-a ucim dok je mlad, covek se vozi u drift taxiju sa 3 godine, ni svoje autice vise ne vozi pravo, samo "driftuva", blenta A i Bokiju bi mogao koju lekciju da odrzi oko drzanja zivaca pod kontrolom, dete kako sedne u auto kao bensedin da proguta A celavi...ja ne znam kako se ne onesvesti.\nKvarovi, nista strasno, par curenja, jaka stvar...sve radi manje-vise ok, svi rade svoj deo price (ja uglavnom s**** i pravim nervozu, ali svakom svoje...), neki drugi 'vataju krivinu i nema ih gde treba kad ih treba, ali i oni su mladi, ima i za njih vremena da se poprave\nPostavice Cvrle koji video, i jos pokoju sliku, cekamo sledecu trku.\n19.04.2011, 08:54 #24\nmalo natezanje i nervoza oko prigovora na gume\ndaj malo detalja...\n« Drift u Srbiji | Osijek Street Race Show No_6 »\nHungarian Drift Championship - Tokol 2-3.10\nOd 206 u forumu Drag & Drift racing\nPosl. poruka: 06.12.2010, 21:30\nKING OF EUROPE - prva trka, Madjarska, Tokol, 05.04.2008\nPosl. poruka: 10.04.2008, 23:47\nPrva zvanicna trka Montoye u NASCAR\nPosl. poruka: 01.06.2007, 01:22\nPrva zvanicna trka na 402 metra 24.04.2005\nOd Alex-bgd u forumu Drag & Drift racing\nPosl. poruka: 03.05.2005, 11:53


Izvor: SrbijaDanas.com, 14.Jan.2020, 17:14 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nNakon što su napustili Imaginarijum, diskvalifikovani par Dalila i Dejan Dragojević se oglašavaju samo putem Instagram profila.\nSudeći po Dalilinim storijima, oni se nalaze u Novom Sadu, a ovog puta Dejan je šokirao njihove fanove, tako što je i sam napravio svoj profil, budući da su komunicirali sa svojom podrškom samo preko Dalilinog profila.\nBivšeg zadrugara je za samo jedan dan zapratilo više od 15.000 pratilaca.\nKako >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << smo navikli da je uvek Dalila ta koja se oglašava i komunicira sa njihovom publikom, pitamo se kako će se Dejan snaći na ovoj društvenoj mreži i da li će biti transparentan i direktan kao i njegova supruga, a to svakako ostaje da vidimo. On za sada, ima samo jednu objavu i to sa svojom lepšom polovinom.


Mercedes zadržao 'krunu' na tržištu luksuznih automobila | Autoindustrija | Al Jazeera Balkans\nNjemačka automobilska kompanija je treću godinu zaredom zadržala vodeću poziciju u svijetu, prodala 2,31 milion jedinica.\nProdaja automobila marke Mercedes porasla je 0,9 postoEPA\nNjemačka automobilska kompanija Mercedes-Benz je treću godinu zaredom zadržala vodeću poziciju u svijetu kada je riječ o prodaji luksuznih automobila u 2018. godini, pretekavši najvećeg konkurenta BMW za skoro 200.000 vozila.\nProdaja automobila marke Mercedes porasla je 0,9 posto, na 2,31 milion jedinica, podržana uvođenjem novog modela A klase, koji je doprinio da prodaja kompaktnih automobila čini četvrtinu godišnje prodaje ovog brenda, prenosi Tanjug.\nProdaja BMW-a porasla je 1,8 posto, na 2,12 miliona, podstaknuta tražnjom za SUV-ovima, prenosi portal Automotive News Europe.\nKina najveć automobilsko tržište\nTrećeplasirani Audi se, međutim, suočio s padom prodaje od 3,5 posto, na 1,87 miliona automobila.\nLuksuzni brendovi i dalje ostvaruju korist od tražnje za premium modelima u Kini, najvećem svjetskom automobilskom tržištu, dok je u Evropi prodaja sve tri autokompanije pala.\nKada je riječ o Evropi, najviše je opala isporuka Audijevih vozila (čak 14 posto), dok je Mercedesova prodaja pala 2,3 posto, a BMW-a 0,3 posto.\nU Sjedinjenim Američkim Državama prodaja BMW-a je porasla 0,5 posto, dok je Mercedesova prodaja pala 6,3 posto, a Audija 1,4 posto.\nNjemačka naredila Daimleru da povuče 238.000 vozila na dizel\nTrump uskoro uvodi carine na evropske automobile\n'Podnosim neopozivu ostavku jer ne želim da se pravi nacionalna priča na račun Bošnjaka', rekao je Bratić...


