Мађарска: Оскрнављено српско гробље у Калазу, северно од Будимпеште - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nBudimpešta – Mađarski premijer Viktor Orban osudio je danas skrnavljenje srpskog groblja u Kalazu, severno od Budimpešte, izjavio je šef pres kancelarije mađarskog premijera Bertalan Havaši.\n“Treba uložiti sve moguće napore da ovaj neprihvatljiv akt ne baci senku na mađarsko-srpsko prijateljstvo i istorijsko poboljšanje bilateralnih odnosa tokom proteklih par godina”, preneo je Havaši reči mađarskog premijera.\nOrban je dao instrukciju mađarskom ministaru unutrašnjih poslova Šandoru Pinteru da se usredsredi na istragu o incidentu, otkrije počinioce i izvede ih pred lice pravde.\nMađarska novinska agencija navodi da je 15 grobova oštećeno u ranim jutarnjim časovima prošlog četvrtka – nadgrobni spomenici i kamene vaze za cveće su oborene, a ploče otvorene i razbijene.\nU Kalazu (na mađarskom Budakalas) postoji srpska manjina. To mesto, u neposrednom susedstvu Sent Andreje, sve do 19. veka bilo je većinski srpsko i jedno od lokalnih znamenitosti je pravoslavna barokna crkva iz 1752. godine.\nŠirenjem Budimpešte, Kalaz je od sela prerastao u gradsko predgrađe.


06/02/17 | 12:56 ≫ 06/02/18 | 13:06\nSvog mercedesa nazvao je "Srebrni slon"\nOdgovor na komentar korisnika @ KiKi\n07. februar 2017 | 11:20\nVidim da dosta ljudi ovde nije ni pogledalo klip nego odmah udri na komentare kako je skupa registracija potrošnja i tako to. Čovek je kupio s600 za 4500 dolara sto je kao sto su napisali gore 4200 evra, drugo kupio je auto sa pokvarenim motorom koji je zamenio i posle svih malih popravki sa strane auto mu je izašao na nešto više od 14000 dolara. Na kraju klipa je rekao da za godinu dana od kada ga je sredio nije mu se pokvarila ni jedna stvar sve je cakum pakum osim nešto kod nekog valjda senzora kad sipas gorivo i kaže da to neće da popravi jer kad popraviš skroz auto onda će nešto novo da se pokvari, drugo benzin je jeftin tamo i registracija takođe, a ovi likovi sto pričaju pa to u nemačkU 10k evra evo dajem ti 10k ti ga dovezi plati carinu registraciju i sve ostale dažbine i napuni ga do kraja za te pare, a inače vozim veliki auto u Srbiji od 4200 kubika pa znam šta pričam\n07. februar 2017 | 09:47\nPa kod nas u Srbiji bi PRVO kupio,ako ima 15000 dolara,STAN,KUCU a dalje bi RINTAO da PLATI TROSKOVE tog stana - to je SRPSKA "DEMOKRATIJA"-SAN!\n07. februar 2017 | 00:11\nSuper izasao ga 15000$ i drndao se po majstorima godinu dana, sad moze za 16-17000e da se nadje kod nas(ne s600 jer je on za americko trziste uglavnom radjen), dakle u americi je mogao za manje da ga nadje i ne razumem sta je ustedeo? 2-3000e\nJovan je u Čikagu imao izliv krvi na mozak, operisan 3 puta: Sam je, hitno mu treba novac za lečenje\nKad krenu na Ostrog, vernici na dar Svetom Vasiliju nose vunene čarape: Ovaj običaj je star vekovima\nTara snimljena dok ulazi u zgradu Ivane i Ša: Reperovi roditelji besni, odmah reagovali


Brojni izazovi pred evropskom ekonomijom\nAnalitičari smatraju da će evropski rast biti slab u 2014., ali poručuju da je dobar signal to što se više ne govori o krahu euro sustema\nProtekla godina bila je bolja za ekonomiju u Evropi, koja je važan kupac proizvoda iz cijelog svijeta. Kriza koja potresa kontinent od 2008. još međutim nije prošla.\nPrema statističkim podacima, evropska ekonomska kriza približava se šestoj godini. To se međutim ne bi moglo zaključiti na osnovu atmosfere na londonskoj Oksford ulici, uoči Božića.\n“Definitivno osjećam da ove godine, u poređenju sa poslednje dvije do tri, prevIadava mišljenje da ljudi mogu da malo bolje časte sebe i svoje porodice.”\n“Ova godina je bila stvarno dobra. Mislim međutim da je London pomalo poput balona. Stvari su stvarno dobre ovdje, što možda nije slučaj u drugim evropskim gradovima.”\nI to je tačno. Britanska ekonomija je među najsnažnijim u Evropi i prodavci su, čak i ovdje, ponudili popuste davno prije Božića. Ekonomska kriza mnogo je primjetnija u nekoliko zemalja koje koriste euro, kaže analitičar iz kompanije “Kapital Ekonomiks” Ben Mej.