OSSRB - Zoran Gajić posetio prvake Evrope pred put u Krakov\nAktuleni prvaci Evrope, najbolji odbojkaši Srbije, otputovali su rano jutros (utorak, 31. avgust) u Krakov, gde će igrati u A grupi XXXII EP 2021, koje će se odigrati od 1. do 19. septembra u Poljskoj, Češkoj, Finskoj i Estoniji.\nMuška seniorska reprezentacija Srbije, aktuelni prvak Evrope, odigraće prvi meč na XXXII EP 2021. u A grupi u Krakovu protiv Belgije, 2. septembra od 20.30 časova. Srbija će drugi meč odigrati 3. septembra protiv Ukrajine od 20.30 časova, a treći 4. septembra od 20.30 časova protiv Poljske. Četvrti meč na EP Srbija će odigrati 6. septembra od 17.30 časova protiv Portugalije, a poslednji, peti 7. septembra protiv Grčke od 17.30 časova.\nGRČKA – UKRAJINA 14.30\nPOLJSKA – PORTUGLAIJA 17.30\nSRBIJA – UKRAJINA 20.30\nBELGIJA – PORTUGALIJA 17.30\nBELGIJA – GRČKA 17.30\nPORTUGALIJA – UKRAJINA 17.30\nPOLJSKA – GRČKA 20.30\nSRBIJA – PORTUGALIJA 17.30\nPOLJSKA – BELGIJA 20.30\nSRBIJA – GRČKA 17.30\nUKRAJINA – BELGIJA 20.30\nITALIJA – BELORUSIJA 14.15\nBUGARSKA – CRNA GORA 17.15\nSLOVENIJA – ČEŠKA 20.15\nSLOVENIJA – CRNA GORA 16.00\nČEŠKA – BELORUSIJA 19.00\nBUGARSKA – ČEŠKA 16.00\nITALIJA – CRNA GORA 19.00\nITALIJA – BUGARSKA 15.45\nSLOVENIJA – BELORUSIJA 19.00\nSLOVENIJA – BUGARSKA 16.00\nCRNA GORA – ČEŠKA 19.00\nFINSKA – SEVERNA MAKEDONIJA 19.00 (18.00)\nRUSIJA – TURSKA 17.00 (16.00)\nHOLANDIJA – ŠPANIJA 20.00 (19.00)\nTURSKA – ŠPANIJA 17.00 (16.00)\nHOLANDIJA – SEVERNA MAKEDONIJA 20.00 (19.00)\nŠPANIJA – FINSKA 14.00 (13.00)\nRUSIJA – HOLANDIJA 17.30 (16.30)\nSEVERNA MAKEDONIJA – TURSKA 14.00 (13.00)\nRUSIJA – FINSKA 17.30 (16.30)\nSEVERNA MAKEDONIJA – ŠPANIJA 17.00 (16.00)\nHOLANDIJA – TURSKA 20.00 (19.00)\nRUSIJA – ŠPANIJA 17.00 (16.00)\nFINSKA – HOLANDIJA 20.00 (19.00)\nESTONIJA – LETONIJA 19.00 (18.00)\nNEMAČKA – HRVATSKA 17.00 (16.00)\nFRANCUSKA – SLOVAČKA 20.00 (19.00)\nESTONIJA – SLOVAČKA 16.00 (15.00)\nHRVATSKA – LETONIJA 19.00 (18.00)\nNEMAČKA – ESTONIJA 16.00 (15.00)\nFRANCUSKA – HRVATSKA 19.00 (18.00)\nLETONIJA – SLOVAČKA 17.00 (16.00)\nFRANCUSKA – NEMAČKA 20.00 (19.00)\nNEMAČKA – LETONIJA 17.00 (16.00)\nESTONIJA – HRVATSKA 20.00 (19.00)\nSUBOTA, 18. SEPTEBMBAR – POLUFINALE:\nOdbojkaška reprezentacija Srbije (Jugoslavije, Srbije i Crne Gore) učestvovala je 27 puta na do sada odigranom 31 šampionatu Evrope. Seniori nisu igrali 1948. godine u Rimu, 1950. u Sofiji, 1983. u Istočnom Berlinu i 1993. u Turkuu. Reprezentaacija je do sada osvojila 12 medalja, 3 zlatne (2001, 2011. i 2019.), 1 srebrnu (1997.) i 8 bronzanih (1975, 1979, 1995, 1999, 2005, 2007, 2013. i 2017.).\nSrbija je do sada odigrala 199 utakmica i ostvarila 114 pobeda i 85 poraza.\nZa reprezentaciju je na EP do sada nastupalo 138 igrača. Andrija Gerić i Nikola Grbić su rekorderi sa osam učešća na šampionatima Evrope i sa po 54 odigrane utakmice. Slobodan Boškan (48), Goran Vujević (47), Marko Podraščanin (47), Ivan Miljković (45) i Dragan Stanković (40) su igrali na sedam EP.


Ðorđević pred Španiju: Najveći izazov do sada - ATA Stars\nÐorđević pred Španiju: Najveći izazov do sada\nHome/cVesti - sportovi/Košarka/Ðorđević pred Španiju: Najveći izazov do sada\nSelektor košarkaške reprezentacije Srbije Aleksandar Ðorđević uoči utakmice protiv Španije, koja će odlučiti ko će sa prve pozicije u četvrtfinale, izjavio je da ekipu očekuje najveći i najzahtevniji meč do sada na Mundobasketu.\n„Najvažnija i najteža utakmica do sada… Najzahtevnija sigurno… Španci svako takmičenje krenu u slabijoj formi i onda se podižu. To već godinama rade, planski ili ne… Imaju veliko iskustvo, sjajne lidere koji vode igru poput Ljulja i Rubija. Rudi Fernandes ima iskustvo, Pau Rivas radi posao sa klupe. Naravno, uz sjajnog Marka Gasola, braću Ernangomes i Klavera, to je odlična reprezentacija. Igraju mnogo snažno, fizički, na ivici faula kao i uvek. Moramo da budemo spremni da bismo uradili ono što očekujemo“, rekao je Ðorđević, a prenosi sajt KS S.\nPovezana vest: NBA VESTI, Pobeda Njujorka\n„I sada ćemo. Zavisi šta kažemo da je odlično. Ranijih godina smo govorili da i izlaskom na zagrevanje, već govorom tela i autoritetom pokažeš zašto si došao. I tako utičeš malo na protivnika. Kada su slabije reprezentacije, one trpe, ali kada su jače, one igraju sa više ponosa, snage i znanja. Biće teže sada“, rekao je Ðorđević.\nPovezana vest: Gašić: Energija i pamet za pobedu protiv Galatasaraja\n„To je bila moja mala metafora i mislim da su je svi shvatili. Po mom mišljenju oni su bili dominantna evropska reprezentacija, igrali fantastično, počevši od starijeg Gasola. Mi prvo hoćemo da pobedimo. Kako i na koji način, s kolikom razlikom, manje je važno. Samo da idemo sigurni u sebe i način na koji igramo, da nastavimo u istom ritmu. Ništa specijalno nije potrebno. To što je bilo, bilo je. To su stvari koje se ciklično menjaju. Ovaj ciklus možemo da označimo na neki način, tako razmišljamo“.\nÐorđević ističe da su Španci veoma jaki, posebno u odbrani.\nPovezana vest: NBA VESTI, Hjusotn ostvario prvu pobedu, trijumfi San Antonija i Portlanda\n„Postoje igrači koji rade odličan defanzivni posao, poput Oriole, Klavera, mlađeg Ernangomesa i igrača koji ulaze sa klupe. Neke utakmice koje su u grupi igrali protiv Irana i Tunisa, Kino Kolom je ušao sa klupe kao treći plejmejker i povezao ih, ali, taj njihov odbrambeni fajt je njihov zaštitni znak već godinama. Znaju kako da izvuku faul, kako da fintiraju, tu su majstori Rudi Fernandes pre svih, ali Rubio, Rivas i Ljulj igraju veoma dobru odbranu. To je super izazov i dolazi u pravom trenutku“, rekao je Đorđević.\nUtakmica između Srbije i Španije igra se sutra od 14.30\nBy ATA Stars Redakcija|2019-09-07T16:46:57+01:00septembar 7th, 2019|Košarka|0 Comments


Srbijanska javnost na nogama zbog Šešeljovog ponašanja, traže da ga se izbaci iz Skupštine - Klix.ba\nOsudili uvrede Srbijanska javnost na nogama zbog Šešeljovog ponašanja, traže da ga se izbaci iz Skupštine\n18.7.2019. u 16:05\nVojislav Šešelj Narodna skupština Srbije Snežana Čongradin\nBrojne poznate ličnosti, organizacije ali i šira javnost osudili su najbrutalnije uvrede i prijetnje koje je lider radikala i osuđeni ratni zločinac Vojislav Šešelj sa skupštinske govornice uputio novinarki Danasa Snežani Čongradin.\nPodsjećaju da je Šešelj osuđeni ratni zločinac i da mu nije mjesto u skupštini, a da bi nadležni državni organi hitno trebalo da reaguju povodom prijetnji, prenosi Danas.rs.\nNovinarka lista Danas Snežana Čongradin koja je u svom izvještaju pisala o tome da je Srbija počinila genocid, a potom javno doživjela prizemne uvrede od Vojislava Šešelja.\nHrabar čin 17.7.2019. u 08:23\nOsim Čongradin, Šešelj je vrijeđao i predstavnicu udruge Žene u crnom Stašu Zajović, zatim preminulu predsjednicu Komiteta za ljudska prava (YUCOM) Biljanu Kovačević Vučo, te udruženja Žene u crnom i Inicijativa mladih za ljudska prava.\nNovi moment 0


Srpski fudbalski reprezentativac Darko Lazović preći će bez obeštećenja u Lacio kada mu na kraju sezine istekne ugovor sa Đenovom, piše rimski “Mesađero”.\nPovratnik među “orlove” za duele protiv Nemačke i Portugalije ovog meseca, prema pisanju dnevnika koji je dobro upućen u dešavanja u Laciju, već je postigao dogovor sa “nebesko-plavima” kako bi karijeru nastavio u Rimu. Lazović će se u Laciju pridružiti Sergeju Milinković-Saviću, kao i rođenom Beograđaninu, a crnogorskom reprezentativcu Adamu Marušiću.\nLazović ima dobru sezonu u dresu Đenove na poziciji desnog spoljnjeg, a u Seriji A postigao je dva gola i ostvario četiri asistencije. U Đenovu je 2015. godine došao iz Crvene zvezde, takođe po isteku ugovora, a igrao je još za čačanski Borac. Za reprezentaciju Srbije odigrao je pet mečeva.


Reakcija /Oglasili se iz fudbalskog kluba Emina: Kome smetamo? / Radio Sarajevo\nReakcija / Oglasili se iz fudbalskog kluba Emina: Kome smetamo?\n06. 11. 2019. u 12:23:00 Radiosarajevo.ba\nŽenski fudbalski klub Emina je demantovao navode da je njihov trener Zijo Tojaga nasrnuo na igračicu brčanske Lokomotive tokom utakmice Premijer lige Bosne i Hercegovine u Mostaru.\nNavode objavljene u medijima su nazvali "dezinformacijama". Smatraju da du navodi nekadašnjeg izvjestitelja o ženskom fudbalu i sadašnje suca Danijela Vuksanovića o verbalnom sukobu igračica protumačeni kao fizički napad Tojage na igračicu Lokomotive Aldinu Škahić.\nNovi skandal u BiH: Trener uletio na teren i napao igračicu od 20 godina!\n"Danijel Vuksanović je aktuelni uređivač službene stranice gostujućeg tima ŽFK Lokomotiva, te postoji osnovana sumnja kako je imao namjeru da klevećući trenera ZijuTojagu,našteti njegovu osobnom ugledu te ugledu ŽF/NK Emina koji je direktni konkurentu Premijer ligi te se bori za najvišu poziciju u istoj. Dezinformaciju o fizičkom nasrtaju trenera Zije Tojage na igračicu protivničkog tima, Vuksanović je objavio na portalu sportdc.net, te je vijest nakon toga odjeknula regionalnim medijima", poručili su iz ovog sportskog kolektiva.\nIstakli su da se postavlja pitanje kako je i pod kojim uslovima je Vuksanović došao do zapisnika, te ga objavio ako bi, kako su naveli, trebao biti dostupan samo ovlaštenoj osobi koja ima pristup stranici comet.nsbih.ba.\nTakođer tvrde da osim podataka koje je Vuksanović podijelio, nije istaknuto da u zapisniku domaćeg time bilo manjkavosti u vidu neuvođenju dvije igračice - Dragice Dende i Andreje Čulo. Kako su istkali, Vuksanović je kao bivši igrač Lokomotiva na utakmicu došao prijevozom gostujućeg tima.\nIz Ženskog fudbalskog kluba Emina su naglasili i sljedeće:\n"U subotu, 2. 11. 2019. pred 40 gledatelja je održan susret Premijer lige za žene između ŽF/NK Emina, te ŽFK Lokomotiva na nogometnom igralištu Rođeni. U 31. minuti susreta, nakon nedosuđenog faula u korist igračice ŽF/NK Emina Đule Velagić, dolazi do žustre rasprave dviju igračica koje se nastavljaju unositi u lice jedna drugoj, koju prekida trener ŽF/NK Emina Zijo Tojaga, udaljujući i rukama razmičući dvije protivničke igračice."\nKako je saopšteno, delegatkinja utakmice Lajla Spahić je načinila zapisnik na osnovu mišljenja sutkinje Aide Jusufović, koja je glavnu sutkinju obavijestila o navodnom fizičkom kontaktu dodavši:\n"Također, zapisnik nije formiran na temelju odluke glavnog suca Nejre Ališpago, kojoj pozicija na terenu nije dopuštala da isprati sukob dviju igračica."\nKako su naveli, s obzirom na to kako se ŽF/NK Emina danas bori za prestiž u Premijer ligi, vodstvo kluba i trener Zijo Tojaga neosnovanu klevetu smatraju izravnom prijetnjom za lični ugled, te ugled kluba.\n"S obzirom na širok opus sportskih i trenerskih aktivnosti Zije Tojage, koji je tijekom života bio internacionalnim trenerom, kako ženskih, tako i muških ekipa, nedopustiv je svaki pokušaj narušavanja njegova profesionalnog, te osobnog ugleda, te ugleda ŽF/NK Emina od strane medija potkanutih klevetom Danijela Vuksanovića, te neprofesionalne djelatnosti delegata susreta Lajle Spahić", saopšteno je.\nKao važnim su ocijenili da je klub naklonjen igračicama svih vjera i nacija, te da do sada nisu zabilježeni konflikti između igračica i trenera.\nNaveli su da je angažovan advokat da bi se, kako su istakli, ispravila nepravda koja se stavlja na teret trenera od strane pojedinih medija koji su predvođeni Danijelom Vuksanovićem.\nTagovi: napad incident Mostar\nCcc... / Igrač nakon crvenog kartona nokautirao sudiju, helikopterom ga odvezli u bolnicu\nSAD / Brutalni napad na trenera hrvatske boksačice odgodio meč za svjetsku titulu\n... / Skandal u Srbiji: Trener Vojvodine prijetio navijaču da će mu prerezati vrat