Milana Sekulic – Page 10 – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nSvečanim presjecanjem vrpce predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije Zoran Đorđević i načelnik opštine Čelinac Momčilo Zeljković otvorili su novosagrađeni most u Čelincu Gradski most „Srbija“. Predsjednica Republike rekla je da je novi most „Srbija“ izuzetno značajan objekat koji je bio prijeka potreba za Čelinac, ističući da…\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovaraće sutra, 26.07.2019. godine u 09:00 časova sa apostolskim nuncijem u BiH monsinjorom Luiđijem Pecutom /Luigi Pezzuto/. Nakon sastanka, koji će biti održan u Palati Republike, predviđeno je saopštenje za javnost. Snimateljima i fotografima biće omogućeno snimanje kadrova na početku sastanka. Predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovaraće sutra, 26.07.2019. godine…\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovaraće sutra, 26.07.2019.godine u 09:00 časova sa apostolskim nuncijem u BiH monsinjorom Luiđijem Pecutom /Luigi Pezzuto/. Nakon sastanka, koji će biti održan u Palati Republike, predviđeno je saopštenje za javnost. Snimateljima i fotografima biće omogućeno snimanje kadrova na početku sastanka. Predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovaraće sutra, 26.07.2019.godine u 14:00…\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarala je danas u svom kabinetu sa ambasadorom Islamske Republike Iran u BiH Mahmudom Hajdarijem. Sagovornici su razgovarali o političkim i ekonomskim temama, kao i mogućnostima za unapređenje saradnje u različitim oblastima od obostranog interesa. Predsjednica Cvijanović i ambasador Hajdari razmijenili su mišljenja o odnosima Irana i BiH, Irana i…\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovaraće sutra, 25.07.2019. godine u 11:00 časova sa ambasadorom Islamske Republike Iran u BiH Mahmudom Hajdarijem (Mahmoud Heidari). Nakon sastanka, koji će biti održan u Palati Republike, predviđeno je saopštenje za javnost. Snimateljima i fotografima biće omogućeno snimanje kadrova na početku sastanka. Predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović prisustvovaće večeras, 25.07.2019….\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović primila je danas u svom kabinetu u oproštajnu posjetu odlazećeg ambasadora Crne Gore u BiH Milana Lakića. Tokom sastanka, sagovornici su razmijenili mišljenja o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u Republici Srpskoj, BiH i regionu, te o zajedničkim infrastrukturnim projektima koji bi bili značajni za Srpsku i Crnu Goru. Predsjednica…


Ko je Misala Pramenković, prva žena pod hidžabom u Skupštini? - Svetionik.com\nVesti online #262\n119 mesto 18\n262 Ko je Misala Pramenković, prva žena pod hidžabom u Skupštini?\nPrvi put istoriji srpskog parlamenta, najviše zakonodavno telo u zemlji činiće i poslanica pod hidžabom. Misala Pramenković iz redova Stranke pravde i pomirenja biće jedna od predstavnica bošnjačke nacionalne manjine u Skupštini Srbije, a kako navodi, u svom delovanju će nastojati da poboljša položaj svih manjinskih grupa u zemlji. Na današnjoj sednici Skupštine, Pramenković je […] Чланак Ko je Misala Pramenković, prva žena pod hidžabom u Skupštini? се појављује прво на Vesti online.\n- @ Vesti online · 02.12.2020 17:46\nAca @ Vesti online · 02.12.2020 17:57\nKako je Bajdenov sin zadužio Albance: „Hvala što ste bombardovali Srbe!“\n- @ Vesti online · 02.12.2020 20:59\nNa Kosovu se još od 1999. godine kreira kult Amerike i NATO – atlantistička religija koja ima svoje bogove. To je deo političkog folklora Kosova i žele da pokažu da su veći Amerikanci od samih Amerikanaca – komentariše politikolog sa KiM Stefan Filipović podizanje spomenika preminulom sinu Džoa Bajdena, na putu Gnjilane-Uroševac. Put od 35 […] Чланак Kako je Bajdenov sin zadužio Albance: „Hvala što ste bombardovali Srbe!“ се појављује… Pročitaj više\nAca @ Vesti online · 02.12.2020 10:00\nVesti Online @ Vesti online · 02.12.2020 22:33\nZemljani znaci pokazuju praktičnu inteligenciju, dok vatreni imaju tendenciju da budu najintuitivniji u Zodijaku, što ih čini savršenim materijalom za rukovodeće pozicije u poslu. Po astrolozima, najpametniji horoskopski znaci su Vodolija i Škorpija! Međutim, njihova pamet proizlazi iz dva vrlo različita razloga. Ljudi rođeni u znaku Vodolije imaju najviši stepen analitičke inteligencije, koja se meri […] Чланак Po inteligenciji nema im ravnih, dva znaka u horoskopu odskaču od proseka се… Pročitaj više\nSrbi se ne odriču Kosova\n- @ Vesti online · 02.12.2020 20:01\nSvaki drugi ispitanik podržava dijalog Beograda i Prištine, ali dve trećine njih ne veruje u normalizaciju odnosa Чланак Srbi se ne odriču Kosova се појављује прво на Vesti online. Pročitaj više\nPraznici bez puta u otadžbinu\n- @ Vesti online · 02.12.2020 21:11\nx Većina zemljaka još ranije planirala da ostane u mestima u kojima rade Чланак Praznici bez puta u otadžbinu се појављује прво на Vesti online. Pročitaj više\nSrbima otimaju pobedu?!\n- @ Vesti online · 02.12.2020 20:29\nAkcija pripadnika Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) u Srebrenici, krunisana hapšenjem trojice Bošnjaka, optuženih da su falsifikovali dokumenta birača kako bi obezbedili glasove aktuelnom načelniku opštine Mladenu Grujičiću, sprovedena je s ciljem da se spreči proglašenje pobednika i koaliciji srpskih stranaka i njenom kandidatu za najvažniju funkciju otme pobeda. Ovo je dominantno uverenje srebreničkih […] Чланак Srbima otimaju pobedu?! се појављује прво на Vesti online. Pročitaj više\nSrpski raketaši otkrili: „Jagodinka“ i „Slavujka“ pogodile nevidljivi F-117A\n- @ Vesti online · 02.12.2020 21:42\nBivši pilot američkog ratnog vazduhoplovstva priznao je da su artiljerijsko-raketne jedinice RV i PVO Vojske Jugoslavije pogodile još jedan F-117A tokom NATO agresije 1999. godine. Kako ekskluzivno za Tango Six pričaju Slaviša Golubović i Zoran Vukosavljević, srpski raketaši koji su za ovaj slučaj znali i ranije i temeljno ga istražili, došlo je, verovatno, do pogotka […] Чланак Srpski raketaši otkrili: „Jagodinka“ i „Slavujka“ pogodile nevidljivi F-117A се појављује прво на… Pročitaj više\n- @ Vesti online · 02.12.2020 11:55\nAngela Merkel prelomila: Nemačka zatvorena do 10. januara\n- @ Vesti online · 02.12.2020 22:16\nNemačka kancelarka Angela Merkel i lideri saveznih država odlučili su da produže restrikcije uvedene zbog pandemije do 10. januara, prenosi AP. Merkelova je rekla da je Nemačka još uvek veoma daleko od svog cilja, a to je da broj zaraženih na 100.000 stanovnika smanji na 50. U Nemačkoj su trenutno na snazi zabrana rada za […] Чланак Angela Merkel prelomila: Nemačka zatvorena do 10. januara се појављује прво на Vesti… Pročitaj više\nVesti Online @ Vesti online · 02.12.2020 16:43\nVesti Online @ Vesti online · 02.12.2020 18:47\nSrbija bira vakcine\n- @ Vesti online · 02.12.2020 18:41\nGrađani će sami odlučiti da li će i čime će biti imunizovani, rekla je premijerka Ana Brnabić posle razgovora s predstavnicima američkog Fajzera i Moskve Чланак Srbija bira vakcine се појављује прво на Vesti online. Pročitaj više\n- @ Vesti online · 02.12.2020 10:19\n- @ Vesti online · 02.12.2020 10:47\nAca @ Vesti online · 02.12.2020 08:05\nVesti Online @ Vesti online · 02.12.2020 13:30\nVesti Online @ Vesti online · 02.12.2020 15:46\nAca @ Vesti online · 02.12.2020 09:16\nVidiš 3,968 vesti od ukupno 3,990.