\n“Zaduženost je još veoma visoka, kao i stopa nezaposlenosti. U pojedinim zemlljama i dalje su potrebne mjere štednje, što građani sve teže prihvataju.”\nNezadovoljstvo zbog štednje vidljivo je na protestima, poput ovog u Grčkoj, ili na biračkim mjestima u pojedinim zemljama, gdje su birači izabrali vlade koje su protiv tih mjera. Štednja je kontroverzno pitanje i među ekonomistima, zato što nanosi štetu rastu. Ben Mej smatra da će evropski rast biti slab u 2014. tokom, kako ističe, sporog i krhkog oporavka.\n“Situacija u eurozoni je bolja, ali i dalje ima problema i puno mogućnosti za povratak na krizu.”\nRazlog za nadu međutim postoji, i van relativno snažne britanske i njemačke ekonomije. Profesor Ijan Beg iz Londonske škole ekonomije kaže da je pozitivan signal to što se gotovo više ne govori o krahu euro sistema.\n“Ovo je bila godina na koju će se evropski lideri osvrtati sa barem malo zadovoljstva zbog poboljšane situacije. To se još nije odrazilo na atmosferu na ulicama, zbog stagnacije zarada i velikog broja nezaposlenih.”\nI to je vidljivo na Oksford ulici, gdje ljudi izražavaju zabrinutost u pogledu budućnosti, čak i dok troše novac na božićne poklone.\n“Neću da trošim previše. Kupiću nešto za djecu, ženu i širu porodicu, samo mali poklon koji kaže “Srećan Božić.” Ništa pretjerano.”\nSlično razmišljaju mnogi Evropljani, dok kontinent izlazi iz petogodišnje krize u susret najavama prosperiteta koji veliki broj ljudi još nije vidio, niti je ubijeđen da će vidjeti.


12/2005 "Bedni mali korisniče" - Strana 9 - Forum Sveta kompjutera\n7.12.2005, 18:47 #161\n"Shumari,dodjite na pojilo!"\nPo meni vrhunac izrazajnosti ubedljiviji od pisma-bombe.\n7.12.2005, 23:14 #162\nKuzmanovicu ti si moj idol. Sve im kazi. Samo se pazi da te neuhapse ili neubiju. Ako te uhapse nebrini platicemo ti dobrog advokata\n8.12.2005, 11:20 #163\nGadite mi se, svako od vas. Retko ko ovde raspravlja o temi , ovo se pretvorilo u takmicenje ko ce vise da se Kuzmanovicu uvuce u d..e. Neka vam je sa srecom, nadam se da ce te tamo naci mir koji nemate u spoljnom svetu.\n8.12.2005, 12:39 #164\ncovjek je u pravu...\nred je da se cuje glas i malih i bednih. kuzma je jedan od rijetkih ciji se glas i cuo.\nred je sada na nas.\n8.12.2005, 12:47 #165\nBedni mali korisniče ako ti misliš da si našao mir u spoljnom svetu ili lažeš samog sebe ili si totalno nadrogiran...\nOVO JESTE rasprava o temi ali i uopšte o Kuzminim stavovima...\nNeki se slažu sa njim a neki ne...\nJa poštujem sve one koji se sa njim ne slažu i ne vređam ih jer i od njih mogu mnogo toga da naučim...\nA ti ako poseduješ delić samosvesti mogao bi ga ga pretočiš u konstruktivan stav a ne da vređaš druge na najsiroviji način...\nI potrudi se da ne koristiš više metod "Ne znam šta da kažem pa ću zato sve da vas popljujem..."\n8.12.2005, 13:59 #166\nKoliko vidim rasprava se bas rasplamsala....\nSuper.... Samo imajte na umu da svako ima pravo na misljenje....\nOvo je moje....\nIma Kuzma i svojih losih strana, ali ipak dobro je da neko moze da kaze javno ono sto sve nas tisti....\nNapred Kuzmo i povedi borbu za svetlo, a vojnici ce se naci....\nSvetla, svetla kao što rekao nekoć neko...\n8.12.2005, 14:34 #167\nDa, definitivno tacno - tema su upravo teme koje on obradjuje, a ne njegov lik.\nBez obzira na to sto nekad preteruje, nekad deluje kao da ga neko placa da bas tako pise (setite se npr. preteranog favorizovanja Xbox-a od pre par godina), a nekad pogodi dobru temu i napise odlican text - kolumna mu je pre svega interesantna za citanje i nista vise od toga.\nZbog raznih obozavatelja ovaj topic je odavno zasluzio lockdown....\n8.12.2005, 15:50 #168\nJa sam razmišljao da uvedem wirelles, jer u Pančevu još uvek nema ADSL-a.