OD 1. MARTA 2017. GODINE BIĆE DOSTUPAN UNAPREĐENI SISTEM PROCENE PROSEČNE CENE NEKRETNINA U SRBIJI: Podaci iz Registra cena nepokretnosti i sistem masovne procene vrednosti nepokretnosti treba da obezbede jednak i pravedan tretman svih poreskih obveznika, građana i privrednika, a za državu niže troškove određivanja poreskih osnovica i veći priliv sredstava od oporezivanja zahvaljujući kompletnom obuhvatu nepokretnosti\nOd 126.000 nekretnina trgovanih prošle godine, najskuplji je bio stan u centru Beograda, čiji je kvadrat koštao 5.290 evra. Građani i privrednici moći će od 1. marta 2017. godine lakše da se odlučuju za investiranje u nekretnine, pošto je Republički geodetski zavod unapredio sistem procene prosečne cene nekretnina u Srbiji, navodi se u saopštenju Zavoda.\nNajskuplje plaćena kuća u Srbiji 2016. godini, međutim, nije kupljena u Beogradu, već u Subotici, po ceni od 1,2 miliona evra.\nIzvor: Vebsajt RTS, 22.02.2017.


Nidžara Ahmetašević: Bh. trgovci – nevidljivi radnici - Radnička prava\nNidžara Ahmetašević: Bh. trgovci – nevidljivi radnici\nIzvor: Portal Bilten, 25.05.2015.\nU zemlji sa stopom nezaposlenosti od preko 40% radnici imaju malo prilika da biraju poslove ili odbijaju ponuđene uvjete rada. Situaciju dodatno zaoštrava nevoljkost i institucionalna nesposobnost države da osigura minimalna prava. Istodobno, postojeći oblici sindikalnog organiziranja pokazuju se neprikladnima da pokrenu i održe radnički otpor.\nOd 126.000 radnika trgovaca u Bosni i Hercegovini njih tek nešto više od 10.000 su članovi sindikata. Od toga je oko 3500 trenutno zaposleno u trgovinama, dok su ostali radnici brojnih propalih firmi. Strah je jedan od glavnih razloga za ovako poražavajuće malo članstvo smatra Mersiha Beširović, predsjednica Sindikata radnika trgovine i uslužnih djelatnosti BiH. “Postoji ogroman strah i nespremnost ljudi da mijenjaju situaciju. Sa svim se možemo nositi, ali sa tim teško”, kaže Beširović.\nOno što svakako doprinosi ovom strahu je činjenica da u BiH nezaposlenost preko 40%, što poslodavcima olakšava kršenja prava radnika. Prema podacima Sindikata, u prodavnicama u BiH uglavnom radi visokoobrazovano stanovništvo, mladi koji ne mogu naći posao nakon završenih fakulteta.\nDrugi razlog je nepovjerenje prema sindikatima u BiH. Prema istraživanju koje je 2014. godine proveo Centar za ljudska prava Univerziteta u Sarajevu, oko 22% građana vjeruje da su sindikati samo paravan za manipulacije, a njih 47% vjeruje da su loše organizirani i da slabo zastupaju interese građana. Percepcija postojećih sindikata je da su njihovi lideri često bliski političarima, i pri tome udaljeni od stvarnih problema radnika. Obratiti se sindikatu tako za radnike u svim sektorima u BiH je tek posljednja opcija. Još jedan problem je nedostatak solidarnosti. “Ali, mislim da je to neki generalni stav svih građana ove zemlje. Valjda se u toj stalnoj trci za egzistencijom udaljavaju jedni od drugih i definitivno nisu spremni da podnesu teret svog kolege i kolegice. To odsustvo solidarnosti jeste najveći krivac za ovo stanje u društvu”, misli Beširević.\nMobing i rad do iznemoglosti\nBeširović smatra i da su radnici u trgovinama i uslužnim djelatnostima najviše ugroženi radnici u BiH, a unutar te kategorije mladi radnici i radnice koji često rade na crno i bez ikakvih prava. Sindikat redovno dobija anonimne prijave ili molbe za pomoć od radnika. U jednom takvom pismu, žena koja se potpisuje kao “zabrinuta majka”, piše kako “u novom trgovačkom centru u Sarajevu radnici rade 10 do 12 sati bez pauze i zabranjeno im je da sjednu makar i pet minuta, a poslodavac to kontroliše videonadzorom”.\nPrema podacima Sindikata, najčešći problem radnicima u trgovinama i uslužnim djelatnostima su mobing (čak 23% registrovanih slučajeva), potom prekovremeni rad (22%), neuplaćivanje doprinosa (13%), radno vrijeme i iznad zakonskog maksimuma (11%), neopravdano i nedobrovoljno premještanje radnika na drugo radno mjesto ili lokaciju (11%), neredovna plata i kašnjenje plate (10%), nemogućnost korištenja sedmičnog odmora (10%), neisplaćivanje ili ad hocsmanjenje plate (9%). Istovremeno, radnici trpe diskriminaciju najčešće po rodnoj, etničkoj i dobnoj pripadnosti.\n“Radim šest dana sedmično po 10 sati”, kaže mlada trgovkinja koja radi u maloj prodavnici u centru Sarajeva. “Ako neko nešto ukrade, ja to moram da platim. Ako se napravi neka šteta, i to moram ja da platim. Praznika i odmora nema.” Sličnu priču možete čuti u skoro svakoj prodavnici u BiH. Većina radnika mora raditi i nedjeljom, a minimalna plata, ujedno i najčešća, im je 420 maraka u Federaciji (oko 210 eura) ili 380 u Republici Srpskoj (160 eura). Uposlenici u malim, privatnim, trgovinama rade i praznicima, uključujući 1. maj. Još u gorem položaju su radnici u kafićima i restoranima koji rade i preko 12 sati, bez dana odmora nekada i po 15 dana zaredom.\nNesigurno radno mjesto\nNajveći problem je što ne postoji zakon koji ovo reguliše, odnosno pravila o radnim i neradnim danima određuju općine na području kojih se prodavnice nalaze. U Sindikatu kažu da su pokušali da se izbore za neradnu nedjelju i 1. maj, ali bez uspjeha. Argument kojim su se suprotstavili poslodavci bio je da one koji rade na crno niko neće zatvoriti na praznik i da im je to prevelik gubitak. A svaki gubitak nadoknađuju radnici. Istovremeno, inspekcije koje bi trebale kontrolisati rad na crno, ne rade vikendima i praznicima. “Nismo imali čime da im se suprotstavimo na takve argumente”, kaže Beširović.\nOvo se najčešće dešava u malim, privatnim trgovinama gdje nema sindikalnog organizovanja. Prema anketi koju je uradio Sindikat, čak 57,1% ispitanika je reklo da se boje da će izgubiti posao, a 27,9% vjeruje da se nikakva promjena neće desiti ukoliko pokušaju da se organizuju da bi zaštitili svoja prava. Istovremeno, čak 88,4% se izjasnilo da bi radije “neformalno” tražili zaštitu svojih prava, nego ostavljali pisani trag.\nPrema zvaničnim podacima, radnici u trgovinama i uslužnom sektoru najčešće ostaju bez posla – od osam radnika u realnom sektoru koji su ostali bez posla, šest su bili trgovci. “U tom sektoru se stalno mijenja radna snaga i, između ostalog, i to je razlog tog velikog straha. Tako nešto se dešava prevashodno jer je radno zakonodavstvo jako loše”, tvrdi predsjednica Sindikata. Beširević pojašnjava kako je zadnji put Zakon o radu mijenjan 2003. godine, te da je pravljen kako bi u prvom planu zaštitio uposlenike u javnoj administraciji. Dodatni problem je činjenica da različiti zakoni regulišu rad u dva entiteta i distriktu.\nSiromašni, ignorirani i obeshrabreni\nMMF i Europska komisija nedavno su počeli u BiH promovirati izmjene zakona, no Savez sindikata se protivi prijedlozima tvrdeći da će dovesti radnike u još težu situaciju, kao što je vidljivo i po politikama koje te institucije nameću širom Evrope, a pogotovo u Grčkoj. Savez sindikata BiH nedavno je pokrenuo kampanju kojom se prtive usvajanju novog zakona o radu kojima se ukidaju kolektivni ugovori i rad na nedoređeno. Prema čelnicima Saveza, ukoliko bude prihvaćen takav prijedlog radnicima bi se dodatno ukinula ionako minimalna prava. Nacrt zakona, na kojem insisitra MMF uslovljavajući dalju pomoć BiH, još uvijek nije dostupan javnosti.\nDrastičnih primjera kršenja prava radnika u trgovinama i uslužnoj djelatnosti je i previše. Veliki broj ih nije prijavljen ili rade u firmama u kojima vlasnici kao prijavljene radnike vode članove svoje porodice, a radnicima isplaćuju platu “u koverti”. U nekim slučajevima radnici koji su prijavljeni, moraju svaki mjesec kada podignu platu dio vratiti gazdi. Mlade žene obično dobijaju ugovore na jedan do šest mjeseci. U slučaju da zatrudne, kriju trudnoću sve dok ne postane vidljiva, a u tom slučaju im gazde najčešće ne produže ugovore.\nOni koji rade na vremenski ograničen ugovor ne postoje u sistemu te nisu u mogućnosti tražiti zaštitu. Radnice su prijavljivale i slučajeve da su pored redovnih poslova morale čistiti prodavnice, obavljati privatne poslove za gazde, te pospremati kuće i stanove vlasnika trgovina. “Ono što je meni teško shvatiti je zašto ljudi to trpe?”, pita se predsjednica Sindikata. “Lično sam sa pričala sa nekim od tih radnika koji su mi rekli da trpe jer im je 300 maraka bolje nego išta. Isto tako mislim da jer razlog jer se ljudi osjećaju potpuno izgubljeno, nemaju nikoga da ih štiti. Izgleda da je siromaštvo ipak puno gori problem ovdje nego to pokazuju statistike.”\nZa sve ove probleme Sindikat teško pronalazi rješenja. Novca za pružanje pravne pomoći nemaju, ali u saradnji sa nevladinom organizacijom Vaša prava mogu se pobrinuti samo za najdrastičnije slučajeve. Sindikat opstaje zahvaljujući projektima i donacijama međunarodnih organizacija koje djeluju u BiH. Radnici u ovom sektoru gotovo da ne izlaze na proteste jer ih to dovodi u opasnost da će izgubiti poslove. Mediji pak rijetko govore o ovoj kategoriji radnika ili kršenju njihovih prava. Jednom godišnje, 29. aprila, u organizaciji Sindikata, mali broj članova izađe na protest koji nazivaju “Protest duhova” jer ih, kažu, niko ne vidi.\nIzvor Foto: AFP / Panorama Sarajeva\nNidžara Ahmetašević: Nesigurnost na radu u BiH


India Sarovar Hotels launches COVID Care Center for the elderly – eTurboNews |. | Trendovi | Online vijesti o putovanjima\nIndija Sarovar hoteli pokreću COVID Care Center\nSarovar Hotels and Resorts u partnerstvu sa #iamgurgaon i Emoha Elder Care, posvećenim Gurugramu, COVID Care Center sa 60 kreveta u hotelu Golden Tulip, Sektor 29, Gurugram u Indiji.\nOva je ustanova namijenjena starijima koji su pozitivni na COVID i nisu u stanju da se brinu o sebi u svojim domovima.\nOvo je "dom" za oporavak starijih u miru.\nUsluga uključuje namjenske koncentratore kisika, kliničku njegu i njegu na licu mjesta, praćenje vitalnog stanja, mrežne aktivnosti za emocionalno blagostanje i najvažnije brižnu domaću atmosferu.\nU vrijeme kada pandemija uzrokuje toliko stresa za naše starije, Sarovar Hotels and Resorts nada se da će to donijeti olakšanje i da će biti "dom" za starije ljude da se oporave u miru s namjenskim koncentratorima kisika, kliničkom i sestrinskom pažnjom na licu mjesta, praćenje vitalnog stanja, mrežne aktivnosti za emocionalno blagostanje i najvažnije brižna domaća atmosfera.\nOva je ustanova namijenjena starijima koji su pozitivni na COVID i nisu u stanju da se brinu o sebi u svojim domovima. Inicijativa je udružena sa Fortis Memorial Research Institute, Gurugramom za COVID Consultations.\nThe COVID-19 brojevi i dalje dostižu vrhunac u Indiji svaki dan, jer je savezna vlada isključila potpuno zaključavanje kako bi obuzdala pogoršanje situacije. Iako su neke države uvele noćni policijski čas ili djelomično zaključavanje.