Grafike studenata FLU na izložbi Format grafika - Cetinjski List\nNaslovna » Grafike studenata FLU na izložbi Format grafika\nGrafike studenata FLU na izložbi Format grafika\nAutor RTV Cetinje May 18, 2022 11:02 am\nGrafike studenata Fakulteta likovnih umjetnosti sa Cetinja biće predstavljene na kolektivnoj izložbi „Format grafika 2022.”, koja se održava u okviru francuskog Festivala grafike „Feta de l’estampe“, objavio je Univerzitet Crne Gore.\nPored više od 70 izlagača grafika malog formata, predstaviće se i radovi studenata Master studija: Alekse Tomovića, Željke Pestorić, Sanje Dabović, Anđele Burić i Nesle Đokić, a zastupljeni su sa po pet grafika malog formata.\nU objavi se navodi da su grafike studenta Alekse Tomovića ušle u najužu selekciju od devet odabranih učesnika, čije će radove publikovati u sklopu članaka koji će biti objavljeni u pulikacijama organizatora francuskog festivala „Fete de l’estampe“.\nIzložbu publika može posjeti u galeriji Udruženja likovnih umjetnika Srbije u Beogradu, do 30. maja, 2022. godine.\nU periodu trajanja izložbe, planirane su prezentacije, demonstracije grafičkih tehnika i razgovori o grafici sa posebnim fokusom na značaj grafike malog formata, njenom doprinosu slobodnom umjetničkom izrazu, međunarodnoj saradnji i razmjeni iskustava – saopštili su sa Univerziteta.


Zagorka ispuzala iz mišje rupe zbog komisije za novi mandat pa odmah otpuzala natrag | Luftika\nIzbor novog republičkog tužioca otpočeo je juče drugim krugom, a aktuelna glavna tužiteljka Zagorka Dolovac koja je sve bliža trećem mandatu, prezentovala je pred stručnom komisijom svoj plan i program. Da će njen nastup biti upriličen juče, objavljeno je gotovo krišom na sajtu Republičkog tužilaštva tokom vikenda, zbog čega niko od predstavnika struke i organizacija civilnog društva, zainteresovanih za ono čime se Dolovac preporučuje, nije danas bio u prilici da prisustvuje njenoj prezentaciji.\nNa posletku, sve je okončano u krugu komisije koju mahom čine najbliži saradnici Dolovac. Zašto?\nPogled na većinski sastav komisije pred kojom je Dolovac iznosila svoje planove dodatno ukazuje koliko joj je bilo bitno da sve prođe bez velike pompe i da se završi u krugu bliskih i proverenih saradnika. Među njima je i bivši specijlani i republički tužilac, a danas zamenik republičkog tužioca Slobodan Radovanović, koji je Dolovac utabao put još 2007. kada ju je iz Novog Sada preselio u Beograd, a potom joj i ustupio svoju fotelju, piše portal Nova.rs.\noznakerepublicki javni tuzilac zagorka dolovac


Izvor: RTS, 25.Nov.2019, 08:30\nPredsednik Aleksandar Vučić uputio je čestitky predsedniku Rumunije Klausu Johanisu, povodom ponovnog izbora na čelo te zemlje.\n"Uveren sam da Vam poverenje građana Vaše zemlje daje snažnu volju da ih vodite putem uspeha i daljeg napretka. Želim da istaknem našu zahvalnost prijateljskoj Rumuniji na principijelnom stavu da poštuje teritorijalni integritet i suverenitet Srbije, kao i na snažnoj podršci >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << na njenom evropskom putu", ističe se u čestitki predsednika Vučića.\nSrbija je, napominje, iskren prijatelj i pouzdan partner Rumunije.\n"Verujem da će naši dobri politički odnosi da budu praćeni još boljim ekonomskim vezama i saradnjom u svim oblastima od zajedničkog interesa, na dobrobit građana naših dveju zemalja", napomenuo je predsednik.\nVučić se nada da će saradnja sa Rumunijom biti nastavljena i kroz format Kvadrilaterale, odnosno Visokog saveta za saradnju Srbije, Rumunije, Bugarske i Grčke, jer taj vid saradnje smatra veoma značajnim za razvoj dobrosusedskih odnosa i promociju politike mira i stabilnosti u regionu, kao i društveni i ekonomski razvoj Srbije.\n"Uz nadu da ćete tokom Vašeg novog predsedničkog mandata da posetite Srbiju, primite srdačne pozdrave i izraze posebnog uvažavanja", navodi se u čestitki Vučića, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika Republike.


Zasedanje srpsko-ruskog Međuvladinog komiteta 11. januara u Beogradu - 16.12.2015, Sputnik Srbija\nZasedanje srpsko-ruskog Međuvladinog komiteta 11. januara u Beogradu\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić i ambasador Ruske Federacije Aleksandar Čepurin razgovarali su danas o predstojećoj poseti potpredsednika ruske vlade... 16.12.2015, Sputnik Srbija\n12:34 16.12.2015 (Osveženo: 14:43 16.12.2015)\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić i ambasador Ruske Federacije Aleksandar Čepurin razgovarali su danas o predstojećoj poseti potpredsednika ruske vlade Dmitirija Rogozina Srbiji i zasedanju Mešovitog komiteta, koji će biti održan u Beogradu u januaru sledeće godine.\nPremijer Vučić istakao je značaj dobrih ekonomskih odnosa dveju zemalja sa posebnim osvrtom na saradnju u automobilskoj industriji, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju sa medijima.\nVučić je naveo da će jedna od glavnih tema Mešovitog komiteta biti ulaganja ruskih kompanija u tešku industriju u Srbiji i mogućnosti izvoza kontingenta od 5.000 „Fijatovih” vozila u Rusku Federaciju.\nAmbasador Čepurin je ponovo izrazio zadovoljstvo zbog veoma uspešne posete premijera Vučića Moskvi i istakao da je u obostranom interesu da razvoj ekonomske saradnje bude prioritet u budućem periodu, navedeno je u saopštenju.\nZasedanje Komiteta impuls unapređenju ekonomskih odnosa\nSa ruskim ambasadorom razgovarao je i prvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić.\nAmbasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić\nU razgovoru je potvrđena obostrana spremnost za razvoj ukupnih odnosa, a naročito ekonomske saradnje između Republike Srbije i Ruske Federacije.\nČepurin i Dačić su ocenili da predstojeće zasedanje srpsko-ruskog Međuvladinog komiteta za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju, koje će biti održano od 11. do 12. januara 2016. godine u Beogradu, predstavlja snažan impuls unapređenju ekonomskih odnosa.\nZajednički je konstatovano da se pripreme za održavanje zasedanja Međuvladinog komiteta sprovode po planu, kao i da će se nastaviti sa praksom održavanja stalnih kontakata predstavnika dve strane.\nTokom susreta, sumirani su rezultati dobre saradnje dve zemlje tokom 2015. godine i razmenjene su novogodišnje čestitke.