\nPa to što provajderi rade je užas. Em što te ograničava protokom, em što ti zatvara P2P portove. Pa to je užas! P2P portovi nisu zabranjeni. Možeš ti i legalne stvari da razmenjuješ preko njih. Šta su oni, murija da me proveravaju ili internet provajder. U svim normalnim zemljama dobiješ net bez ikakvog ograničenja što se tiče protoka, zatvaranja portova, etc. Pa kad odradiš nešto što nisi smeo, tebi lepo policija zakuca na vrata i molim lepo. A ne provajder sa odštampanim mail-om neke agencije iz Tunkguzije.\nSad je najnovija tehnologija "kablovski internet".\nWirelles antena se postavi na krov zgrade i onda kablom povežu antenu sa svakim stanarom. To je kablovski net U principu, mora biti više od 10 zainteresovanih stanara. Ali to se tako smišljeno radi. Nekome ne treba protok 512k samo zbog provere mail-a i surfa. Dovoljan mu je i 128k. Sad sam čuo da od NG ukidaju 128k paket i da postoji samo 240-250k tako nešto. I 256k sakate. Pa mogu da zamislim tu ludnicu kad ljudi više neće hteti da plaćaju, skupo im, a svi su zakačeni preko zajedničke antene. Onda opet kod drugog provajdera, kupovina nove opreme i tako u nedogled sve dok ne stigne ADSL. A kad stigne ADSL, onda počinje nova sezona šišanja ovaca.\nPoslednja ispravka: wizzard (8.12.2005 u 15:57)\n8.12.2005, 16:19 #169\nObavestite moderatore ako mislite da neko nekog vredja... ubuduce cu brisati oba ucesnika...\nZakljucavanje teme ne bi nista resilo iako je odavno zrela za to... prosto zato sto ce se odmah otvoriti jos nekoliko slicnih soba sa istim nastavkom... do sledeceg broja i nove kolumne...\nKo bi voleo qzmu na naslovnoj neka obrati paznju na http://www.sk.co.yu/forum/showthread.php?t=779\nPoslednja ispravka: oluja (8.12.2005 u 20:48)\n8.12.2005, 16:45 #170\nPitanje je jasno:"Da li se slazete sa Kuzmom?",tako da je raspravljanje o temi nerazdvojivo od njega,jer i sama kolumna je autorov licni stav prema necemu.\nNe primecujem uvlacenje jer za sada Qzma ne deli bombone.\n8.12.2005, 18:08 #171\nSvaka cast Qzma!\nSamo pozovi, ima da pravimo *****e, Crni Bombarder style (sve pevajuci "Hodas sad kao Bedni mali korisnik").\nPronađi još poruka od korisnika TheSerbianRaven\n8.12.2005, 21:22 #172\nToliko rasprave o jednom malom i beznačajnom novinarčiću koji se trudi da ispuni svoje iluzije da može pisati u kompjuterskom časopisu o tzv."ozbiljnim" temama.Još žalosnije je da se gomila ljudi prosto utrkuje u ulizivanju jednom takvom liku.\nKuzma nije nikakav buntovnik i protivnik sistema već naprotiv deo postojećeg establišmenta,i mainstream-a koji sedi u udobnoj fotelji u prestižnom časopisu koji je prepun reklama između ostalog i upravo tih provajdera koje tobože napada.U stvari ako se malo pročita između redova vidi se da je Kuzma samo jedan običan konformista koji obožava baš tipične brendove moderne informatičke potrošačke kulture(Intel,Windows,Microsoft) koji istovremeno pokušava neukima da poturi neke svoje polustavove.\nSve što piše Kuzma -to je obično ulagivanje širokim narodnim masama željnih idola.Šta je to Kuzma napisao što nije opšteprihvaćeno i "poželjno" od strane većine?Neki kobajagi gnev prema provajderima-to samo kao blefiranje a ko finansira njegovo "pisanije" ako ne između ostalih i ti provajderi koji pune oglasni prostor SK-a?\n8.12.2005, 22:16 #173\nPa u tvijom recima ima i istine ...ali...jbte covece koliko ti frustracije nosish u sebi...bruka...koliko velikih rechi u sluzbi ponizavanja jednog coveka koji i nije toliko vazan...svasta...\n8.12.2005, 23:00 #174\nako ikada budes procitao ovaj re:\npazi, kao kolega novinar te dizem u nebesa jer su ti kritike toliko jake, da verovatno mozes da sluzis kao primer one: pero je jace od maca.\npa nema ih u osnovi, ali bi mogao da sredis da u mesto odakle sam jednostavno redovno stizete.\nzamisli broj od 20 klinaca koji se svakog meseca razocaraju jer umesto da zajednicki skupljenih 100 din potrose na sk, odu i kupe pljuge. nije to ok.\na svojski se trudim da ih navucem na ove nove stvari: cod2, nfs mw i tcm.