LIVESCORE.in: Nogomet - Češka Republika, Livescore\nNogomet - Češka Republika, Livescore\nObjašnjenje: Nogometni livescore servis na LIVESCORE.in nudi livescore servis za Češka Republika nogometne lige koristeći servis na LIVESCORE.in i pogledajte takođe minutu utakmice, strijelce golova, crvene kartona, rezultat na poluvremenu i druge livescore podatke. Pratite nogomet, stranicu Češka Republika rezultati uživo i ostale najpopularnije stranice na Livescore.in. Webmasteri koji su zainteresovani za integraciju livescore servisa na svojoj web-stranici sa svojim ličnim dizajnom su dobrodošli za prijavu na naš besplatni livescore servis.


Ruski doktor o iskustvu iz Kine: Takav karantin nije viđen u istoriji čovečanstva | Luftika\n“Tako nešto još niko nije uradio. Kinesko iskustvo, potpuno ograničavanje kontakata, mnogo je pomoglo celom svetu. Pokazalo je kako se epidemija može efikasno zaustaviti. To se videlo u Južnoj Koreji koja je sledila kineski primer i izborila se s epidemijom”, rekao je Semjonov.\n“Vlasti su se dugo kolebale između komfora stanovništva i potrebe za zatvaranjem svih granica. Ta neodlučnost vlasti i dugo gomilanje pojedinačnih slučajeva dovelo je do toga da se zaraza kod njih širila polako, ali je postojala i zato su kasno počeli da reaguju”, smatra Semjonov.\n“Da krenem od najgoreg scenarija – epidemija postaje ogromna i preplavljuje ceo svet. Meni je teško da poverujem u to. Koronavirus nije zarazan kao npr. virus gripa”, istakao je.\n“Da ne oboleva veliki broj ljudi ali da stalno ima obolelih. To je takođe malo verovatno jer se sezona respiratornih infekcija bliži kraju na severnoj hemisferi. Na južnoj živi mnogo manje ljudi i tamo se teško može održati takva masovnost epidemije”, ističe Semjonov.\n“Trebalo bi naći prelaznog domaćina virusa. Naučnici se bave tim pitanjem i uskoro ćemo dobiti odgovor”, kaže ruski doktor.\n“Ja želim da verujem u taj scenario”, rekao je Semjonov.\noznakeAleksandar Semjonov koronavirus koronavirus kina


Evropska nedelja neplodnosti: Struka poručuje parovima da nikad ne odustaju, jer nada uvek postoji – TV Kikinda\nEvropska nedelja neplodnosti: Struka poručuje parovima da nikad ne odustaju, jer nada uvek postoji\nDece je sve manje, a uzroci tome su brojni. Jedan koji posebno pogađa sve veći broj stanovnika je neplodnost.\nStruka na ovaj problem gleda kroz prizmu bračnog infertiliteta, a primarijus magistar medicinskih nauka i doktor medicine Dragan Rankov, specijalista ginekolog-perinatolog, iza kojeg je 48 godina iskustva, 50.000 porođaja i 5.000 većih operacija, dao nam je definiciju nauke:\n-Ako u jednom braku posle godinu dana ne dođe do oplodnje, brak proglašavamo neplodnim, odnosno kažemo da se radi o infertilnom braku. O sterilitetu se više ne priča, jer je to grub pojam koji ukazuje da potomstva nikad neće biti. Infertilitet znači da ne može da se dođe do začeća nakon godinu dana. To znači da kod svih bračnih parova, kod kojih nakon godinu dana normalnog bračnog i seksualnog života ne dolazi do začeća, bivaju proglašeni neplodnim, odnosno infertilnim.\nUzroci neplodnosti su brojni: od genetskih, preko anomalija, bolesti, upala i infekcija, do psiholoških. Jednako pogađaju i muškarce i žene:\n-Zvanična statistika kaže da je u 40 odsto slučajeva problem je kod muškarca i u isto toliko procenata kod žena, a u 20 odsto slučajeva kod oba partnera.\nSa problemima neplodnosti suočavale su se brojne generacije. Ipak, čini se da je sada sve više parova koji se bore za potomstvo:\n-Problem ispitivanja neplodnosti nekada je bio sramota. Kada sam počeo da rasdim sedamdesetih godina, problemu neplodnosti prilazilo se sa skepsom. Međutim, razvojem struke i svesti ljudi, sada je situacija drugačija. Sada se sve više tome pridaje značaj i praktično je nauka stava da danas ne bi smelo da par koji želi decu da ostane bez potomstva.\nNa radost svih onih koji se suočavaju sa ovim problemom, medicina je napredovala i sada postoji mnogo metoda uz koje parovi mogu da se ostvare kao roditelji. Najzastupljeniji je biomedicinski potpomognuta oplodnja:\n-Biomedicinski potpomognutu oplodnju ostavljamo za kraj, jer je ona krajnje sredstvo kada se iscrpe neinvazivne metode. Ona nam je krajnje oružje da do dođe do trudnoće. Ipak, ako imamo bračni par gde žena ima više od 35 godina, a muškarac preko 40, ne čekamo mnogo, već nakon par meseci ulazimo u proceduru.\nLepo je čuti da nada uvek postoji, pa naš sagovornik poručuje parovima koji se bore protiv neplodnosti da nikad ne odustaju:\n-Nikad ne treba odustati, treba uvek pokušati i imati nadu. Može da uspe i tamo gde je praktično nemoguće. Lekar koji vodi par mora da ima širok vidik, da dosta zna o tom problemu i da zna gde on može da bude rešen. Problemi se ne rešavaju u mojoj ili nekoj drugoj ordinaciji, a doktor mora znati gde da uputi par.\nProcenjuje se da oko se 25 miliona ljudi u Evropi suočava sa infertilitetom. Od 5. do 11. novembra obeležava se Evropska nedelja neplodnosti, sa ciljem podizanja svesti o ovom problemu. Naš sagovornik ističe da posebnu pažnju treba obratiti na psihološki aspekt ovog problema, jer neretko, kada se par najmanje nada, dobije lepe vesti.\n← “Život jer skup, ali živeti je jeftino” tvrdi Snežana Radojičić Završena setva ozimih strnina →


Slavske pozivnice kao izložba u Istorijskom arhivu Niš\nTanjug 8. juna 2021. 16:14\nNIŠ – Izložba svečanih slavskih pozivnica pod nazivom “Učtivo Vas pozivamo na slavu…“ danas je otvorena u Istorijskom arhivu Niša, povodom obeležavanja slave Car Konstantin i carica Jelena, koju slavi grad Niš, saopštili su organizatori.\nPozivnicama na toj izložbi je obuhvaćen međuratni period, od 1922. do 1941. Godine, a sam naziv postavke govori na koji svečarski i učtiv način su se nekad pozivali gosti u čast slave.\nPanoi sa fotografijama pozivnica biće izloženi do 29. juna ispred zgrade Istorijskog arhiva u niškoj Tvrđavi.\nNajvažniji srpski porodični praznik – slava, postala je među Srbima znak prepoznavanja i indentifikacije.\nUveliko važi mišljenje i nepisano pravilo da se na slavu ne poziva, da zvanice same znaju kome bi trebalo da se na taj sveti dan pojave za trpezom, kao i da je dom domaćina tog dana za sve otvoren.\nIpak, malo je poznato da su nekada organizacije i poneki imućni pojedinci, za svoju slavu pravili zasebne pozivnice u kojima je do izražaja dolazila učtivost, skromnost i građanska estetika.\nVrednost ovih pozivnica nije samo estetska i duhovna, već podsetnik na neka prošla vremena kojih odavno nema.\n„Istražujući arhivske fondove, autori izložbe su otkrili pozivnice, i zadivljeni njihovom lepotom, poželeli da ih predstave javnosti“, objašnjava nastanak ovog projekta Snežana Radović, direktorka Istorijskog arhiva Niša.\nOna ističe da su upravo te pozivnice postale tema izložbe kakvu do sada nije bilo moguće videti, gde se izdvaja pozivnica Društva milosrđa i zaštite dece i mladeži za slavu sv. Cara Konstantina i carice Jelene iz 1937. godine.\nPrema njenim rečima, najstarijih pozivnica ima nekoliko, a naročito je važna pozivnica Niške trgovačke omladine za slavu Preobraženje i pozivnica Moravskog artiljerijskog puka za slavu Blagovesti.\nZahvaljujući direktorki Istorijskog arhiva Niša, ta ustanova je u poslednje vreme sprovela niz značajnih aktivnosti i izložbi, kao što su naučni skup arhivista i postavka o kralju Milanu Obrenoviću, realizovana u saradnji sa Udruženjem za kulturu, umetnost i međunarodnu saradnju „Adligat“ iz Beograda.


Sportske.net - Novosađani, svi na "Karađorđe" i zbog Boška i zbog Voše\nNovosađani, svi na "Karađorđe" i zbog Boška i zbog Voše\nMotiv više da nas u četvrtak od 19 sati bude što više na "Karađorđu".\nFudbaleri Vojvodine u četvrtak igraju važan evropski meč u trećem kolu kvalifikacija za Ligu konferencije, pošto će se, sa početkom u 19 časova, na „Karađorđu“ sastati sa ekipom LASK-a iz Linca.\nProdaja ulaznica za ovaj meč je počela danas u prostorijama kompanije „GIGS TIKS“ u tržnom centru „Pariski magazin“, a odlukom FK Vojvodina, deo prihoda od prodaje ulaznica biće prosleđen u humanitarne svrhe, saopšteno je na sajtu kluba, na kom se još dodaje:\n"Konkretno, 200 dinara od svake prodate ulaznice biće uplaćeno na račun za lečenje malog Boška Guglete, sedmomesečne bebe iz Novog Sada, koji boluje od spinalne mišićne atrofije i potrebno mu je skupo lečenje u inostranstvu.\nBoško je rođen 14. januara 2021. godine u Novom Sadu. Trudnoća i porođaj su protekli uredno, ali kada je imao tri meseca, njegovi roditelji su primetili da je dosta mirniji nego što bi trebalo da bude u tom uzrastu. Iako je slaba pokretljivost bila prisutna od samog rođenja, ona je uvek bila pravdana time da se deca razlikuju – neka su živahnija, a neka mirnija. Prisećajući se Dušana, Boškovog brata, i gledajući njegove video snimke, njihovi roditelji su uočili značajnu razliku, koja je istog trenutka uključila crveni alarm.\nOd četvrtog meseca života, Boško, hrabra beba, počinje svoju borbu za život. Lečenje koje se pokazalo kao izrazito uspešno i koje je glavni cilj jeste genska terapija Zolgensma. Međutim, ova savremena terapija, odobrena 2019. godine, trenutno je najskuplja na svetu. Roditelji pozivaju sve ljude dobre volje da daju svoj doprinos kako bi se što pre stiglo do cilja – iznosa od 2,5 miliona evra.\nOd 19. juna, Boško se nalazi na intenzivnoj nezi u Dečijoj bolnici u Novom Sadu i nije u stanju samostalno da diše i da se hrani. Svakim danom, njegovo stanje se pogoršava, te je od izuzetnog značaja da se sredstva što pre sakupe.\nBošku su sredstva potrebna za terapiju Zolgensma, lečenje u inostranstvu, rehabilitacije, fizikalne i okupacione terapije, za laboratorijske analize, ortopedska pomagala, medicinske aparate, kao i za putne troškove i smeštaj.\nUlaznice za utakmicu protiv LASK-a prodavaće se po cenama od 700 (zapad), 500 (istok) i 200 dinara (sever), a više informacija o prodaji mogu se pronaći ovde. Ulaznice za utakmicu kupiće i svi iz FK Vojvodina, uključujući i igrače, članove stručnog štaba, članove uprave, zaposlene…\nTakođe, svi koji to žele, Boškovom lečenju mogu pomoći i slanjem SMS poruke sa sadržajem „1032“ na broj 3030, kao i uplatama na račun:\nBudimo humani! Da i Boško pobedi SMA", poručio je FK Vojvodina.\nĐorđo Kjelini ubeđen: "Ronaldo je trebalo da ode ranije!"\nDrama na "Old trafordu" za vreme utakmice, ali i posle nje\nZvezda predstavila novi dres - Debi već u Danskoj!\nKrajinović poražen na startu u Moskvi