Jovan Dereti�: Kratka istorija srpske knji�evnosti\nOd stare k novoj knji�evnosti\nPoslednji procvat stare knji�evnosti\nPreokret s dalekose�nim posledicama u srpskoj istoriji nastupio je s velikom seobom (1690), kada je znatan deo naroda s patrijarhom Arsenijem III �arnojevi�em na �elu prebegao iz Turske i nastanio se na podru�je tada�nje Ugarske. Tom i drugom seobom (1739) oja�an je srpski �ivalj na severu od Save i Dunava, dok su prostrana, delimi�no opustela podru�ja Srbije po�eli naseljavati stanovnici ju�nih, brdskih krajeva, Kosovo i Metohiju � albanska plemena, a �umadiju i zapadnu Srbiju � Srbi iz Hercegovine, Bosne i Crne Gore. Na taj na�in geopoliti�ka slika srpskog naroda jo� je jednom bitno izmenjena, mo�da �ak presudnije nego posle turskih osvajanja.\nIako je ve�ina naroda ostala u Turskoj, glavno popri�te srpskog nacionalno-verskog, politi�kog i kulturnog �ivota nalazi�e se na severu, u srpskim naseobinama u Ugarskoj. Kao vojni�ki narod koji �e igrati zna�ajnu ulogu u svim austrijskim ratovima, Srbi su stekli poseban polo�aj u Habzbur�koj monarhiji, pravno utemeljen na tzv. carskim privilegijama �to su im date prilikom seobe. Iz Turske su preneli svoju nacionalno-crkvenu organizaciju, u �ijim �e se okvirima, uprkos spolja�njim pritiscima, u prvo vreme te�i celokupan politi�ki i kulturni �ivot naroda.\nU novim prilikama o�iveo je rad na knjizi. Otvorene su mogu�nosti za dublji kulturni preobra�aj srpskog dru�tva, za stvaranje nove, svetovne, gra�anske kulture po zapadnoevropskom modelu. Ta tendencija pobedi�e tek u poslednjim decenijama 18. veka, s Dositejem Obradovi�em. U knji�evnom stvaranju od velike seobe do Dositeja me�aju se elementi starog i novog, duhovnog i svetovnog, srednjovekovnog i novovekovnog, crkvenog i gra�anskog. To je tipi�no prelazno doba u kojem se jasno izdvajaju dva podrazdoblja: u prvom se nastavlja tradicija stare knji�evnost, a u drugom se prihvataju moderniji, ruskoslovenski modeli.\nPosle velike seobe, u poslednjoj deceniji 17. i u prvim decenijama 18. stole�a, stara knji�evnost do�ive�e svoju poslednju obnovu, nakon koje �e se nepovratno ugasiti. Nastavljene su pre svega tradicije Pe�ke patrijar�ije. Neguju se stari �anrovi: �itija, crkvene pesme, besede, hronike, opisi putovanja u "svetu zemlju". Poetika je tradicionalna, vizantijska, crkvenoslovenska, ali s izvesnim inovacijama. Kod nekih pisaca ose�a se uticaj rusko-ukrajinske barokne knji�evnosti. Novo se ose�a i u knji�evnom jeziku. Pored tradicionalnog, srpskoslovenskog, koji preovla�uje, neguje se i narodni jezik a s njime stihija usmenog stvarala�tva zapljuskuje knji�evnost.\nKao i u ranijim epohama, sredi�nji polo�aj u knji�evnosti zauzimaju istoriografski spisi. Podsticaj bavljenju istorijom dali su krupni doga�aji krajem 17. i po�ekom 18. stole�a, kada je srpski narod, zbunjeno, pipaju�i po mraku, po�eo ulaziti u modernu istoriju. Me�u istorijskim piscima izdvaja se �or�e Brankovi� (1645-1711), istaknuta politi�ka li�nost tog doba, grof "Svetog rimskog carstva". Sebe je dr�ao za potomka starih srpskih despota i nosio se planovima da uz pomo� Austrije stvori veliko "ilirsko" carstvo. Svoju opse�nu istoriju srpskog naroda pod nazivom Slovenoserbske hronike napisao je kao austrijski zato�enik u Be�u i u Hebu u �e�koj s te�njom da doka�e opravdanost svojih politi�kih pretenzija. Delo po�inje na na�in srednjovekovnih hronika, od stvaranja sveta, a zavr�ava se izlaganjem o savremenim doga�ajima u kojima je sam autor bio u�esnik. Brankovi� je u�en �ovek, znalac mnogih jezika, u pisanju se koristio kako doma�im tako i stranim izvorima, ali on pi�e neobi�nim, skoro nerazumljivim jezikom, kakvim niko ni pre ni posle njega nije pisao. Uprkos nepristupa�nosti, ta knjiga izvr�ila je velik uticaj na razvoj istoriografije i politi�ke misli kod Srba.\nMe�u knji�evnim poslenicima ove epohe izdvaja se skupina pisaca poznata pod imenom Ra�ani. Oni deluju u poslednjim decenijama 17. i u prvim decenijama 18. veka, najpre u manastiru Ra�i na Drini, a posle velike seobe, na Fru�koj gori, gde su dobili manastir Beo�in, zatim u Sent-Andreji i drugim srpskim naseobinama na severu. Izgleda da je rodona�elnik �kole bio Kiprijan, kasnije "op�ti duhovnik" u Sent-Andreji, gde je osnovao �kolu. Napisao je Stihiru knez Lazaru, koja ulazi u sastav Srbljaka. Drugi jedan Ra�anin, Jerotej, dao je prvi na� potpuni putopis, Puta�astvije k gradu Jerusalimu (1721), zanimljiv po folklornim legendama iz na�ih krajeva, po putni�kim zgodama i nezgodama i, naro�ito, po narodnom jeziku kojim je napisan.