\ni ja sam prevejani igrac koji je vrsnjak manic mineru i spectrumu, rastao u zc64, sticao ogromno iskustvo uz amigu 500+(plus brate)\nda ne zaboravim, verovatno si prolazio pored baljevca (mesto koje smrdi na pokvarena jaja) a sk 12 sam morao da kupim u raski. sve ti je to kod kopaonika.\nako budes prolazio svrati na prsut i sumadijski caj sa medom\n8.12.2005, 23:59 #175\nKakve frustracije ti vidiš u mojim komentarima?To što ne volim foliranje nije ponižavanje nikoga pa ni Kuzme a trudim se da uvek upotrebim birane reči.\nJednostavno ne volim da mi neko "prodaje rog za sveću",i da mi "soli pamet" i morališe,kao što čini Kuzma i to baš u kompjuterskom časopisu i to kao uvodnik u deo časopisa posvećen igrama.Kao da su gameri neki revolucionari a ne deo PC-populacije pre svega okrenut zabavi na pc-iju.\nČovek(kuzma) koji se kao protivi opštoj situaciji,a s druge strane prosto propagira sve "ikone" mainstream-a-Intel,Windows itd.Mnogo je lepo što Kuzma uveseljava "raju" i drobi o Slobi,pravu na privatnost,ustavnim načelima,američkim zakonima-prosto je grehota što ga kao nekog "analitičara" ne pozovu u "Zamku","Klopku" ili sličan talk-show pa da do mile volje razglaba o dnevno-političkim temama.Ili se čovek samoreklamira za "Klopku" ili je preterano igranje WoW ostavilo trajne posledice.\n9.12.2005, 0:06 #176\nAli se mora priznati da je najbolje definisao "srpski privatni zivot".Samo je zaboravio da kroz te tanke zidove prolaze i zvuci praznjenja creva i slicnih gadosti.\nHA HA YEAH HA HA (uzvik iz Q3)\n9.12.2005, 0:56 #177\nJa sam primjetio da to ulizivanje ne važi samo za ovaj slučaj. Kao da je 90% našeg naroda jednostavno rođeno sa tom iskonskom potrebom da se nekome uvlači u pozadinu. Desilo mi se na jednom forumu da se prepirem sa jednim arogantnim moderatorom koji je izigravao nekakvog računarskog eksperta, od čega u suštini nije bio ni "E". Svađa je bila poprilično glupa i to oko nečega što je on tvrdio da zna, a odbijao da objasni kada sam mu to tražio. Kasnije mi je samo brisao svaki naredni post na tom topicu, a u njima nije bilo nikakvih uvreda niti bilo čega spornog. Apsolutno svi na tom forumu (osim par njih koji me lično poznaju) su se stavili na njegovu stranu nazivajući me svakakvim imenima, eto samo zato što je on moderator. Ej, pi****i, moderator na jednom forumu!\nOvo je bilo totalno van svake veze sa ovom temom, ali morao sam da postujem. Izvinjavam se.\n9.12.2005, 1:00 #178\nPoceli ste da preterujete sa off topic prepiskama... Brisem svaku sledecu\n9.12.2005, 1:27 #179\n1.Ovakvo pisanije i kritika je mozda bilo hrabrost i interesantna pre 10 god. Danas kad svako svakog pljuje po raznim medijima, niko na to ne obraca paznju, ogooglali ljudi. Pogledajte samo kolumne u Blicu, Kuriru i sl. Ili TV duele. Strasno.\n2. Ne bi bilo lose da se Miki i ostatak SK-a dogovore sta ce i kad da pisu. Recimo on pljuje ADSL, a u rubrici "Pre svega..." ga autor reklamira, kako cemo preko njega pratiti forum za NG, uprkos inflaciji i bezparici. Tako se ranije desavalo da Miki u I/O portu ispljuje neku komponentu koja je u pohvaljena/dobro ocenjena u testu hardvera u istom broju ili prethodnom. Mnogi citaoci kupe neku komponentu po preporuci SK-a.\n3. Ideologizaciju i obozavanja mrzim jos iz vremena "njega" i "nje". Mozete nekoga hvaliti i kritikovati, ali reci "on je moj idol" ili " mrzim ga" =??@#??\n4. Mislim, kakav je Miki lik, kad tako pise, a uopste ga ne zanima da dodje na neki forum gde ga ljudi kritikuju ili hvale i da to prokomentarise sa njima. Bar sa njegovim obozavaocima.Sve mi se cini da to Miki radi samo zbog para i da da sebi oduska od "igranja" (ima, bre 5 kolumni u SK). Jadni ostali autori, kolumnisti, moraju da pisu i za druge casopise, sajtove da bi opstali... Na kraju cemo imati "Kuzmin svet k." i nekoliko IT magazina/sajta sa identicnim opisima\nPoslednja ispravka: Bansek (9.12.2005 u 1:38)\n9.12.2005, 1:37 #180\nAl' zestoko je bilo ,haha, ide prvo reklama SezamPro ADSL preko cele strane,a potom Kuzma kaze: Ovaj put necu pominjati provajdere,ali ako..dobro ako se i dalje budete reklamirali,mozda progledam kroz prste...