15.09.2019. 17:14h 15.09.2019. 17:14h\nPošto Centralna obaveštajna agencija (CIA) nije uspela da spreči napad 11. septembra 2001, mnogi su se pitali da li je moglo više da se učini. BBC piše da je problem raznolikosti možda glavni razlog zbog kojeg agencija nije uočila signale.\nNeuspeh CIA da uoči upozoravajuće znakove zavere 11. 9. postala je jedna od najspornijih tema u istoriji obaveštajnog rada, piše britanski javni servis. Sa jedne strane su oni koji kažu da su agenciji promakli očigledni znakovi upozorenja, a sa druge oni koji tvrde da je teško unapred identifikovati pretnju, i da je CIA učinila sve što je mogla.\nMeđutim, dodaje BBC, moguće je da obe strane greše i da se problem proteže izvan obaveštajne zajednice i danas nečujno pogađa hiljade organizacija, vlada i timova. Dok su mnoge istrage bile usredsređene na posebne procene u grozničavom periodu uoči 11. septembra, malo ko se setio da ispita unutrašnju strukturu same CIA i posebno njenu politiku zapošljavanja, piše BBC. Sa jedne strane, ona je bila najsavremenija. Potencijalni analitičari su prolazili niz psiholoških, medicinskih i drugih testova i nesumnjivo su angažovali izuzetne ljude.\n„Dva glavna ispita su bili testovi tipa SAT za proveru inteligencije kandidata i psihološkog profila da bi se ispitalo njihovo mentalno stanje. Testovi su eliminisali svakog ko nije imao briljantne rezultate na oba testa. U godini kada sam se ja prijavio, primili su jednog kandidata na 20.000 prijavljenih“, rekao je jedan veteran CIA.\nBBC ističe da je, ipak, većina primljenih bila veoma slična - beli, muškarci, Anglosaksonci, američki protestanti. To je uobičajeni fenomen prilikom regrutovanja, koji se ponekad naziva homofilija - ljudi nastoje sa zapošljavaju one koji misle (i često izgledaju) kao oni. Prihvatljivo je biti okružen ljudima koji dele ista verovanja. „Zaista, skeniranje mozga pokazuje da kada čujemo da drugi misle kao mi, dolazi do stimulacije centara za zadovoljstvo u našem mozgu,“ piše BBC.\nU studiji o CIA, obaveštajni eksperti Majlo Džons i Filio Silberzan su napisali: „Prvi dosledni atribut identiteta i kulture CIA od 1947. do 2001. je homogenost njenog osoblja u smislu rase, pola, etničke pripadnosti i klasnog porekla.“\nStudija generalnog inspektora o regrutovanju otkrila je da u jednom ogranku CIA, Kancelariji za obaveštajne procene od nacionalnog značaja, 1964. nije bilo crnaca, Jevreja, niti žena profesionalaca, i samo nekoliko katolika.\nDo 1967, piše u tom izveštaju, bilo je manje od 20 Afroamerikanaca od oko 12.000 zaposlenih u CIA i agencija je zadržala praksu da ne angažuje manjine od 1960-ih do 1980-ih. A do 1975, američka obaveštajna zajednica je „otvoreno branila zapošljavanje homoseksualaca.“\nGovoreći o svom iskustvu u CIA 1980-ih, jedan insajder je napisao sa je proces regrutovanja doveo do toga da su novi oficiri izgledali vrlo slično osobama koje su ih regrutovale - belci, uglavnom Anglosaksonci, srednja i viša klasa, diplomci koledža slobodnih veština. „Drugim rečima, čak ni toliko raznolikosti koliko je bilo među onima koji su pomogli u osnivanju CIA.“\nRaznolikost je dodatno sužena nakon kraja hladnog rata. Jedan bivši oficir za operacije je rekao da CIA ima „kulturu belu kao pirinač“.\nU mesecima uoči 11. septembra, Međunarodni časopis za obaveštajna i kontra-obaveštajna pitanja je objavio: „Od svog nastanka, u obaveštajnoj zajednici radi bela muška protestantska elita, ne samo zato što je to bila klasa na vlasti, nego zato što je ta elita sebe smatrala garantom i zaštitnikom američkih vrednosti i etike“.\n„Ako sastavljate tim za štafetu, normalno je da želite najbrže trkače i zašto bi bilo bitno ako su su iste rase, pola, društvene klase itd“, navodi BBC, ističući da ova logika, međutim, ne važi za kompleksne aktivnosti poput obaveštajnih.\n„Kod složenih zadataka nijedna osoba nema sve odgovore i svi imamo slepe tačke - praznine u razumevanju. To znači da će grupa ljudi istih shvatanja i porekla verovatno imati iste slepe tačke i one će se samo pojačati.“\nOsama bin Laden je objavio rat Sjedinjenim Državama iz pećine na Tora Bori u februaru 1996. Na fotografijama je prikazan muškarac sa bradom do grudi. Nosio je odoru ispod uniforme. Danas, imajući u vidu ono što sada znamo o užasu koji je pokrenuo, ta objava djeluje preteće. Ali, insajder izglavne američke obavještajne agencije rekao je da CIA „nije mogla da veruje da bi visoki bradati Saudijac, koji čuči pored logorske vatre, mogao biti pretnja za SAD“.\nBBC dalje piše da je za kritičnu masu analitičara, Bin Laden tada delovao primitivno i kao nikakva ozbiljna opasnost. Ričard Holbruk, visoki zvaničnik za vreme predsednika Klintona, rekao je: „Kako jedan čovjek u pećini može u komunikacijama nadmudriti društvo koje je u toj oblasti vodeće u svetu?“\nDrugi je rekao: „Oni prosto nisu mogli da prihvate ideju da ulože dodatne resurse u pronalaženje više informacija o Bin Ladenu i Al Kaidi s obzirom na to da je on živeo u pećini. On je za njih bio pojam nazadnosti.“\nBBC ističe da bi neko ko je bolje poznavao islam drugačije doživeo iste fotografije. „Bin Laden je nosio odoru ne zato što je bio primitivan intelektualno ili tehnološki, nego zato što se ugledao na proroka. Postio u danima kad je i prorok postio. Njegove poze i stavovi, koji su zapadnoj publici delovali nazadno, islamska tradicija pripisuje svojim najsvetijim prorocima,“ ističe BBC.\nU knjizi o 11. 9. koja je dobila Pulicerovu nagradu, Lorens Rajt piše da je Bin Laden organizovao operaciju prikazujući slike koje su bile jako važne mnogim muslimanima, ali praktično nevidljive za one koji ne poznaju veru. „Anegdota o bradi i logorskoj vatri je dokaz šireg šablona u kojem su nemuslimanski Amerikanci - čak i iskusni korisnici obaveštajnih podataka - potenili Al Kaidu iz kulturoloških razloga.“\nBBC objašnjava da pećina ima još dublju simboliku. „Kao što gotovo svaki musliman zna, Muhamed je potražio utočište u pećini nakon što je pobegao od progonitelja u Meki. Za jednog muslimana, pećina je sveto mesto.“\nBin Laden je svoje izgnanstvo na Tora Bori koristio kao ličnu hidžru, a pećinu kao propagandu, piše BBC navodeći komentar jednog muslimanskog učenjaka da „Bin Laden nije bio primitivan, nego je bio strateg i znao je kako da pomoću motiva iz Kurana da podstrek onima koji će kasnije postati mučenici u napadima 11. 9.“\nAnalitičare je takođe obmanula činjenica da je Bin Laden često davao objave koristeći poeziju. Belim analitičarima srednje klase ovo je delovalo ekscentrično i pojačavalo utisak o „primitivnom muli u pećini“. Za muslimane, međutim, dodaje BBC, poezija je sveta i talibani se redovno izražavaju poezijom. CIA je proučavala objave u iskrivljenom „referentnom okviru„ i, kako su to objasnili Džons i Silberzan, „Sama poezija nije bila samo na stranom arapskom jeziku, nego je i poticala iz konceptualnog univerzuma koji je od Lenglija udaljen nekoliko svetlosnih godina“.\nDo 2000. godine, „antimoderna, neobrazovana ološ“ je narasla na oko 20.000 uglavnom fakultetski obrazovanih. Jazid Sufat, koji će postati jedan od Al Kaidinih istraživača antraksa, diplomirao je hemiju. Mnogi su bili spremni da umru za svoju veru, navodi BBC.\nU međuvremenu, visoki zvaničnik CIA Pol Pilar (sredovečni belac, diplomac elitnih koledža), odbacivao je samu mogućnost nekog većeg terorističkog čina.\nDruga greška CIA, piše u analizi, bilo je to što su odbijali da veruju da će Bin Laden započeti sukob sa SAD pitajući se zašto bi to činio ako ne može da pobijedi. Nisu shvatali da džihadisti ne žele pobedu na zemlji nego u raju.\nKodno ime za zaveru Al Kaide bilo je Veliko venčanje. U ideologiji bombaša samoubica, dan pogibije mučenika je takođe njegovo venčanje kada će ga na nebu dočekati device, objašnjava BBC.\n„CIA je mogla da dodijeli više resursa za Al Kaidu. Mogla je da pokuša da se infiltrira. Ali, nisu bili u stanju da shvate hitnost. Nisu dodelili više resursa jer nisu uviđali pretnju.“ Oni nisu pokušali da prodru u Al Kaidu zato što nisu znali za zjapeću rupu u svojoj analizi. Problem nije bio samo u tome što nisu umjeli da povežu tačkice na jesen 2001, nego i neuspeh u čitavom obaveštajnom ciklusu, ocjenjuje BBC.\nNedostatak muslimana je samo jedna ilustracija toga kako je homogenost podrila glavnu svetsku obaveštajnu agenciju. To pokazuje kako bi raznovrsniji sastav CIA bolje razumeo ne samo pretnju koju je predstavljala Al Kaida, nego i opasnosti širom sveta. Kako bi različiti referentni okviri, različita gledanja, stvorili sveobuhvatniju, nijansiranu i snažnu sintezu, ističe se u analizi. Problem koji ima CIA nije stran ni vladama, pravnim firmama, timovima vojnog rukovodstva, visokim državnim službenicima i čak direktorima nekih tehnoloških kompanija. „Nesvesno nas privlače ljudi koji misle kao mi, ali retko primećuju opasnost jer nismo svesni sopstvenih slepih tačaka.“\nBBC posdseća na reči komičara Džona Klisa: „Svako ima terorije. Opasni ljudi su oni koji nisu svesni sopstvenih teorija. To jest, teorije prema kojima oni funkcionišu su uveliko nesvesne.“ Nije lako postići pravu kombinaciju raznolikosti u ljudskim grupama, navodi BBC, dodajući da je domen nauke sastavljanje pravih umova, sa pogledima koji izazivaju, nadograđuju, mimoilaze se, inspirišu pre nego da imitiraju, potvrđuju i ograničavaju.\n„To će postati glavni izvor konkurentne prednosti za organizacije, da ne pominjemo bezbjednosne agencije. Na taj način celine postaju više od zbira svojih delova.“ CIA od 11. septembra pravi korake ka značajnijoj raznolikosti, ali taj problem i dalje progoni agenciju, piše BBC i podseća da je interni izveštaj 2015. bio kranje kritičan. Kao što je tadašnji direktor agencije Džon Brenan rekao: „Studijska grupa je detaljno pregledala našu agenciju i došla do jednoglasnog zaključka: „CIA jednostavno mora učiniti više na razvoju raznolikog i inkluzivnog liderskog okuženja koje naše vrednosti i naša misija zahevaju.“\nMOZAK NAPADA NA AMERIKU 11. SEPTEMBRA JOŠ ČEKA SUĐENJE: Šeik Muhamed i dalje sedi u zatvoru! Evo kako je jednim surovim gestom uvredio porodice nastradalih u rušenju Kula blizanki! (VIDEO)\nZAR NEKO I DALJE VERUJE U ZVANIČNU VERZIJU RUŠENJA KULA BLIZNAKINJA?! Svet kao da nije spreman da se suoči sa MRAČNOM ISTINOM: 10 teorija o tome šta se krije iza NAPADA NA AMERIKU!\nNEISPRIČANA LJUBAVNA PRIČA KOJA JE PREKINUTA 11. SEPTEMBRA: Hteli su da žive američki san, a on se pretvorio u NOĆNU MORU!\nCIA11. septembarOsama bin LadenSAD


Treniraj sa Lazarom i Dačom i pomozi Bošku!\nGoran 12/08/2021, 09:39\nFudbaleri Partizana Lazar Marković i Danilo Pantić te pozivaju da provedeš jedan sat sa njima u SC Partizan Teleoptik u humanitarnoj akciji za pomoć malom Bošku Gugletu (2021), i ujedno iskoristiš nesvakidašnju mogućnost da zajedno sa njima treniraš, šutiraš penale, igraš ševu i obiđeš smeštaj u kojem borave tokom karantina.\nTvoje ja da na na stranici www.limundo.com u polju pretraga ukucaš FK Partizan humanitarno i započneš licitaciju za pomoć malom Bošku sa početnom cenom od 60.000 dinara.\nLicitacija počinje od četvrtka 12.avgusta i traje do utoraka 17.avgusta u podne!\nOvu nesvakidašnju priliku iskoristi da ne samo da upoznaš Lazara Markovića i Danila Pantića, i treniraš lično sa njima, već da se svi udružimo i pomognemo mališanu kojem sat do krajnjeg datuma za uplatu novca, ističe, a to je 20 avgust.\nZajedno za Boška!\nPrevious article Prošlost kao adut: Strpljenje kao protiv Intera i Tromza, kolorit koji je progutao Steauu i Malatiju\nNext article Dečija srca za pobedu!