\nPoslednji i najzna�ajniji me�u Ra�anima jeste Gavril Stefanovi� Venclovi�. Kao propovednik i pisac delovao je u prvoj polovini 18. veka po severnim srpskim naseobinama u Ugarskoj; u Komoranu, �uru i Sent-Andreji, gde je, izgleda, najdu�e �iveo. U onovremenim zapisima njegovo ime pojavljuje se prvi put 1711, a poslednji put 1747, kada je bio u dubokoj starosti. Venclovi� je ostavio dvadesetak rukopisnih zbornika, od kojih je polovina na srpskoslovenskom a polovina na narodnom jeziku. Zbornici na narodnom jeziku, nastali u periodu 1732-1746, sadr�e prevode besednika isto�ne crkve od Jovana Zlatoustog do ruskih i ukrajinskih propovednika 17. veka, a zatim �itija i druge narativne sastave. Svoje opredeljenje za narodni jezik Venclovi�, sli�no Dositeju, obrazla�e prosvetiteljski; on pi�e "srpskoprostim jezikom" � "na slu�bu seljanom neknji�evnim". Njegov narodni jezik pokazuje izvanrednu gipkost podjednako je podoban da izrazi konkretne predmete i apstraktne sadr�aje. Kao nijedan pisac pre njega, Venclovi� se spu�ta u �ulno, materijalno, bavi se pitanjima iz prakti�nog �ivota, neprestano komunicira sa svojim neobrazovanim slu�aocima jezikom i stilom koji je njima blizak. No, s druge strane, kod njega imamo sasvim suprotne te�nje; uzlete u spiritualno, metafizi�ko, opise prirodnih pojava, istorijske i kosmi�ke vizije, �iji izraz te�i k sve�anom, retori�kom, ritmi�kom i poetski bogato ukra�enom govoru. Uz srednjovekovnu tradiciju, kod njega se ose�a sna�an uticaj barokne omilitike koji se ogleda u te�nji k �ulnoj konkretizaciji apstraktnog, u gomilanju re�i istog ili sli�nog zna�enja, u discordia concors (objedinjuju�i kontrasti) u kojima se spaja nespojivo.\nVenclovi� je pisac kojim se zavr�ava stara srpska knji�evnost, a mogao je biti prvi pisac nove knji�evnosti. Njegovo delo, po re�ima Stojana Novakovi�a, pokazuje "kako bi se prema starome, srpskoslovenskom knji�evnom jeziku (da nije bilo prekida) srpski narodni knji�evni jezik razvijao". Sticajem istorijskih prilika, ono je ostalo nepoznato i bez ikakva uticaja na dalje tokove srpske knji�evnosti.\nU vreme kada je Venclovi� sastavljao svoje zbornike na narodnom jeziku, u srpskoj knji�evnosti izvr�en je preokret s dalekose�nim posledicama: napu�ten je stari, srpskoslovenski, a na njegovo mesto u crkvenu slu�bu, �kole i knjige uvedena je ruska varijanta crkvenoslovenskog, odnosno ruskoslovenski jezik, kako se ta varijanta naziva u nauci. Razlozi tog preokreta istorijski su lako obja�njivi. Srbi su pre�li iz Turske potpuno nepripremljeni za �ivot u jednoj kulturno razvijenijoj a njima neprijateljski nastrojenoj sredini, bili su bez �kola i u�itelja, bez knjiga i �tamparija. Svi poku�aji crkvenih poglavara da osnuju srpsku �tampariju nailazili su na odlu�an otpor dr�avnih vlasti. U takvim okolnostima oni se okre�u "jednovernoj" i "jednojezi�koj" Rusiji, s kojom nisu prestajale kulturne veze kroz ceo srednji vek, a u turskim vremenima jo� su oja�ale. Prve regularne �kole kod nas osnova�e ruski u�itelji Maksim Suvorov (1727) i Emanuel Koza�inski s grupom studenata Kijevske duhovne akademije (1733-1739), a po ugledu na njih osniva�e se i druge srpske �kole sve do 70-ih godina. U njima se u�ilo iz ruskih ud�benika i na ruskoslovenskom jeziku. Taj jezik se u srpskoj upotrebi me�ao s elementima narodnog govora, postepeno se srbizirao, daju�i tzv. slavenoserbski jezik, ali on je sve do Dositeja sa�uvao svoje izrazito ruskoslovensko obele�je. Uz ruskoslovenski, u re�im slu�ajevima upotrebljavan je i narodni jezik.\nRuski uticaj dominantan je i u knji�evnosti i u svim drugim oblastima kulturnog i verskog �ivota. Sholasti�ka gimnazija E. Koza�inskog u Sremskim Karlovcima bilo je prvo �ari�ta ruskoslovenske knji�evnosti. Iz nje je poteklo nekoliko prigodnih pesama i prva srpska drama, Traedokomedija o caru Uro�u E. Koza�inskog, pisana na trinaestercu, po uzoru na jezuitske barokne moralitete, odavno odoma�ene u Rusiji, a izvedena na �kolskoj sve�anosti 1734. Njena tema nije samo sudbina poslednjeg srpskog cara nego i celokupna srpska istorija od prvih Nemanji�a do osnivanja karlova�kih �kola. Osnovna je misao drame prosvetiteljska: samo �kola i nauka, a ne ratni uspesi, mogu Srbima povratiti nekada�nju slavu.\nZa razliku od stare knji�evnosti, u kojoj je stih bio dosta retka pojava, u knji�evnosti ruskoslovenskog doba poezija zauzima veoma va�no mesto. Naziva se obi�no u�enom ili �kolskom poezijom a u poslednje vreme i baroknom poezijom. Razvila se isklju�ivo pod uticajem ruske i ukrajinske poezije 17. veka; preko njih je do�ao njen glavni stih, tzv. poljski trinaesterac, kao i osoben na�in prezentiranja poezije. Pesme se ukra�avaju ornamentima, gravirama, stihovi se izdvajaju u posebne grafi�ke celine, poezija se udru�uje sa slikarstvom. Postoji i druga vrsta pesama, pesme za pevanje, kantovi, u kojima se smenjuju stihovi razli�ite du�ine. Tematika jednih i drugih naj�e��e je prigodna a stil retorsko-panegiri�ki. �este su pohvalne pesme u slavu istaknutih li�nosti, zatim pesme na religiozno-moralne teme, ali najve�i zna�aj imaju rodoljubive pesme. One se odlikuju sna�nim istorijskim ose�anjem i politi�kom tendenciozno��u. Srpski pesnici ho�e da poka�u kako Srbi nisu narod bez istorije, kako je nekada postojalo mo�no srpsko carstvo �iji je legitimni naslednik srpska crkva. Jedna od na�ih prvih i najzna�ajnijih knjiga tog doba, Stematografija Hristifora �efarovi�a (1741), zbornik grbova obja�njenih stihovima, dopunjen zbirkom portreta srpskih vladara i dvema du�im pohvalnim pesmama, ponikla je iz takvog raspolo�enja.