Desiće se senzacija, Francuzi parlamentarci menjaju imidž Rusije u svetu | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tDesiće se senzacija, Francuzi parlamentarci menjaju imidž Rusije u svetu\nDesiće se senzacija, Francuzi parlamentarci menjaju imidž Rusije u svetu\nPoseta francuskih parlamentaraca Krimu otvara mogućnost da se konačno probije led u odnosima Rusije i Evrope i da se popravi imidž Rusije na Zapadu.\nTo je rekao poslanik Donjeg doma ruske Dume Leonid Slucki, nakon ispraćaja francuskih kolega koji su nekoliko dana boravili na Krimu.\n“Sada možemo jednostavno i samouvereno da kažemo da će ledena kora koja je uništila imidž Rusije u Evropi biti probijena. Razumemo da je Evropa u problemima, razumemo da se dvoumi kojoj će se strani prikloniti. Da li će se pridružiti silama koje pokušavaju da uspostave jednopolarni svet ili će ostati uz svoje tradicionalne partnere, među kojima je i Rusija, a koji su privrženi evropskim vrednostima“, konstatovao je Slucki.\nPrema njegovim rečima, najjače oružje ruskih protivnika je informacija.\n“To je evidentno, postoje napadi na regularnoj osnovi na Rusiju, u svetlu krvavih sukoba u istočnoj Ukrajini. Naši protivnici nas konstantno optužuju za strašne događaje, poput pada malezijskog aviona na letu MH17“, istakao je Slucki.\nRuski poslanik je izrazio uverenje da će se taj trend promeniti.\n“Francuski parlamentarci ne mogu da budu ućutkani. Oni imaju autoritet, predstavljaju hiljade glasača i planiraju da istupe u javnost sa svojim stavovima.\nČak i da najveći mediji ignorišu njihove reči, uvek će biti načina da se stavovi prenesu internetom. Njega je teško kontrolisati“, dodao je Slucki.\nPodsetimo, članovi francuskog parlamenta su boravili na Krimu i istakli da je referendum o odbacivanju ukrajinske vlasti i pripajanju Rusiji spasio to poluostrvo od scenarija koji je viđen u istočnoj Ukrajini.\n“Mislim da će oni napraviti zaokret u evropskom informacionom prostoru, posle vikenda će se dogoditi senzacija. Svi elektronski mediji će biti zatečeni komentarima naših kolega koji se vraćaju sa Krima“, zaključio je Slucki.\nRuski ribari jedva odbranili ulov od ogromne nemani (VIDEO)\nZa koga Amerika pomaže obnovu otomanskog carstva?!


Lukašenko nema uticaj na rusku vojsku u Bjelorusiji\nTvrdnja ambasadroske SAD iz Minska\nLiderka bjeloruske opozicije Svetlana Tihanovskaja kazala je da je Lukašenkova snažna ofanziva protiv učesnika prodemokratskih protesta i nezavisnih medija „pretvorila zemlju u evropsku Sjevernu Koreju - netransparentnu, nepredvidivu i opasnu“.\n6377 pregleda\t10 komentar(a)\nPredsjednik Bjelorusije Aleksandar Lukašenko, zbog njegove zavisnosti od Moskve, više nije u poziciji u kojoj može da utiče na ruske vojne akcije u njegovoj zemlji, izjavila je juče američka ambasadorka u Bjelorusiji Džuli Fišer.\nRusija i Bjelorusija ove godine planiraju rekordni broj vojnih vježbi, tvrde pojedini eksperti. Ministarstva odbrane su potpisala sporazum o petogodišnjem partnerstvu, a u pojedinim izvještajima se navodi da dvije zemlje planiraju da otvore tri nove zajedničke vojne baze.\n„Upravo je Lukašenko, sa svojom spremnošću da poveća ovisnost od Rusije u svakoj mogućoj sferi, sebe stavio u poziciju da zapravo više ne može da utiče na to što će Rusija uraditi u vojnom smislu“, kazala je Fišerova pred odborom Senata za inostrane poslove.\nTihanovskaja, koju mnogi smatraju pravom pobjednicom izbora 2020. na kojima je Lukašenko proglasio ubjedljivu pobjedu, takođe je pozvala Sjedinjene Države da prošire sankcije protiv biznismena i držvanih preduzeća koja „finansiraju režim“.\nTihanovskaja je ranije juče pozvala na formiranje međunarodnog tribunala za istragu, kako je kazala, zločina Lukašenkove „diktature“ u prošlosti i tokom izbora 2020“.\nLukašenko je u utorak potpisao zakon kojim se propisuju zatvorske kazne za učešće u protestima i vrijeđanje državnih zvaničnika. U nizu amandmana krivičnog zakona, Lukašenko je takođe prvi put uveo četvorogodišnje zatvorske kazne za osobe koje su proglašene krivim za širenje lažnih informacija koje diskredituju državu.\nDžuli FišerSvetlana TihanovskajaBjelorusijaAleksandar LukašenkoRusija\n07.12. 06:30 h\t44143\n06.12. 19:09 h\t13070\n06.12. 20:15 h\t12041\t6\n06.12. 19:02 h\t10949\n06.12. 21:29 h\t8221\n07.12. 06:30 h\t68


< prethodni oglas (402/18829) sledeći oglas >\nSreda, 10.07.2019 | 11:12\nNa prodaju stenci Belgijskih Ovcara – MALINOA Odgajivacnica “VON SIDRA” FCI 6254 Ponosna je na novo leglo!!! U ponudi imamo: 10 muskih I 2 zenska steneta. Ostenjeni 12.05.2019. Otac: NOBLESSHOF KROIF (HD-A, ED-0, SPONDY FREE, 2xPRM, 1xCAC, 1xCACIB, 3xBOB) Majka: HAY-HANNY NIGER LUPUS EX MIGORA ( HD-A, ED-0, 3xPRM, 7xCAC, 4xCACIB, 8xBOB, 1xBOG, 2xBOG II, 1xBOG III, JBIS III, JCH SRB ) Lokacija: Srbija, Vojvodina.