glasovne promene | Shtreber\nLekcija: Glasovne promene I\nprehrana - prehrambeni\nsvat - svadba\nDobro pogledajte reči iznad. Primećujete li da se nešto neobično dogodilo prilikom njihove promene iz jednog oblika u drugi? Primećujete, ali ne znate šta je to tačno? Odlično! Potražite rešenje u sledećem bloku :)\nU svim primerima iz našeg prvog bloka, došlo je do promena u vezi sa glasovima. To su, takozvane, GLASOVNE PROMENE.\nA šta su zapravo glasovne promene?!\nGlasovne promene se dešavaju kada se određeni glasovi nađu jedan do drugog u različitim oblicima jedne reči, ili pri građenju novih reči.\nRazlog zbog koga postoje glasovne promene je jednostavan: sve je to samo zbog lakšeg izgovora!\nPostoji nekoliko glasovnih promena u srpskom jeziku, a najvažnije su:\n- Jednačenje suglasnika po zvučnosti\n- Jednačenje suglasnika po mestu izgovora\n- Nepostano A\n- Promena L u O\n- Gubljenje suglasnika\n- Asimilacija i sažimanje samoglasnika\nOva glasovna promena nastaje kada se u reči, jedan do drugog, nađu šumni suglasnici koji se razlikuju po zvučnosti. Tada se prvi suglasnik jednači po zvučnosti sa drugim, i to tako što se zameni svojim zvučnim odnosno bezvučnim parnjakom.\nPrisetimo se iz tabele koji su to zvučni, a koji bezvučni šumni suglasnici.\nOvo je Šabac. U Šapcu živi oko 54.000 stanovnika.\nPojava komete na nebu je redak slučaj, ali je isto tako retka pojava i kiša meteora.\nPostoje i slučajevi kada se u pisanju ne koristi jednačenje suglasnika po zvučnosti.\n- Kada se zvučno d nalazi ispred bezvučnih s i š.\n(predstava, predstoblje, podstanar, gradski, predstojeći, odšteta, odškrinuti, predškolski...)\n- Kod nekih složenih reči domaćeg i stranog porekla\n(podtip, nokdaun, brejkdens, gangster...)\n- Kod nekih vlastitih imenica stranog porekla\n(Vašington, Redford, Gibson, Švedska...)\nJednačenje suglasnika po mestu izgovora\nOvo je glasovna promena u kojoj zubni suglasnici S i Z kada se nađu ispred prednjonepčanih suglasnika Đ, Ć, DŽ, Č, LJ, NJ, Š i Ž prelaze u prednjonepčane suglasnike Š i Ž, a nadzubni sonant N ispred dvousnenih suglasnika B i P prelazi u M.\nsnalažljiv (snalaziti se – snalaz + ljiv – snalazljiv – snalažljiv)\nstambeni (stan+ beni – stanbeni – stambeni)\nUkoliko se dogodi da su u rečima u kojima je izvršeno jednačenje suglasnika po mestu izgovora izvršene i druge glasovne promene, onda primenjujemo sledeća pravila:\n- Jednačenje suglasnika po zvučnosti vrši se pre jednačenja po mestu tvorbe\n(raz + čistiti - rasčistiti - raščistiti)\n- Do gubljenja suglasnika dolazi posle jednačenja suglasnika po mestu tvorbe\n(bez + žični - bezžični - bežžični - bežični)\n- Jotovanje se vrši pre jednačenja suglasnjika po mestu tvorbe\n(llist + je - listje - lisće - lišće)\nI kod ove glasovne promene postoje odtupanja, i to u sledećim slučajevima:\n- S i Z ne menjaju se ispred LJ i NJ\n(razljutiti, izljubiti, poslednji, iznjihati, sljuštiti...)\n- N se ne menja ispred B i P\n(jedanput, crvenperka, vanbračni, maskenbal)\nPalatali su prednjonepčani suglasnici. Po njima je ova glasovna promena dobila ime.\nPalatalizacija je promena u kojoj zadnjonepčani suglasici K, G, H ispred E, I ili A, pređu prednjonepčane Č, Ž, Š.\n- U vokativu jednine imenice muškog roda, ako se one završavaju na K, G, H\n(Predrag - Predraže, radnik - radniče, mraz - mraže, đak - đače...)\n- Pri građenju reči čija se osnova završava na K, G, H\n(vući - vuku - vučem, seći - seku - sečem)\nU rezultate palatalizacije spadaju i promene C u Č i Z u Ž:\n(knez - kneževi, stric - stričevi, ptica - ptičica, žica - žičica...)


One su potrebe za radnicima iskazale na Sajmu zapošljavanje koji je danas održan u Jagodini.\nMesna industrija "Juhor" Jagodina traži 21 radnika, Fabrika elektromotora "Feman" 16, Firma "Boja" 10 gradjevinskih radnika, PTUR "Panini perfetto" 19 pekara, poslastičara i prodavača...\n"Najveće interesovanje poslodavaca je za prijem radnika u zanimanjima komercijalista, vozač, bravar, automehaničar, autoelektričar, šivač, mesar, prodavac, konobar, gradjevinski i pomoćni radnik", rekla je Krstićeva.\nOna je dodala da je poslodavcima, da jednostavno i brzo dodju do radnika, "na raspolaganju besplatna profesionalna selekcija, prilikom izbora kandidata i mogućnost korišćenja finansijskih olakšica pri zapošljavanju".


Petković: Nastavlјamo da se borimo za "Brezovicu" i pomažemo radnike - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Petković: Nastavlјamo da se borimo za "Brezovicu" i pomažemo radnike\n20. januar 2022. Izvor: Tanjug\nDirektor Kancelarije za KiM Petar Petković poručio je danas, povodom odluke tzv. Kosovske agencije za privatizaciju da formira društveno preduzeće "Brezovica", da taj ski centar nije predat Prištini, kao i da će Beograd nastaviti da se bori za "Brezovicu" i pomaže upravu i radnike.\nPetković je gostujući na TV Tanjug rekao da je odluku KAP-a još jedna jednostrana akcija Alјbina Kurtija, ali i da su se toj vesti kod nas obradovali oni koji su bili na vlasti kada je formirana ta agencija, koja je izvršila uzurpaciju sve srpske imovine i firmi, a pogotovo južno od Ibra na KiM.\nTakođe, poručio je da su sve odluke KAP-a protivpravne, jednostrane i donete mimo pravih vlasnika.\n"Mi ništa nismo predali po pitanju ski centra Brezovica i nastavlјamo da podržavamo sve naše radnike i upravu. I pomagaćemo ski centar Brezovica, kao i što smo pomagali svih ovih godina. Naši lјudi u Štrpcu i Sirinićkoj župi mogu da budu mirni i spokojni", naglasio je Petković.\nNapomenuo je da je ski centar "Brezovica" jedno od preduzeća koje je "žila kucavica" opstanka našeg naroda na tom delu KiM.\n"Nastavlјamo da pomažemo ski centar Brezovica, ali pomoći ćemo da pravi vlasnici, a to su Skijališta Srbije i Ineks - Intereksport u Beogradu, potraže svu potrebnu pravnu zaštitu kako bi u imovinskom smislu zaštitili ski centar", naveo je Petković.\nPodsetio je da to nije prvi put da država i Kancalarija za KiM štiti "Brezovicu", pošto je pre nekoliko godina zaustavlјena protivpravna privatizacija ski centra, kada su za njega bili zainteresovani strani investitori.\nObavestili smo konzorcijume i investitore da nemaju pravo na to i kada su oni shvatili da su pravi vlasnici Skijališta i Ineks - Intereksport, povukli su se, istakao je direktor Kancelarije za KiM.\nKosovska agencija za privatizaciju formirala je društveno preduzeće "Brezovica", sa opštinom Štrpce izabrala novi Upravni odbor i aktivirala ga u postojećem ski-centru, u okviru fiskalizacije po zakonima koje su donele vlasti u Prištini, a premijer privremenih institucija u Prištini Alјbin Kurti je izjavio da je društveno preduzeće "Brezovica" počelo da radi.\n"Videli ste da su se toj vesti ovde obradovali, pre svega, oni koji predstavlјaju deo opozicije u Beogradu koji očigledno cene i poštuju Kurtija, pa su i oni odmah krenuli da napađu državu Srbiju pošto jedino i znaju i umeju da napadaju predsednika Aleksadnara Vučića i državu Srbiju - da smo mi nešto predali Prištini", kaže Petković.\nKako je rekao, upravo su oni koji to govore i bili na vlasti do 2012. godine i predali sve što je moglo da se preda Prištini, kao i kada je doveden Euleks, postavlјena granica između Srba i Srba na Jarinju i Brnjaku, zatim učestovali u postavlјanju katastrofalnog pitanja na osnovu kojeg je Međunarodni sud pravde u Hagu doneo odluku da jednostrano proglašena deklaracija o nezavisnosti Kosova nije u suprotnosti sa međunarodnim pravom...\nPetković dodaje da su ti isti lјudi prihvatili kosovske lične karte karte i tablice za vozila, uveli carinu na KiM i drugo.\n"Upravo u to vreme kada su bili na vlasti je formirana i tzv. Kosovska agencija za privatizaciju koja je izvršila uzurpaciju sve naše imovine i firmi koje smo imali, a pogotovo južno od Ibra, gde je u proces likvidacije i rasprodaje u bescenje odvela bukvalno na stotine naših preduzeća. I to su radili godinama", naglasio je Petković.\nOpština Štrpce je prošle nedelјe saopštila da su staze za skijaše i bordere već neko vreme spremne i da je na "Brezovici" počela ski-sezona.\nSki centar "Brezovica" je poznati turistički centar na severozapadnoj strani planine Šare, u opštini Štrpce, jedinstven sportsko rekreativni kompleks na nadmorskoj visini od 900 do 2.500 metara.\nMeđunarodna zajednica bez adekvatne reakcije,izbori će se održati\nČinjenica da na KiM nije bilo organizovano glasanje na referendumu jasno pokazuje da međunarodna zajednica nije adekvatno reagovala u tom slučaju, izjavio je danas direktor Kancelarije za KiM Petar Petković.\nOn je dodao da je dužnost međunarodne zajednice, Brisela, Miroslava Lajčaka, Gabrijela Eskobara, da izvrše potreban pritisak na Prištinu kako bi se organizovali izbori na Kosmetu koji će se održati u aprilu.\nPetković u razgovoru za Tanjug ističe da je pravo glasa osnovno lјudsko pravo i naglašava da činjenica da je premijer privremenih prištinskih institucija Alјbin Kurti zabranio održavanje referenduma u srpskim sredinama i pravo da se građani Srbije na KiM izjasne na referendumu, pokazatelј rušenja osnovnih lјudskih prava na Kosmetu.\nNavodeći da su se zemlјe Kvinte i EU oglasile tim povodom saopštenjima koja su, kako ocenjuje Petković, dobra i potvrđuju da je reč o kršenju osnovnih lјudskih prava Srbima na KiM, Petković ukazuje da nije bilo nijedne druge reakcije.\n"Ovde je odgovornost na međunarodnoj zajednici i OEBS-u pre svega, jer je dužan da preuzme izborni materijal, referendumski materijal koji smo poslali na Merdare kako smo najavili, kako bi onda taj materijal bio distrubiran biračkim mestima na kojima bi naš narod mogao da glasa. To nije prvi put, postoji procedura gotovo čitavu deceniju, mi smo i do sada u saradnji sa OEBS-om organizovali glasanje, što je glavno Misiji OEBS-a, a i zagarantovano nam je Rezolucijom 12 44", kazao je Petković.\nPodseća da je iste večeri kada su zaplenjeni kamioni i uhapšeni kordinatori RIK-a i vozač razgovarao sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom i tražio da se ta stvar razreši.\n"Neverovatno je da se vrši pritisak na Beograd iako je sve obaveze i iz Briselskog dijaloga ispunio, ali se ne vrši na Prištinu kada treba da sprovede sporazume koji su u interesu srpskog naroda na KiM", ukazuje Petković.\nDirektor vladine Kancelarije za KiM kaže da činjenica da sem tih saopštenja i reči da će da obaveste Prištinu i učine sve što mogu kako bi se obezbedio proces održavanja referenduma jasno govori da međunarodna zajednica nije adekvatno reagovala.\n"Ne mogu da verujem da imate pet najmoćnijih država na zapadu Kvinta i SAD koje ne mogu da izvrše pritisak na jednog Alјbina Kurtija pogotovu za stvari koje su dogovorene i koje su funkcionisale godinama unazad", kazao je Petković.\nIstiče da ovakvo ponašanje Kurtija, gledajući na odluku i rezoluciju o neodržavanju referenduma na KiM, će nositi nesagledive posledice po proces normalizacije odnosa Beograda i Prištine bez obzira što Beograd ne želi to.\n"Beograd želi razgovor, da naš narod živi u miru i da na taj način pomognemo i našem narodu na KiM, ali i celom regionu jer od pomirenja srpskog i albanskog naroda zavisi prosperitet na celom Zapadnom Balkanu. Ako hoćemo mir, prosperitet, nove investicije, nova radna mesta, sve je to povezano sa našim napredovanjem u dijalogu i pronalaženjem rešenja za sva otvorena pitanja", ukazuje direktor vladine Kancelarije.\nMeđutim, kako dodaje, koliko god da je Beograd spreman, ne može sam, već je potrebna i druga strana sa kojom će da razgovara.\nNavodi da je on svedok da Priština i u okviru tehničkog dijaloga odbija da razgovara sa Beogradom o formiranju zajednice srpskih opština, ali i o pitanju energetike, pravosuđa, klјučnim temama o kojima mora da se pronađe kompromisno rešenje.\nIstiče da je poruka i Beograda, ali i srpskog naroda koji živi na KiM preneta međunarodnim partnerima, a to je da će izbori 3. aprila biti održani u skladu sa svim dogovorima i sporazumima i na KiM.\n"Imali smo referendum, Kurti zabranio, zaplenio dokumentaciju, za dan i po smo organizovali glasanje za Srbe sa KiM u centralnoj Srbiji, ali smo preneli poruku, kao i Srbi na KiM, da će izbori 3. aprila biti održani u skladu sa svim dogovorima i sporazumima na KiM. Oni šalјu poruku da neće biti nikakvih izbora na KiM, mi na to nećemo pristati, pre svega neće pristati srpski narod na KiM iz razloga što između ostalog i ti izborni procesi i pravo izjašnjavanja lјudi pokazuje da je naš narod uz svoju državu i da će tako i ostati", poručio je.\nNa pitanje šta se može očekivati od posete Lajčaka i Gabrijela Eskobara prvo Prištini, a zatim i Beogradu, Petković kaže da je dobro što dolaze i što su zainteresovani za sva pitanja na Balkanu, kao i što će pričati i o temama koje opterećuju naše odnose.\n"Upravo na temama koje su osetlјive za naš narod Kurti pokušava da generiše nove krize i po pitanju tablica, po pitanju slobode kretanja i to pokušava i po pitanju energetike. Videli smo da kaže i to je laži da se ne plaća struja godinama na severu KiM. To je ideja da se optuži sever kao crna rupa energetske krize na KiM koja ima za cilј da probaju da svale krivicu i odgovornost na srpski narod, udare na naše institucije i gađaju državu Srbiju i predsednika Vučića", istakao je.\nPetković podseća da je svih ovih godina, do početka 2021, struju za sever KiM obezbeđivao Beograd, a da je trenutak kada se ušlo u to snabdevanje severa kada je Priština fizički prekinula sve dalekovode i mogućnost snabdevanja iz Prištine.