\nNajzna�ajniji pisci ruskoslovenske epohe jesu Jovan Raji� i Zaharije Orfelin. Iako savremenici, ro�eni �ak iste godine, to su dva pisca razli�ite ideolo�ke i knji�evne orijentacije.\nJovan Raji� (1726-1801), u�enik Kijevske duhovne akademije, teolog po obrazovanju, od 1772. kalu�er i arhimandrit manastira Kovilja, napisao je vi�e spisa teolo�kog, istoriografskog i knji�evnog karaktera, me�u kojima se izdvajaju religiozno-moralni Kant o vospominaniju smrti, alegorijsko-istorijski spev na narodnom jeziku Boj zmaja sa orlovi (1891), zbirka moralnih pri�a Cvetnik (1802), prevedenih s nema�kog, prerada drame Koza�inskog o Uro�u V i monumentalna Istorija raznih slavenskih narodov, najpa�e Bolgar, Horvatov i Serbov (zavr�na 1768. a objavljena u �etiri toma 1794-5). Kao istori�ar Raji� je najzna�ajniji predstavnik srpske istoriografije 18. veka koja, izme�u Brankovi�a i Raji�a, obuhvata jo� nekoliko imena (Pavle Julinac, Vasilije Petrovi�, Simeon Kon�arevi�, Simeon Pi��evi� i dr.). Koristio se raznim doma�im i stranim izvorima, a glavni su mu oslonac Brankovi�eve Hronike. Svrha je njegova dela rodoljubiva i prosvetiteljska. On slavi uspehe srpskih vladara u upravljanju dr�avom, u ratovima, a kritikuje ih zbog nedovoljne brige az �kole i nauku. Smatra da sve nesre�e naroda imaju dva izvora, neslogu i neprosve�enost. Iako nekriti�na po metodu, pisana uz to nepristupa�nim crkvenoslovenskim jezikom, Istorija je zna�ajna kako za knji�evnost, za njenu tematsku orijentaciju prema pro�losti, tako i �ire, za oblikovanje nacionalne svesti kod nas.\nZaharije Orfelin (1726-1785) u�inio je korak dalje u modernizaciji srpske knji�evnosti. Svestrano obdaren, bio je pesnik, slikar, istori�ar, fizi�ar, pisac �kolskih ud�benika itd. Kao pesnik, Orfelin je najzna�ajnija pojava u srpskoj poeziji 18. stole�a. Napisao je desetak du�ih pesama, od kojih je najzna�ajnija Pla� Serbii (1761), u dve verzije, narodnoj i crkvenoslovenskoj. To je antiaustrijska, antiklerikalna, buntovni�ka pesma. Orfelin je najizrazitiji novator me�u na�im piscima do Dositeja. Njegov Slavenoserbski magazin (Venecija, 1768) prvi je poku�aj �asopisa kod Ju�nih Slovena i prva na�a svetovna, gra�ansko-prosvetiteljska knjiga. Najopse�nije Orfelinovo delo je �itije Petra Velikog (1772), prva slovenska monografija o ruskom caru, u �ijem je liku otelovio ideal prosve�ena monarha, junaka filosofske misli 18. veka. // Projekat Rastko / Kratka istorija srpske knji�evnosti //


Ana i David nisu mogli da se oporave od šoka posle ulaska Marka Markovića! (VIDEO) - Reality & TV Show - Zadruga - Vesti - Svet Plus\n09:49 12. MAJ 2019.\nKada su se pozdravili skoro sa svim zadrugarima, David Dragojević je pozvao Eleonoru i Marka da dođu na čelo stola, što su oni i uradili te su sa tog mesta pozdravili ukućane. Marković se nije pozdravio sa Anom Korać, sa kojom je bio u vezi tokom svog prvog boravka u "Zadruzi 2", ali to njoj očigledno nije smetalo, a Eleonora je odmah prišla Aleksandri Subotić, te ju je izgrlila i izljubila.\nKasnije, David je gledao u jednu tačku i razmišljao, verovatno potrešen ulaskom Aninog bivšeg dečka na imanje. Ona ga je posmatrala, pa ga upitala:\n"Šta si se zabetonirao tu? Šta ja da kažem? Ti ne treba ništa da kažeš."\nZadrugaZadruga 2Ana KoracDavid DragojevicMarko MarkovicEleonorasokrijalitirealitytop reality


EUROPART rezervni delovi odgovara za transportere Fiat | Europart\nEUROPART rezervni delovi odgovara za transportere Fiat\nPotrošne i rezervne delove za održavanje i servisiranje vašeg Fiat transportera dobićete brzo i pouzdano kod EUROPART-a. Naš program isporuke pokriva sve aktuelne kao i starije Fiat modele serija Scudo i Ducato. Sadržani su svi segmenti vozila – od osvetljenja i elektroinstalacija, preko voznog mehanizma, opreme vozila i motora sve do kočionih sistema.\nItalijanski proizvođač automobila Fiat ima sedište u Torinu i već dugo godina je aktivan u oblasti lakih namenskih vozila. U programsku paletu ovog 1899. godine osnovanog preduzeća spadaju četiri serije: Fiorino, Doblò Cargo, Scudo i Ducato.\n2,5 kubna metra tovarnog prostora: Fiat Fiorino\nNajmanji model namenskih vozila Fiata, Fiorino, kao furgon nudi zapreminu tovarnog prostora od 2,5 kubnih metara i može da primi do 585 kilograma. Pored benzinskog motora zapremine 1,4 litara sa 73 KS, u ponudi su i dva dizel agregata sa 75 i 95 KS.