BBC objavio svoju kompletnu arhivu istorije računara - VolimoNet\nBBC objavio svoju kompletnu arhivu istorije računara\n29. јун 2018. 10.06.44 CEST\nOsamdesetih godina prošlog veka, BBC je bio vodeća kompanija koja je računare donosila masama. Computer Literacy Project je bio toliko popularan projekat da je doveo do toga da BBC objavi sosptveni računar - BBC Micro. Takođe, kompanija je učila gledaoce kako da programiraju.\nBBC je sada odlučio da objavi sve svoje projekte kako bi inspirisao generacije mladih koje dolaze, na isti način kako je to činjeno i 1980-ih godina.\nComputer Literacy Project je u svoje vreme bio ogroman poduhvat, a imao je za cilj da gledaoce nauči tehnikama programiranja kako bi se iskoristile prednosti novih tehnologija. Projekat je takođe doveo do objave pomenutog BBC Micro računara, a uključuje i intervjue sa inovatorima tog vremena, kao što su Bill Gates i Steve Wozniak.\nSa objavom ove arhive, moguć je pregled 267 programa koji su bili deo projekta, pokretati 166 BBC Micro programa koji su se tada koristili, kao i naučiti dosta o istoriji iza Computer Literacy Project-a.\nBBC trenutno možda nije uključen u sferu računara kao što je to bio osamdesetih, ali kompanija je nastavila da nudi mogućnosti mladim programerima da usavršavaju svoje veštine. Jedna ovakva akcija je i BBC Micro:Bit mini računar, koji je podeljen jednom milionu učenika u Velikoj Britaniji.


Tulips and Lipsticks: From Russia with love\nDanas se u Rusiji obeležava Dan pobede. Najveći državni praznik. Svakog 9. maja na ulicama Moskve u svečarskoj atmosferi paradira na hiljade i hiljade vojnika pred najvišim državnim rukovodstvom, stranim diplomatama i građanima Moskve.\nElem, iako nismo u Moskvi i ne posmatramo taj spektakl uživo, nema razloga da i nas ne uhvati parčence praznične euforije i obuzme taj ruski vibe. Stoga danas malecno blablaisanje (opet, dokle više?!) o Rusiji.\nKako sam ogromni (čitaj: stvarno ogromni) obožavalac i poštovalac ruske modne scene, možete zamisliti moje ushićenje kada je moj ruski dovoljno uznapredovao da mogu da čitam ruske modne magazine! Sreća, sreća, radost! Odnosno: счастье, счастье, радость! A očigledno je da moju fascinaciju Rusijom i ruskom modnom elitom dele mnogi, pa svako malo osvane neka modna kolekcija inspirisana ovom gigantskom zemljom.\nNajnoviji primer je Charlotte Olympia - ona je dizajnirala Matryoshka sandalice i klač torbu. Sandalice su, kakvog li iznenađenja, crvene i na sebi imaju čuvenu rusku matrjoškicu (lutku, koja je kod nas poznata i kao babuška). Klač je verzija poznate Charlotte Olympia Pandore.\nA sećate li se onih Chanelovih Russian doll mufova i torbica? Pa, ljubav velika kao Rusija! Čisto obožavanje!\nKada je ruski Vogue 2008. godine slavio desetogodišnjicu postojanja, najpriznatiji dizajneri današnjice su, njemu u čast, oslikali matrjoške, koje su kasnije prodate na dobrotvornoj aukciji.\nTrideset i jedna matrjoška svaka za sebe je umetničko delo, a zanimljivo je videti kako su poznati dizajneri izmodirali ove čuvene, debele lutkice - Prada je matrjošku obukla u čipku, Dolce & Gabbana u svetlucavo, a Burberry u - trench coat!\nMnogi editorijali (ne samo ruskih) modnih časopisa inspirisani su Rusijom, pa imamo brdo modnih fotografija snimanih na Crvenom trgu i drugim poznatim turističkim lokacijama Rusije. Dve muvice jednim editorijalom - promocija i mode i turizma! Iz Rusije s ljubavlju Natasha Poly u Vogue Russia, marta 2009. i Leila Jay u ELLE US, oktobra 2011.\nUltimate ruskom lepoticom smatra se Natalia Vodianova. Can't argue with that! Ono zbog čega mi je ova naslovnica ruskog Voguea iz septembra 2010. zapala za oko jesu ova super cool sovjetska slova. Nežna lepotica i grubo pismo. Zvuči nespojivo, ali izgleda kao milion dolara! Pardon, rubalja.\nOvaj post nikako ne bi mogao biti kompletan bez pominjanja najstilizovanije ruske četvorke koju čine - Miroslava Duma, Elena Perminova, Ulyana Sergeenko i Vika Gazinskaya. Žene me svaki put razduševe!