Nastavljen protest udruženja "Zaštitimo Jadar i Rađevinu" i Koalicije za održivo rudarenje\n"Dijalogom o planu eksploatacije jadrita" u Medija Centru u Beogradu, Udruženje građana "Zaštitimo Jadar i Rađevinu" i Koalicija za održivo rudarenje u Srbiji, nastavili su protest protiv te investicije u lozničkom kraju. Iako "Rio Tinto" još nije… »\nLepa hrvatica precrtala "lepu njihovu"! Poručila da "ne voli" državu u kojoj je odrasla, nastao je opšti haos i otvoren…\n, rukometašica podgoričke Budućnosti, verovatno ni slutila nije da će u danima kada nema takmičenja biti u centru pažnje regionalnih medija. Njena odluka da , te umesto Hrvatske zaigra za Crnu Goru, podigla je buru. Nova članica "lavica", pre pet… »\nOkrugli sto ``Rasprava o budžetu - nova manipulacija gradske vlasti Beograda``\nBEOGRAD - U Medija centru održan je okrugli sto ``Rasprava o budžetu - nova manipulacija gradske vlasti Beograda``. Govorili su predstavnici inicijative ``Ne davimo Beograd`` Biljana Djordjević i Dobrica Veselinović i predstavnik organizacije ``Srce… »\nSve po zakonu i uz poštovanje procedura, Ministarstvo kulture i informisanja od gotovo 15 miliona iz budžeta, kroz tzv. pojedinačna davanja najviše dodelilo medijima pod kontrolom naprednjaka i dobro poznatih medijskih tajkuna. Novac dobili i mediji… »\nZavirite u dom Draška Stanivukovića: Novi gradonačelnik Banjaluke hoda po čistom zlatu\nRadi se o vili koja je jedan je od najfotografisanijih objekata u Banjaluci. Izbor Draška Stanivukovića za novog gradonačelnika Banjaluke proteklih dana izazvao je pravu lavinu komentara, prenosi Antena M. Sada je u centru pažnje medija njegova… »\nZabrinjavajuća izjava tužiteljke Zagorke Dolovac, koja je posle višegodišnjeg ćutanja prvi veći intervju iskoristila da napadne deo medija i kaže kako broj fizičkih napada na novinare drastično opada, suprotna je podacima najvećih novinarskih… »\nPOTPREDSEDNIK Vlade i ministar odbrane dr Nebojša Stefanović sastao se danas sa potpredsednicom Vlade i ministarkom kulture i informisanja Majom Gojković u beogradskom Domu vojske. Stefanović i Gojković razgovarali su o mogućnostima saradnje dva… »\n"Ministre, ništa vam ne verujemo"\nHrvatski Centar za mirovne studije smatra da su neuverljive sve izjave ministra policije Davora Božinovića. To se odnosi na njegove izjave povodom pisanja medija i izveštaja međunarodnih organizacija o brutalnom ponašanju hrvatske policije prema… »\nRadio 021 pre 1 satajoš 24 povezane\nRTS pre 29 minutajoš 23 povezane\nIndeks: U Hrvatskoj 3.900 novozaraženih


NAJAVA TOTALNOG RATA SA MOSKVOM: Američki Kongres zapretio Putinu da će objaviti "izveštaj o njegovoj ličnoj imovini" | WebTribune\nHome SPEKTAR NAJAVA TOTALNOG RATA SA MOSKVOM: Američki Kongres zapretio Putinu da će objaviti “izveštaj o njegovoj ličnoj imovini”\nPosted date: март 03, 2019 In: SPEKTAR\nTekst sadrži nameru objavljivanja izveštaja “o ličnom statusu i imovini predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina”, a podatke o fantomskim “Putinovim milijardama” mora dostaviti američka obaveštajna služba.\nAutori zakona, koji je 13. februara podnesen Kongresu, bili su republikanci Lindsi Graham i Kori Gardner i demokrati Bob Menendez, Ben Kardin i Džin Šahin.\nOni predlažu zabranu transakcija s novim suverenim ruskim dugom. Ako zakon stupi na snagu, zabrana bi trebalo da počne da se sprovodi za 90 dana.\nSankcije bi trebale biti nametnute ruskim finansijskim institucijama koje na ovaj ili onaj način podržavaju “intervenciju ruske vlade u demokratskim postupcima ili izborima u bilo kojoj zemlji izvan Rusije”.\nSankcije će takođe uticati na ulaganja u ruske projekte vezane za tečni prirodni gas, ali ako prelaze milion dolara ili 5 miliona dolara u 12 meseci. U projektu nema referenci na gasovod “Severni tok 2”.\nPopis sankcija uključuje sve što se odnosi na “podršku razvoju naftnih resursa u Rusiji” i američkim građanima i američkim kompanijama biće zakonski zabranjeno učestvovanje u bilo kom naftnom projektu u Rusiji.\nKongresmeni predlažu da se Rusija kazni za “agresiju” protiv Ukrajine, uključujući uvođenje mera protiv pomorskih vlasnika i službenika Federalne službe bezbednosti (FSB) za koje autori dokumenta smatraju da su bili uključeni u incident u Kerčkom moreuzu u novembru 2018. godine.\nOno što je zanimljivo, a nema nikakav učinak na rusku ekonomiju ili odbranu je glavna pretnja dokumenta. Autori predlažu objavljivanje izveštaja o ličnom statusu i imovini Vladimira Putina šest meseci nakon što zakon stupi na snagu. Istina, prema zakonu, sve podatke o “Putinovom blagu” Kongresu u međuvremenu moraju dostaviti američke obaveštajne službe.


новембар, 2017 | Zrenjaninski krovovi - Nekretnine u Zrenjaninu i Banatu\nStranci, kao fizička lica, mogu da kupuju kuće, stanove i poslovni prostor u Srbiji samo ako dolaze iz država sa kojima naša zemlja ima reciprocitet. To znači, iz zemalja u kojima srpski državljani imaju pravo da budu vlasnici nekretnina. Na toj listi je ukupno 57 država. Ako se gleda koliko je “pravih” stranaca zainteresovano za kupovinu nekretnine u Srbiji, onda bi se mesečno takvi mogli...\nZrenjaninci već treću zimu grejanje plaćaju po takozvanom tarifnom sistemu obračuna utroška toplotne energije. Ono što je najavljivano kao obaveza za sve postala je obaveza samo za neke. Delitelji podelili javnost a ne toplotu. Zrenjaninci koji su priključeni na daljinski sistem grejanja već treću zimu utrošenu toplotnu energiju plaćaju po utrošku a ne po kvadratnim metrima. Kada je takozvani...\nIako institucija privatnih izvršitelja postoji već pet godina mnogi građani ni do danas nisu svesni šta su sve ovlašćenja izvršitelja i šta sve može da ih snađe. Tek kada se nekom dogodi neka neprijatnost, sledi osvešćenje. Privatni izvršitelji kao institucija postoje već pet godina. Kao i kad su u pitanju druge nove institucije, građani su poprilično neobavešteni a o ovlašćenjimai svojim pravima...


Istočnjaci u zapećku « Pavle Bašić 帕夫莱·巴希奇\nTri decenije od pada Berlinskog zida, skoro sva moć u Nemačkoj nalazi se u rukama Zapadnih Nemaca. Oni iz bivše Istočne Nemačke, doduše, imaju kancelarku, ali se inače teško probijaju na vodeće pozicije. Levica zato traži uvođenje kvota.\n← Prirodna vina – Evropa vs. Nemačka\nKoliko je jedan avion proveo najduže u vazduhu bez sletanja? →


Foto-prepoznavanje oglasa Njuškala osvojilo Best tech & innovation nagradu\tIstaknuto\nUtorak, 17 Travanj 2018 09:33\nNjuškalo, Fotoprepoznavanje, Best tech & innovation, Dani komunikacija, nagrada,\nRadi se o jedinstvenoj primjeni umjetne inteligencije (computer vision) u mobilnim aplikacijama jer ona doslovno prepoznaje predmete s fotografije te ih svrstava u odgovarajuću kategoriju oglasa. To je prva takva primjena tehnologije na globalnom tržištu oglasnika koja korisnicima donosi znatno bržu i jednostavniju predaju oglasa. Foto-prepoznavanje je dio postojeće Njuškalove aplikacije za predaju oglasa na mobilnim uređajima. Njuškalov je cilj bio ubrzati i točno smjestiti oglas u pripadajuću kategoriju uz pomoć umjetne inteligencije koja odmah prepoznaje predmet fotografiran kroz Njuškalo aplikaciju.


STIŽU NOVA PRAVILA ZA WHATSAPP: KO IH NE PRIHVATI, MOGAO BI OSTATI BEZ RAČUNA | Hayat.ba\nKorisnici neće ostati 15. maja bez svog WhatsApp profila zbog novih pravila – navode iz WhatsApp.\nTo je sasvim drugačije od onog što je WhatsApp objavio u februaru, kad su upozorili da svi oni koji ne prihvate nova pravila neće više moći koristiti aplikaciju. Tad su isto tako ustvrdili da su produžili rok za prihvaćanje pravila 15. maj, prenosi Fokus.\nAko ih do tada ne prihvatite, WhatsApp neće pobrisati vaš račun. Međutim, nećete moći koristiti sve funkcije WhatsApp sve dok ne prihvatite nova pravila. Neko kratko vrijeme, moći ćete primati pozive i notifikacije, samo nećete moći čitati i slati poruke – naveli su tada.


Vrtić Mali maslačak · Beograd, Vračar | Privatni vrtići | Portal Srbija\nVrtić Mali maslačak\nBeograd 11104, Maksima Gorkog 73/11\nPRIVATNE JASLICE NA VRAČARU\nU našem vrtiću akcenat je na razvijanju dečije kreativnosti. Umetnost stavljamo u funkciju vaspitno-obrazovnog rada.Uz likovnu, muzičku i dramsku sekciju razvijamo dečiju maštu, inteligenciju, socijalne veštine i motoričke sposobnosti.A najvažnije od svega pružamo im ljubav, pažnju, razumevanje i nežnost.\nPogledajte našu prezentaciju na Mirandre.com vrtic mali maslacak\nPrivatni vrtići Beograd privatni vrtici beograd privatni vrtici beograd privatne jaslice beograd\nPrivatni vrtići Vračar privatni vrtici vracar privatni vrtici na vracaru\nKREATIVNI VRTIĆ NA VRAČARU - MALI MASLAČAK\nMali Maslačak nalazi se u srcu grada, na Vračaru, gde se jedna u drugu ulivaju ulica Južni bulevar i ulica Maksima Gorkog. U blizini velikog Čuburskog parka i još bezbroj manjih parkova koje svakodnevno posećujemo. Prostire se na 110m2, u ulici Maksima Gorkog broj 73. Vrtić je toplo uređen i prilagođen dečijim potrebama.\nNAČIN RADA U VRTIĆU MALI MASLAČAK\nKreativni vrtić Mali Maslačak radi radnim danima od 8h do 18h.\nNudimo celodnevni boravak od 8h do 18h i poludnevni boravak koji je pre podne i to od 8h do 13h.\nImamo jasle, vrtić a takođe i dnevno čuvanje dece.\nDolazak dece je do 9h kada počinje i doručak.\nU našem vrtiću obavezna je adaptacija deteta na kolektiv. Ona je prve nedelje u trajanju od 1h do 3h dnevno, u zavisnosti od ponašanja deteta i njegove reakcije na promenu i prihvatanje vrtića, druge dece i vaspitača. Nakon prve nedelje adaptacije vreme boravka se postepeno produžava svaki dan.\nPLAN DNEVNIH AKTIVNOSTI\n08:00-08:45 Dolazak dece\n08:45-09:00 Jutarnje razgibavanje\n09:30-10:30 Usmerene aktivnosti\n10:30-11:00 Boravak na vazduhu\n11:00-11:30 Voćna užina\n11:30-12:00 Usmerene aktivnosti\n12:00-14:00 Dnevni odmor/spavanje\n14:30-15:00 Slobodne aktivnosti\n15:00-16:00 Usmerene aktivnosti\n16:30-18:00 Slobodne aktivnosti/boravak na vazduhu\nAKTIVNOSTI U KREATIVNOM VRTIĆU MALI MASLAČAK\nPosete pozorištu, bioskopske projekcije u vrtiću, posete muzejima i izložbama, kreativne radionice, izleti, zimovanja, letovanja, noći u vrtiću…. Sve to čini “Mali Maslačak” mestom koje deca vole. Posetite nas. Upis u toku, promo cene!\nKreativne i Eko radionice\nPored redovnih likovnih, muzičkih, dramskih i bonton radionica bavimo se još i podizanjem dečije svesti o važnosti očuvanja životne sredine, a to radimo na našoj Eko radionici! Učimo osnovne pojmove i principe ekologije i zaštite životne sredine, orijentiriring, reciklažu, obilazimo seoska gazdinstva i još mnogo toga… Pridružite nam se!\nUpis u toku, promo cene! Kontaktirajte nas… Kod nas vladaju ljubav i drugarstvo!