\nRaznovrsno za grad: Fiat Doblò Cargo\nNajnovija generacija serije Doblò Cargo nudi se u četiri karoserijske varijante: furgon, kombi, vozno postolje sa ravnim podom i sandučar (Modell Work up). Kupac ima kao izbor dve visine konstrukcije i dva međuosovinska rastojanja. Ovo gradsko dostavno vozilo dostupno je od osnovne verzije sa kratkim međuosovinskim rastojanjem i ravnim krovom preko modela Maxi XL do sandučara (Work up) sa jednom tonom dodatnog tereta. Koristan teret se kreće od 675 do 1.000 kilograma uz zapreminu tovarnog prostora između 3,4 i 5,4 kubnih metara. Osnovu kod turbo dizel motora čini 1.3 Multijet koji, zavisno od varijante, daje 75 KS ili 90 KS. Motor 1.6 Multijet se nudi u tri stepena snage od 90, 100 i 105 KS. Najjači pogonski agregat među dizel motorima je dvolitarski turbo dizel 2.0 Multijet sa 135 KS. U paleti benzinskih motora je početni motor 1.4 sa 95 KS. 120 KS razvija turbo motor 1.4 T-Jet, koji se sa istim kapacitetom nudi i kao bivalentna varijanta 1.4 T-Jet Natural Power i koji po izboru koristi benzin ili gas.\nBogatstvo varijanti: Fiat Scudo\nFiat Scudo se nudi kao furgon, zastakleni furgon, kao Multicab sa limenim zadnjim vratima, kombi, kombi delom zastakljen i Panorama. Furgon snage 90 do 165 KS sa dva međuosovinska rastojanja (3.000 i 3.122 milimetara), dve visine vozila (1.980 i 2.290 milimetara), tri zapremine tovarnog prostora (pet do sedam kubnih metara) i korisnim teretom do 1,2 tone pokriva širok spektar zahteva.\nModel uspeha: Fiat Ducato\nU maju 2014. je izašla već šesta generacija modela Fiat Ducato. Italijani su kod svog velikog transportera, pored kozmetičkih promena, između ostalog povećali dozvoljena osovinska opterećenja prednje osovine (2,1 tone) i zadnje osovine (2,5 tone), tako da Ducato može da ponese ukupno do 4,4 tone. Posledica toga je da veliki furgon sada može da prihvati do 2,1 tone. U pogledu zapremine tovarnog prostora Ducato ima osam veličina između 8 i 17 kubnih metara. Ispod poklopca motora na raspolaganju su četiri četvoricilindrična turbo dizela sa stepenima snage od 115, 130, 150 i 180 KS.\nIzbor proizvoda iz kategorije EUROPART rezervni delovi odgovara za transportere Fiat\nSve proizvodi iz kategorije EUROPART rezervni delovi odgovara za transportere Fiat naći ćete u EUROPART onlajn prodavnici\nIzaberite vrstu proizvoda Delovi motora i pogona (28) Ugradni delovi za vozila (21) Osvetljenje i elektrika (17) Šasija (15) Oprema za vozila (15) Kočioni sistem (9) Motorna konstrukcija (8)\nIzaberite proizvođača rezervnih delova Mann-Filter (7) EUROPART (4) SWF (4) Lemförder (3) LUCAS (2) Sachs (2) Beru (1) Bosch (1) ContiTech (1) Elring (1) Ferodo (1) HELLA (1) Hengst (1) Valeo (1)


Bivši izvršni direktor iPhone-a progovorio posle 5 godina tišine - iMagazin\nBivši izvršni direktor iPhone-a progovorio posle 5 godina tišine\n2017/06/22 | 10:04\nApple-ov bivši viši potpredsednik i vođa tima koji je stvorio iOS, Scott Forstall, imao je svoj prvi javni intervju nakon napuštanja kompanije, o radovima na iPhone-u. Intervju je objavljen istovremeno sa knjigom „Jedan uređaj: Tajna istorija iPhone-a“, koja govori o istoriji iPhone razvoja.\nČuli smo razne priče o razvoju iPhone-a. Postoje legendarne interne glasine, ali ljudi koji su tada radili u Apple-u nisu nikad ništa javno rekli osim agresivnog marketinga o samom proizvodu. Izuzetna prilika za tako nešto ukazala se na 10. rođendanu iPhone-a. 29. juna počela je prodaja Apple-ovog telefona pre tačno 10 godina.\nU intervjuu nije bilo nikakvih grandioznih i značajnih izjava. To su uglavnom bile sitne anegdote o multi-touch prototipu i o tome kako je Apple posvetio puno pažnje iPhone-u, dok su planovi o iPad-u takođe bili na dizajnerskom stolu. Forstall-ove sitne informacije samo pomažu u razumevanju kako je iPhone postao jedan od najmoćnijih uređaja današnjice, kao i kako je Apple predstavio nedovršen, jedva funkcionalan proizvod AT&T-u nekoliko nedelja pre prezentacije.\nGlavni junak dvosatnog Facebook Live-a bio je Scott Forstall, koji je napustio Apple 2012. godine. To je prilično zanimljivo, zato što je upravo te godine izvršena potpuna promena izgleda iOS-a koju je donela 6. verzija, i kompanija se odlučila za ravan dizajn. Postojalo je mnogo raznolikih glasina o njegovom odlasku, ali pravi razlozi su bili daleko od toga. Jobs i Forstall su radili zajedno dugo vremena: glavni izvršni direktor iOS-a radio je za Apple od 1997. godine, a nakon svog odlaska nikada nije pričao ništa o razvojnim procesima u kompaniji.\nOva tema je veoma aktuelna upravo zbog priča u knjizi „Jedan uređaj: Tajna istorija iPhone-a“. Knjiga je danas objavljena u SAD, a u Evropu stiže 22. jula. U njoj ima puno intervjua velikih zverki, kao što je, na primer, Tony Fadell, koji je izumeo iPod.