\nI u onoj prvoj, jesenjoj, a i u prolećnoj Uliyaninoj kolekciji, jedan od osnovnih motiva na njenoj odeći upravo je onaj tradicionalni ruski cvetni etno motiv.\nVikina nova kolekcija pak nema nikakve veze sa ruskom tradicijom. Ali itekako ima veze sa ruskom modnom sadašnjicom! Jer kada ste talentovani kao Vika i kada kao glavnog modela i promotera imate prelepu Miroslavu Dumu, uspeh je zagarantovan.\nZa kraj, par crtica koje nemaju veze sa Rusijom i modom. Već samo sa Rusijom.\nJasam li vam već spominjala kako sanjam put Transsibirskom železnicom? Put od preko 6 dana i 9.000 km, kroz nešto Evrope i celu Aziju, od Moskve pa sve do Vladivostoka. Eh, ova avantura je odavno pri vrhu moje "to do" liste!\nUkoliko planirate put u Rusiju, na umu imajte sledeće. Moskva je svetski megalopolis, ogromna i sva grandiozna, ali kažu da se prave lepote ipak nalaze u carskom gradu - Sankt Peterburgu. Uzmimo za primer samo Ermitaž, bele noći i više stotina mostova koji se podižu u kasnim večernjim časovima! Par saveta u vezi sa boravkom u Sankt Peterburgu možete pronaći na ovom preslatkom blogu, a sledi i nekoliko fotografija - tek onako, kao melem za (moju nomadsku) dušu.\nSa nestrpljenjem iščekujem novembar ove godine kada u bioskope stiže nova verzija Ane Karenjine sa Keirom Knightley i Jude Lawom! Već vidim: Arena, kokice i po koja suzica... Iako uglavnom više volim ruske filmske verzije - nekako su autentične i sve pršti od emocija (valjda zbog tog ruskog jezika), mora se priznati da nova glumačka postava zvuči obećavajuće.\nLabels: Ana Karenjina, Chanel, Charlotte Olympia, Dan pobede, Elena Perminova, matrjoška, Miroslava Duma, moda, Rusija, Ulyana Sergeenko, Vika Gazinskaya, Vogue Russia\nfashionmagnolia May 9, 2012 at 3:11 PM\nja danas ceo dan mislim o mooj haljini sa babuskom..izgubljena je negde, kanda!\nSlavica | Pickpocket May 9, 2012 at 3:25 PM\nSve, sve, sve je prelijepo ali fotografije na kraju i divna Keira <3\nStasha May 9, 2012 at 4:02 PM\nah kakav post!! savrsenstvo!\nelena nikolaevna May 9, 2012 at 4:06 PM\nhehehe ti si bas onaj sanjar koji idealizuje rusiju i gleda je kroz onaj bogati divni 19 vek,kroz rusku dusu....\nMilan Boya May 9, 2012 at 4:39 PM\nobozavam njihovu raskos i kicoski stil, ostalo i ne. a da mi se dopadaju ove remodelirane matrjoske- dopadaju <3\nAndjela Vuckovic May 9, 2012 at 8:27 PM\nJa sam odusevljena tvojim postom , ali o-du-se-v-lje-na!\nstreet art _life style & fashion & co. May 9, 2012 at 8:41 PM\nFenomenalan post procitala sam ga bar tri puta :-)\nPsycho Cat May 9, 2012 at 9:50 PM\nJa sam fascinirana svim i svačim što ima veze sa Rusijom i modom u njoj...danas sam baš videla preeeeslatke babuške i nameračila sam se da ih već sutra kupim :D Jako lep post.\nAlina Anghel May 9, 2012 at 10:21 PM\nSelma Selimovic May 10, 2012 at 12:14 AM\nDijelim s tobom ljubav prema tij drzavi.\nTop destinacija mi je St.Petersburg.\nA voljela bih i proputovati trans sibirskom zeljeznicom.\nNatasha P. Privna, a ULyana S trenutno najomiljenija dizajnerica.\nMarella May 10, 2012 at 10:46 AM\nhiPop May 10, 2012 at 10:51 AM\nmene je prilicno istraumirala pri prvoj poseti...bas mi je zao, volela bih da joj dam jos jednu sansu!\nove matryoshka torbe pobedjuju, ne mogu da se odlucim da li mi je bolja Chanel ili Charlotte Olympia\nMila May 10, 2012 at 12:14 PM\nI ja sam cula bas dosta loseg... Ali nekako volim da u svemu gledam ono sto je najbolje. Cekam svoju priliku da skoknem do Rusije, pa da prenesem utiske iz prve ruke! :))\nsugarhoneybaby May 10, 2012 at 2:05 PM\nPrelep post.Ne znam sta bih pre komentarisala:)\nElmedina May 10, 2012 at 9:23 PM\nSamo se nadam da slusas Bajagu. Ako ne onda obavezno poslusaj nekoliko pjesama, kao sto je 'Ruski voz' i slicno :D\nMila May 10, 2012 at 10:58 PM\nHeheh, nisam neki ljubitelj, ali te pesme znam... Npr:\n"Na minus dvadeset i sest Moskva je tonula u san,\nJa sam se topio ko sneg kada ga stavis na dlan...\nTamara, tralalalala..." :)))\nMinela May 13, 2012 at 10:28 AM\nBlog ti je divan!!