Vreme 981 - Readmisija Roma: Sanjati na nemackom -->\n<< VREME | BR 981 | 22. OKTOBAR 2009.\nReadmisija Roma >\nSanjati na nemačkom\nHiljade mladih Roma koji su godinama živeli u Nemačkoj ne uspevaju da se adaptiraju posle prisilnog povratka u zemlju koja više nije njihov dom\nIz Beograda, Berlina i Bujanovca\nU kafiću u Bujanovcu, siromašnom gradiću na jugu Srbije, blizu granice sa Kosovom, grupa mladih Roma ćaska na nemačkom.\nSvi su rođeni ili su dugo živeli u Nemačkoj, gde su se njihove porodice preselile devedesetih godina, da bi se potom vratili u Srbiju. Neki od njih su se vratili dobrovoljno, a neki su deportovani.\nDevetnaestogodišnji Enis Demirović još se seća šoka po dolasku. "Plakao sam danima", kaže on. "Nisam mogao da se pomirim sa tim da sam sve izgubio; ovo je bio neki drugi svet."\nNA GRADILIŠTU U BUJANOVCU:\nEnis izgleda "trendi". Kosa mu je prošarana plavim pramenovima, u uhu ima veliku minđušu. "Svi su mi dobacivali: ‘Vidi ovog Ciganina, šta umišlja da je’", kaže on. "U Nemačkoj me niko nije pitao ko sam i nikome nije smetalo kako izgledam."\nEnis je završio osnovnu školu u Vupertalu, ali po dolasku u Srbiju nije nastavio školovanje, kao ni većina druge dece povratnika. "Nisam znao jezik i plašio sam se svega", seća se on.\nDok sedi u kafiću sa prijateljima, Enis izgleda opušteno. Na gradilištu gde nosi džakove sa cementom osmeha nema.\nGradilište se nalazi u delu grada u kojem većinom žive Romi, punom siromašnih i oronulih kuća. Većina povratnika završava upravo u takvim kućama i naseljima, ne samo u Bujanovcu.\nEnis kaže da niko iz njegove porodice nema stalno zaposlenje, ali odbijaju da mole za posao. "Sada nisam toliko tužan, ali istinski sam srećan jedino kada razmišljam o Nemačkoj. I ponekad sanjam na nemačkom. Sanjam da se vratim."\nNa hiljade mladih Roma koji su se vratili ili su vraćeni u Srbiju mogu da ispričaju slične priče.\nNakon što su u Nemačkoj ostavili dobre škole i udobne stanove i vratili se u zemlju čijeg su se jezika jedva sećali, ovde uglavnom žive u izolaciji, neretko i u beznađu. Za neke od njih, jedini izlaz je u kriminalu. Za druge, u samoubistvu.\nMada je usvojila strategije za pružanje pomoći povratničkim porodicama, i mnoge nevladine organizacije realizuju sopstvene kratkoročne programe u istoj oblasti, za finansiranje dugoročne reintegracije nema dovoljno sredstava.\nDevedesetih godina je nekoliko stotina hiljada ljudi napustilo Srbiju bežeći od siromaštva i ratova, a većina je otišla u zemlje EU.\nMnogi su tamo zatražili azil, ali čak ni oni kojima je zahtev za azil odbijen nisu bili primorani da se vrate u Srbiju, zbog nestabilne političke situacije i sankcija uvedenih protiv Miloševićevog režima.\nPosle pada Slobodana Miloševića, 5. oktobra 2000, situacija se promenila. Srbija je u nekoliko sledećih godina sa većinom zemalja EU potpisala ugovore o readmisiji, prihvatajući tako obavezu da primi natrag svoje državljane koji više nisu ispunjavali uslove za produženje boravka.\nJedinstveni sporazum o readmisiji, potpisan između Srbije i Evropske unije, stupio je na snagu 1. januara 2008. godine. Potpisivanje tog sporazuma bilo je jedan od uslova kako bi se Srbija našla na listi zemalja čiji građani neće morati da poseduju vize pri ulasku u zemlje Šengenskog sporazuma.\nZoran Panjković, iz Ministarstva za ljudska i manjinska prava Srbije, procenjuje da je do sada oko 25.000 ljudi bilo deportovano, dok je broj dobrovoljnih povratnika bar dvostruko veći.\nTačan broj onih koji tek treba da budu vraćeni u Srbiju nije poznat. Procene Saveta Evrope iz 2003. godine kreću se u rasponu od pedeset do sto hiljada, ali u poslednjih nekoliko godina pominje se da bi taj broj mogao iznositi i čitavih 150.000.\nOko 70 odsto dosadašnjih povratnika stiglo je iz Nemačke, dok su ostali uglavnom iz Skandinavije, Švajcarske, Holandije i drugih zapadnoevropskih zemalja. Procenjuje se da između 60 i 70 odsto povratnika čine Romi.\nEnisova porodica se vratila dobrovoljno. Međutim, da to nisu sami učinili, rizikovali bi da budu deportovani, uz sve posledice koje deportacija nosi. Za početak, dobili bi zabranu ulaska u zemlje EU. Osim toga, većinu svojih stvari morali bi da ostave u Nemačkoj.\n"Ustala sam da se spremim za školu, a oni su rekli da moramo da idemo", seća se ona. "Posle tri sata smo bili u avionu za Srbiju."\nNatalija, koja je tada imala 11 godina, seća se da u početku nije shvatila da odlaze zauvek. "Ali kada smo stigli u Srbiju, u Bujanovac, bilo mi je jasno da se nećemo vratiti."\nPavao Hudik, psiholog u berlinskoj organizaciji Sudost-Europa Kultur e.V. koja pomaže integraciju izbeglica iz bivše Jugoslavije, kaže da većina mladih Roma za sobom ostavlja društvo u koje su bili dobro integrisani.\n"Ono što se zvanično naziva povratkom oni doživljavaju kao progonstvo", kaže on. "Srbija, ili bilo koja druga država na Balkanu, za njih je strana zemlja."\n"Duldung" je nemačka reč koja izaziva nelagodnost kod povratnika, naročito onih koji se još nisu vratili, ali to moraju da učine u nekoliko narednih godina.\n"To je status koji bi se mogao prevesti kao ‘trpljenje’ – država te trpi dok ne odeš", objašnjava Sanela Selimagić, koordinator programa u Savetovalištu za povratak Međunarodne organizacije za migracije (IOM) u Berlinu.\nLjudima koji imaju duldung zabranjeno je da rade ili studiraju. "Da bi se sa duldunga prešlo na ‘normalan’ status, potrebno je da neko nauči jezik i pokaže želju da se integriše – a za to ima mnogo mogućnosti", dodaje Sanela.\nIpak, mnoge izbegličke porodice ne koriste takve mogućnosti i zadovoljavaju se socijalnom pomoći koju primaju. "Očekuju da će im se status stalno produžavati zbog toga što su im deca rođena i školuju se u Nemačkoj", kaže Sanela.\n"Međutim, zakoni su sve stroži. Ekonomska kriza pogađa sve, pa se tako smanjuje socijalna pomoć i skraćuje pravo na boravak", dodaje ona. "Na kraju su primorani da odu."\nElizabet Rizl, advokat koja od 1991. godine radi kao savetnik za izbeglice pri crkvi Svetog krsta u Berlinu, kaže da po nemačkom zakonu svaka osoba kojoj nije produžen boravak i kojoj su odbijene sve zakonske žalbe na tu odluku dobija od policije obaveštenje da će biti deportovana nakon isteka roka za dobrovoljan odlazak. Ako takva osoba ne napusti zemlju u dostavljenom roku, policija ima pravo da je deportuje. Nekada taj proces može da traje nekoliko sati, ali događa se da povratnici provedu u pritvoru i po nekoliko dana čekajući na deportaciju, dok se ne pribave potrebna dokumenta, ili dok se ne sakupi veća grupa za deportaciju.\nTo je sudbina koja čeka Cecu, Anku i Vesnu Nikolić. Ove tri romske devojčice sede na klupi u berlinskom Projsen parku i na svojim CD plejerima slušaju srpsku folk muziku i Madonine pesme.\nNa julskoj žezi, parkom se širi miris azijskih kuhinja. Na prostrtim ćebadima ljudi se kartaju i jedu. Parovi se šetaju držeći se za ruke.\nŠkolska godina se upravo završila i počeo je raspust za Anku i Cecu, koje su završile peti razred. Ali one izgledaju zabrinuto. Baka sa kojom žive odlučila je da ih vrati u Srbiju.\n"Ići ćemo tamo, moramo", kaže Ceca. "Ali malo nas je strah. Sve je tamo tako… strano."\nVesni, koja ima 17 godina, rodbina u Srbiji je već poručila da su joj našli momka za udaju. Njoj se to nimalo ne dopada jer bi želela da nastavi školovanje.\nSve tri sa nelagodom govore o kućici u Zrenjaninu, gradu na severu Srbije, u kojoj će živeti sa još tri porodice. Ta kućica treba da zameni dvosobni socijalni berlinski stan u kojem su do sada živele sa bakom.\nIpak, kada je smeštaj u pitanju, moglo bi se reći da su imale sreće. Četrdesetogodišnji "Hasan" (što nije njegovo pravo ime) morao je pre dve godine da napusti udoban stan u Berlinu i preseli se u siromašno romsko naselje na Mirijevskom brdu u Beogradu.\nNaselje koje većim delom čine oronule kućice od cigle, lima i kartona ima samo jednu asfaltiranu ulicu.\nU jednoj od takvih kućica živi Hasan sa svojim petnaestogodišnjim sinom "Aronom" i bratovljevom osmočlanom porodicom. Vetar donosi smrad sa gomila otpada koje leže na rubu naselja.\n"I meni nedostaje Berlin, ali Aronu je mnogo gore", kaže Hasan. "Dok nismo došli ovamo, nije ni znao da postoje ovakva mesta."\nDok sedi pored oca, Aron uglavnom ćuti. "Slabo zna srpski, a i malo ga je sramota što je ovde", dodaje Hasan. "Ali nemački govori savršeno."\nAron je u Nemačkoj završio šest razreda, ali u Beogradu se nije upisao u školu. Kada se Hasan raspitivao o upisu, rečeno mu je da Aron prvo mora da nauči srpski.\n"Rekli su mi da moram njegove diplome iz Nemačke da prevedem na srpski i nostrifikujem", dodaje Hasan. "Mnogo je koštalo, nisam imao ni para ni vremena."\nPo rečima Marije Denić, iz NVO-a Centar za prava Romkinja, 80 odsto povratnika u Srbiji živi u neformalnim romskim naseljima. U Srbiji ima oko 600 takvih naselja.\nAron sada pomaže ocu na obližnjoj pijaci, gde prodaju polovne stvari. "Šta da radimo", kaže Hasan. "Navići će se. I ostala deca iz naselja tako žive."\nViše od 70 odsto romske dece u Srbiji nikada ne završi osnovnu školu.\nPrema podacima Kancelarije za readmisiju, koja radi u sklopu Ministarstva za ljudska prava, preko 90 odsto dece povratnika pohađalo je školu u zemljama u kojima su prethodno živeli.\nIstraživanje koje je NVO Grupa 484 obavila u beogradskoj opštini Palilula na uzorku od 64 povratničke porodice pokazuje da 62 odsto dece nije nastavilo školovanje po povratku u Srbiju.\nNatalija Elezović je jedna od onih koji se nisu predali. Za nekoliko meseci je naučila da govori, čita i piše srpski jezik i upisala se u školu u Bujanovcu.\nZaključila je da je školski sistem ovde čudan jer, za razliku od škole u Nemačkoj, deca moraju puno toga da uče napamet. Nema časova praktičnog rada, nema plivanja ili časova iz domaćinstva, kao što je šivenje.\n"Želela sam da nastavim sa životom, da napravim nešto od sebe, i ljudi su me podržali", kaže Natalija.\nZavršila je osnovnu školu sa odličnim uspehom i sada je u drugom razredu srednje škole. Želi da studira medicinu i nađe dobar posao. Iako se navikla na život u Srbiji, Natalija još priča o Nemačkoj kao o domovini u koju bi želela da se vrati.\nPrepreke koje povratnicima otežavaju navikavanje na novu sredinu nisu samo problemi koje imaju sa jezikom, stanovanjem i školom, nego i drugačiji običaji.\n"Umalo me nije udario auto dok sam prelazio ulicu u Beogradu", priseća se "Milan", dvadesetogodišnji povratnik koji nije znao da vozači u Srbiji imaju običaj da ignorišu pešačke prelaze.\n"U Nemačkoj svaki auto stane da propusti pešaka. A meni je ovde policajac koji je stajao u blizini doviknuo: ‘Sklanjaj se, budalo! Zašto nisi propustio auto?’", uz smeh priča Milan.\nOn se inače retko smeje. Brat mu je izvršio samoubistvo dve godine posle povratka iz Nemačke. Imao je samo 16 godina.\n"Izlaziš sa prijateljima, ideš u školu, sve ti izgleda normalno, a onda u trenutku sve nestane i nađeš se ovde. Neki ljudi puknu", priča tiho Milan.\n"Puno nas je ovde, u naselju, iz Nemačke. U početku smo se sastajali i samo pričali o Nemačkoj i kako da se tamo vratimo. Onda se vremenom navikneš", nastavlja on. "Devojke se udaju, rode decu, momci počnu nešto da prodaju, fizikališu. Ali moj brat nije mogao da se navikne."\nMarija Denić, koordinator Centra za prava Romkinja, NVO-a sa sedištem u Nišu, na jugu Srbije, kaže da mnogi mladi Romi povratnici pate od akutne depresije. "Izoluju se, vreme provode sami ili u malim grupama, razgovaraju o povratku", kaže ona.\nZorica Živojinović, koordinator programa u Grupi 484, kaže da su obično potrebni "meseci i godine" direktnog rada da bi se ovim mladim ljudima pomoglo da se uklope. Ali takav rad zahteva velika finansijska sredstva.\nNigde ne pripadamo\nVlade Nemačke i Srbije i brojne nevladine organizacije u obe zemlje kroz različite projekte nude pomoć povratnicima, ali ta pomoć je vremenski ograničena zbog nedostatka sredstava. Osim toga, čini se da samo mali broj povratnika zna da takva vrsta pomoći postoji.\nNemačka i Srbija sarađuju u oblasti povratka samo do trenutka kada povratnici stignu u Srbiju. Nakon toga nema dalje razmene informacija i zajedničkih baza podataka.\nNi Srbija ne raspolaže centralnom bazom podataka o povratnicima. Otuda se ne mogu svima dostaviti informacije o podršci koja im se nudi. Povratnicima je prepušteno da sami traže pomoć, dok u isto vreme pokušavaju da pronađu posao i smeštaj.\nZoran Panjković, iz Ministarstva za ljudska i manjinska prava Srbije, kaže da se država trudi da pomogne povratnicima i njihovoj deci koliko je to u njenoj moći. Pomoć uključuje pojednostavljenu proceduru za upisivanje dece u škole, oslobađanje od taksi za nostrifikaciju dokumenata za korisnike socijalne pomoći i organizovanje časova jezika za decu povratnika.\nMeđutim, ključno pitanje je novac. Za izvođenje dugoročnih programa reintegracije potrebno je mnogo više sredstava. Nažalost, vlade zemalja u tranziciji, kao što je Srbija, nemaju dovoljno sredstava ni za rešavanje problema već postojećih romskih zajednica, a kamoli za pomoć novopridošlima.\n"Sredstva iz fondova EU namenjena za integraciju povratnika nisu počela da pristižu, zbog toga što u Srbiji još nisu obavljena istraživanja na nivou čitave države kojima bi se procenile socijalne potrebe, cene stanovanja, školovanja i ostali troškovi", kaže Panjković.\nPovratnici se osećaju napuštenim od obe domovine, i čini im se da ni jedna ni druga ne brinu šta će biti s njima. "Najteže je kada shvatite da zemlja koju ste doživljavali kao svoju želi da vas se reši", kaže Milan. "A zemlja u koju ste se vratili ima za vas samo jednu poruku: ‘Šta ćete ovde? Ne trebate nam!’"\n"Niko nas ne želi i nigde ne pripadamo", zaključuje on.\nOvaj tekst je rezultat programa Balkanske stipendije za novinarsku izuzetnost, inicijative fondacija "Robert Bosch" i ERSTE, u saradnji sa Balkanskom istraživačkom mrežom, BIRN\nPredsednik Rusije u Beogradu >\nIstorija i nova politička ekonomija\nSlučaj Crna Reka >\ni jeftino politikantstvo\nSlučaj "Trenutak istine" >\nStvarnost na TV-u i šok\nIstorijske hronike >\nRuski visoki gosti\nGladujem ja, gladuješ ti\nDruštveno odgovorno poslovanje – Mediji kao partneri i kritičari >\nTrikovi i dobre vesti\nPripremila: Ana Radić