01.02.2019 u 18:22\nRuska vojska eksplozijom oslobodila tok reke Bureje (VIDEO, FOTO)\nRuska vojska je spektakularnom eksplozijom više od deset tona TNT-a uklonila prirodnu barijeru koja je, nakon što se u decembru pokrenulo ogromno klizište, zatvorila tok reke Bureje na ruskom dalekom istoku. Prema izveštavanjima medija, reč je o neverovatnih 34 miliona kubnih metara zemlje i kamenja. Pred ruskom vojskom, koja je izgradila 80 kilometara puta do mesta radova i na lice mesta dopremila tešku tehniku, je i nastavak radova na uređenju korita ove reke. Teški helikopteri Mi-26 dopremili su buldožere na zabačenu lokaciju, ukupno je angažovano 540 vojnika. Za izviđanje terena upotrebljene su bespilotne letelice „Orlan 10”, saopštilo je Ministarstvo odbrane Ruske Federacije. Zbog rizika od poplava koje bi mogle ugroziti regione Habarovsk i Amur, predsednik\n17.11.2018 u 18:07\nStara planina – Odlukom Vrhovnog kasacionog suda Srbije sprečena je izgradnja hidroelektrane „Pakleštica” na reci Visočici na Staroj planini. U ovoj pravosudnoj ustanovi poništena je presuda Upravnog suda u Beogradu, doneta u aprilu ove godine, kojom je van snage stavljeno rešenje Ministarstva za zaštitu životne sredine Srbije kojim je bila zabranjena svaka gradnja na ovoj staroplaninskoj reci, što bi inače potpuno ugrozilo i uništilo biljni i životinjski svet i prirodu na ovom delu planine. Meštani seoskih naselja na Staroj planini i pirotskom kraju, koji su još pre dve godine pokrenuli akciju „Sačuvajmo reke Stare planine” i koji su dobili zvaničnu podršku od Evropskog pokreta za vodu, posle ove najnovije odluke Vrhovnog kasacionog suda odahnuli su i kažu da je ovom pravednom odlukom\n05.11.2018 u 13:52\nSuša blokirala Rajnu\nSvakog jutra u zoru kapetan Frank Zep uključuje brodski radio da bi čuo vest koju očekuje iz dana u dan, da je porastao vodostaj kod sela Kauba, gde je najplići deo srednjeg toka Rajne, najvažnije brodske rute u Nemačkoj, piše u najnovijem broju američki list „Njujork tajms”, prenosi Beta. Na tom mestu, na putu za svu robu koja Nemačkoj stiže iz morskih luka Holandije i Belgije, i nedaleko od stene s koje je, po legendi, rečna sirena Lorelaj pesmom mamila lađare u smrt, iz jutra u jutro te vesti nema. Nastavlja se jedna od najvećih suša zbog koje je vodostaj delova Rajne mesecima najniži registrovan do sada, te lađari smanjuju količinu tereta koji prevoze ili su čak i sasvim odustali, i privezali brodove. Presušuju i delovi Dunava i Elbe - drugih dveju reka važnih za transport u\n01.09.2018 u 23:35\nNautički turizam – novac koji izmiče iz ruku\nKonačno je, izgleda, izlečena „akvafobija” Beograda, o kojoj je svojevremeno pisao novinarski bard Bogdan Tirnanić Tirke. Grad koji je, prema njegovim rečima, vekovima „uporno šturisao od obala Save i Dunava, pentrajući se kao sulud po obližnjim bregovima”, sada se spušta na reke. „Potuljenog gospodara” Dunava i „ljupku, ženstvenu” Savu, kako ih je opisivao Kapor, prepoznali smo kao svoje adute, prigrlili ih i turističkim poslenicima zadali da osmisle kako da ovo blago iskoristimo u oblasti zvanoj nautički turizam. Ali, nisu reke važne samo glavnom gradu, već celoj Srbiji. Jer kada bi se potencijali koje imamo bolje iskoristili, naša zemlja bi mogla ozbiljno da zaradi u oblasti nautičkog turizma, koji se u Srbiji, kako kažu u Ministarstvu turizma, oslanja na strateški potencijal Dunava\n24.08.2018 u 10:12\nRadojičić: Uskoro velika akcija čišćenja priobalja\nGrad Beograd u saradnji sa komunalnim preduzećima organizovaće uskoro veliku akciju čišćenja priobalja, a prave se i dugoročni planovi sa idejom da se nabavi nekoliko brodova katamarana koji će skupljati otpad sa reka, najavio je danas gradonačalnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić. On je, gostujući na TV Hepi, istakao da je veoma važno skrenuti pažnju građanima da ne bacaju smeće u reke, jer je to pogubno i kada dođe do poplava. Moramo da promenimo svest ljudi jer smeće zatrpava odvodne kanale koji kasnije ne služe svojoj svrsi. Nisam za kazne, uvek sam pre da se priča sa ljudima, ali krajnja instanca su kazne, rekao je gradonačelnik. Naveo je da često prošeta gradom i razgovara sa građanima, a ukoliko vidi neki komunalni problem, odmah reaguje kako bi se što pre otklonio,\n22.08.2018 u 14:37\nMeštani i ekolozi nastavljaju da se bore za Visočicu na Staroj planini\nNa pitanje hoće li i kada početi izgradnja mini-hidroelektrane (MHE) na reci Visočici u staroplaninskom selu Pakleštica odgovor može biti različit. Iz ugla investitora problema nema, s obzirom na to da, uz odluku Ustavnog suda, ima i sve građevinske dozvole. Međutim, njegovo mišljenje ne dele meštani sa Stare planine i Ministarstvo zaštite životne sredine, rešeni da se bore i izbore za opstanak prirode u ovom kraju. Mnogima nije jasno zašto su žitelji staroplaninskih sela rešili po svaku cenu da kažu „ne” gradnji mini-hidroelektranama i zbog čega imaju nekoliko hiljada potpisa podrške za odbranu reka Stare planine. Objašnjenje se krije u činjenici da mini-hidroelektrane ne predstavljaju samo objekte u smislu Zakona o planiranju i izgradnji i Zakona o ozakonjenju objekata...