VTO U DRUGIM ZEMLJAMA EVROPE (ITALIJA) - Šansa za Roditeljstvo\nStopa fertiliteta u Italiji iznosi 1,37 (u poređenju sa EU prosekom od 1,58). Otprilike 15% parova u Italiji ima problem sa začećem. Pristup Medicinski potpomognutoj reprodukciji (MPR) je regulisan zakonom iz 2004. godine, koji je inicijalno bio dosta ograničavajući po pitanju pristupa postupcima lečenja, ali je u međuvremenu zakon izmenjen od strane Italijanskog Ustavnog suda tako da bude manje restriktivan.\nMinistarstvo zdravlja je 2015. godine najavilo ambiciozan “Nacionalni plan plodnosti” koji je aktiviran u septembru 2016. godine i koji se fokusira na edukaciju i aktivnosti podizanja svesti javnosti kako bi se građani informisali o dostupnim procedurama MPR, stopama uspešnosti i povezanim rizicima.\nProcedure lečenja koje su dostupne u Italiji: intrauterina inseminacija (IUI), vantelesna oplodnja (VTO), Intracitoplazmatska injekcija spermatozoida (ICSI), zamrzavanje embriona, transfer zamrznutih embriona (FET), Preimplantacijska genetička dijagnoza (PGD), preimplantacijski genetski screening (PGS), testikularna ekstrakcija spermatozoida (TESE), kao i donacije embriona, gameta i dvostruke donacije gameta.\nŽene bez partnera i istopolni parovi nemaju pristup MPR procedurama lečenja, a surogatstvo nije dostupno.\nVećinu MPR procedura za homolognu i heterolognu oplodnju pokriva nacionalno zdravstveno osiguranje, ali se broj pokušaja koji se finansiraju razlikuje među regionima. Zbog toga se razvila praksa «interregionalnog zdravstvenog turizma».\nU poslednjih pet godina, sve veće kampanje podizanja svesti organizovale su klinike za oplodnju, farmaceutske kuće u partnerstvu sa kreatorima politika, naučnim društvima i udruženjima pacijenata.\nDržavne inicijative uključuju: online registar svih autorizovanih MPR centara, proglašavanje «Dana plodnosti» i pokretanje regionalne mreže «porodičnih savetovališta», koja služe kao inicijalni kontakt za sve pojedince koji traže informacije o promociji i prevenciji reproduktivnog zdravlja, kao i o psihosocijalnoj podršci.\nKljučni problemi vezani za sterilitet su: regionalne razlike u državnom finansiranju MPR postupaka lečenja, kao i potreba da se podigne svest i pismenost društva o sterilitetu. Revidirana lista zdravstvenih usluga koje su pokrivene od strane nacionalnog zdravstvenog osiguranja «Livelli essenziali di assistenza», odnosno «Osnovni nivo nege» (LEA) objavljena je 12. januara 2017. godine i očekuje se da će vremenom izjednačiti razlike u pristupu postupcima lečenja.\nPROSEČNA STAROST ŽENE PRI ROĐENJU PRVOG DETETA – 31,8 godina\nSTOPE USPEŠNOSTI TRETMANA NEPLODNOSTI: 10% putem IUI živorođene dece po ciklusu, a 19,4% putem IVF živorođene dece po ciklusu.\n«Zakon br. 40» iz 2004.godine inicijalno je propisivao niz parametara koji su ograničavali pristup MPR, kao i korišćenje embriona u svrhe kliničkih istraživanja. Zakon je 2009. godine podvrgnut reviziji Ustavnog suda Italije kako bi se ustanovila ustavnost zakona i Ustavni sud je poništio članove zakona koji su ograničavali broj i vremenski period implantacije oplođenih jajnih ćelija.\nItalijanski Ustavni sud je 2014. godine dozvolio upotrebu donirane sperme i ženskog gameta za procedure lečenja steriliteta. Po «Zakonu br. 40», žene bez partnera i istopolni parovi nemaju pristup MPR postupcima, a surogatstvo nije dostupno. ,Italija je godinama imala veoma nisku ili gotovo nikakvu stopu rađanja i ako se ovako nastavi, naša ekonomija će biti ugrožena”, rekla je Beatris Lorenzin, Ministarka zdravlja Republike Italije, citirana u magazinu ANSA u septembru 2014. godine.\nPrema Zakonu br. 40/2004, parovi koji su u potencijalnim „godinama rađanja“ imaju pristup dijagnostici i lečenju. Važeći „Nacionalni plan plodnosti“ sadrži spisak sledećih preporučenih postupaka lečenja: 1. za žene: testiranja na hipogonadotropni hipogonadizam, endometriozu, ginekološke tumore, HPV, Chlamydia Trachomatis i HIV; 2.za muškarce: testiranja na rak prostate, krioprezervaciju i zarazne bolesti (npr. HbsAg, Ab anti-HCV, Ab anti-HIV, CMV Ab anit IgG, Ab anti IgM). Testiranja i dijagnostički testovi za sterilitet inicira pacijentov lekar opšte prakse. Većina specijalističkih dijagnostičkih testova može se obaviti nakon uplate učešća u troškovima, osim u posebnim slučajevima (npr. iz ekonomskih razloga). Troškovi pregleda, kao i pacijentov udeo u troškovima zavisi od regiona.\nPristup MPR postupcima lečenja moguć je tek nakon dobijanja „Potvrde steriliteta“, koja se može dobiti nakon procene pacijentovog fiziološkog i psihološkog statusa od strane specijaliste. Potvrda je uslov za pristup lečenjima koja podležu refundaciji. Takođe, specijalista mora da potvrdi da je priroda steriliteta takva da se ne može lečiti drugim terapeutskim sredstvima. Proceduralne smernice Ministarstva zdravlja propisuju da lekari moraju da prate princip „postepenosti“ pri upućivanju pacijenata na MPR postupke. Ovo se radi kako bi se sprečilo upućivanje na nepotrebno invazivne i skupe MPR postupke lečenja.\nVećinu MPR postupaka (VTO i IUI) za homologna i heterologna začeća pokriva nacionalno zdravstveno osiguranje, a cene se razlikuju po regionima. U poslednjih dvanaest godina, većina regiona je garantovala finansiranje MPR postupaka nakon uplate učešća, dok je nekoliko regiona, kao što je Lombardija, nudila finansiranje postupaka i bez ikakvog učešća. Cene postupaka kreću se otprilike od 500 do 1500 evra po jednom ciklusu lečenja, u zavisnosti od regiona.\nOd 2016. godine, nekoliko regiona poput: Pulje, Sicilije, Bazilikate i Kampanije iscrpelo je svoje fondove za MPR postupke, zbog čega su obustavljene MPR usluge, a mnogi pacijenti primorani da plate sve troškove iz sopstvenog džepa. Neki parovi su se okrenuli privatnim klinikama, čije tarife se kreću od 3500-5500 evra. Prema nedavno rađenom nacionalnom istraživanju, procenjuje se da gotovo jedna trećina parova bira privatne MPR centre.\nMinistarstvo zdravlja je 12. januara 2017. godine revidiralo listu zdravstvenih usluga koje su pokrivene nacionalnim zdravstvenim osiguranjem (tzv. LEA – Livelli essenziali di assistenza) i uključilo sve vrste MPR postupaka.\nMPR postupci koje finansira država (IUI i VTO) dostupni su samo parovima koji imaju „Potvrdu steriliteta“.\nNacionalni plan plodnosti pokrenuo je regionalnu mrežu „porodičnih savetovališta“ koja služe kao inicijalni kontakt za sve pojedince koji traže informacije o promociji i prevenciji reproduktivnog zdravlja, kao i o psihosocijalnoj podršci.\nRegionalne razlike u MPR postupcima lečenja i duge liste čekanja (npr. 29% parova čekaju više od godinu dana na pristup MPR centrima u njihovim regionima koje finansira država) dovele su do „interregionalnog zdravstvenog turizma“, pri čemu su određeni regioni dobili nacionalnu reputaciju među pacijentima. Ovaj fenomen je nestao kada je prestalo javno finansiranje svih nacionalnih centara od strane (tipično južnih) regiona.\nStopa uspešnosti IUI i VTO u 2014. godini ostala je relativno nepromenjena i u skladu sa EU podacima, sa prosečnom stopom uspešnosti od 10% za IUI i 19.4% za VTO koristeći sveže gamete. Podaci predstavljaju prosek svih starosnih grupa.\nOd 2015. godine, Italija ima 63 državne i 95 privatnih MPR klinika.\nMinistarstvo zdravlja je 22. septembra 2016. godine organizovalo Nacionalni dan plodnosti kao deo Nacionalnog plana plodnosti. Tog dana, u svim većim gradovima organizovana je serija inicijativa za podizanje svesti i saradnji sa lokalnim zdravstvenim korporacijama, naučnim društvima i udruženjima pacijenata. Promotivni lifleti te kampanje pokrenuli su lavinu kritika na društvenim mrežama, jer su lifleti krivili žene što odlažu rađanje dece i stoga su organizatori kampanje delovali kao da nisu informisani o pravim uzrocima niske stope nataliteta u Italiji.\nUključivanje MPR postupaka koji bi bili „besplatni na mestu pružanja usluga“, zajedno sa drugim očekivanim inicijativama, predstavljaju ispunjenje ambicioznih ciljeva koje je postavio Nacionalni plan plodnosti i pružaju optimistične izglede za budući razvoj standarda nege i pristup MPR postupcima. Iako nacionalna udruženja pacijenata podržavaju ove mere, ona naglašavaju da je potrebno izmeniti novi zakon u skladu sa odredbama prethodnog Zakona br. 40/2004 kako bi se garantovala dosledna primena zakona prema tumačenju Ustavnog suda.\nIzvor: Fertility Europe\nVTO U DRUGIM ZEMLJAMA EVROPE (ITALIJA) was last modified: May 1st, 2020 by Sandra\nZATVARANJE KLINIKA – GUBLJENJE NADE\nESHRE: NOVE SMERNICE I UPUTSTVO ZA IZVOĐENJE...\nCORONAVIRUS: NOVE SMERNICE ESHRE-A ZA NASTAVAK LEČENJA...\nUKRATKO: IVF I RELIGIJA\nESHRE: ZAKLJUČAK, LISTE ČEKANJA, IUI I REGISTRI...\nESHRE: KAKO SU IVF I IUI REGULISANE...