\nNina Simon. May 19, 2012 at 3:05 PM\nOduševila si me ovim postom, oduševila! Ja studiram ruski jezik i književnost, i evo još vrlo malo i završavam; letos sam provela mesec dana u Moskvi i to je bilo neverovatno i neponovljivo iskustvo. Planiram uskoro malo podrobnije da pišem o tome na blogu. Delim i ja tu tvoju, kao što Elena reče, ljubav prema "idealizovanoj" Rusiji. Ali ko je poseti ne može da se vrati ravnodušan, pogotovo ako poznaješ njihovu istoriju, književnost..a tek rusku dušu! :) sledeća destinacija mi je St.Petersburg, jedva čekam da se vratim još više zasenjena ruskom lepotom. A o njihovoj modi, modnim časopisima i onoj "četvorki" i da ne govorim, moje oduševljenje ne prestaje :)\nheh, poneo me ovaj post, pa sam se raspisala :D ako te zanima bilo šta slobodno me kontaktiraj, kao što rekoh biće i na blogu vrlo uskoro o mojoj Moskvi :)\npratim te i dalje :*


Nagrada “Raša Plaović”, koju Narodno pozorište u Beogradu dodeljuje za najbolje glumačko ostvarenje na svim beogradskim pozorišnim scenama u sezoni 2019/2020 po drugi put je pripala Igoru Đorđeviću za ulogu “Kaligule” nastale po delu nobelovca Albera Kamija u režiji Snežane Trišić.\nOdluku o nagradi doneo je većinom glasova žiri koju su činili Vladan Gajović, Filip Grinvald, Raško Jovanović, Rada Đuričin i Radmila Živković, javlja portal RTS-a.\nĐorđević je treći glumac koji je vredno priznanje dobio dva puta. Pre njega, nagradu “Raša Plaović” dva puta su dobili Dragan Mićanović i Petar Banićević.\nMeđu dosadašnjim dobitnicima nagrade “Raša Plaović” između ostalih su i: Petar Banićević (1988, 2001), Branislav Ciga Jerinić (1990), Petar Kralj (1992), Ljuba Tadić (1994), Dragan Mićanović (1997, 2004), Mihailo Janketić (2000), Predrag Ejdus (2002), Vlastimir Đuza Stojiljković (2006), Nataša Ninković (2011), Vojin Ćetković (2013), Slobodan Beštić (2015), Nela Mihalović (2018) i Nenad Jezdić (2019).\nTags: Igor Đorđević, Narodno pozorište, Raša Plaović


USKORO TV PREMIJERE TRI DOMAĆE SERIJE: "Močvara", "Kosti", "Mama i tata..." - ozbiljne priče nam stižu na jesen | Novosti.rs\nVeć 6. septembra na Superstar TV stiže nam krimi-drama "Močvara", u režiji Olega Novkovića, čijih ćemo 10 epizoda pratiti nedeljom u 21.00, a od 12. septembra, subotom u 20.00, na RTS 1. Autorka scenarija je dramska spisateljica Milena Marković, a direktor fotografije je Miladin Čolaković.\nPred nama je napeta policijska potraga za manijakalnim serijskim ubicom koja otkriva mračne tajne iz prošlosti i uvlači junake u spirale prevara, laži i tragična životna iskušenja. U uzavrelom Beogradu manijak na izuzetno surov, ritualan način ubija tri žene.\nŽrtve povezuje slobodouman stil života i to što su majke sinova. Sva trojica nemaju očeve i odbijaju o tome da govore. U glavnoj ulozi pojavljuje se Goran Bogdan, koji tumači inspektora Nikolu, bivšeg huligana. On mora da se suoči sa sopstvenom prošlošću i svime prećutanim kako bi otkrio surovog ubicu. Što mu je bliže u istrazi, Nikola je sigurniji da njega i ubicu nešto suštinski povezuje. U seriji igraju i Stefan Trifunović, Boris Isaković, Dejan Dedić, Marta Bjelica, Dubravka Kovjanić, Nada Šargin, Jana Bjelica, Bojan Žirović, Miona Marković, Svetlana Bojković...\nOd 10. oktobra na RTS 1, subotom i nedeljom od 20.00, gledaćemo 10 epizoda serije "Mama i tata se igraju rata". Prvih pet se poklapaju sa filmom "Realna priča" i režirao ih je Gordan Kičić, koji je na ovom projektu bio i producent, koscenarista i glavni glumac, dok su ostali nastavci potpuno novi i njih potpisuje Vladimir Tegić.\nNina Janković, Gordan Kičić i Lena Lazović u seriji "Mama i tata se igraju rata"\nJunak ove priče je glumac Veljko Radisavljević, kome se čini da se ceo svet urotio protiv njega. Čeka veliku ulogu koja će promeniti sve, na ivici je razvoda sa nezadovoljnom, ali brižnom, suprugom Jadrankom (igra je Nina Janković), a mora da popravlja i odnos sa ćerkicom Vidom (Lena Lazović), koja je prestala da govori, iskazujući tako bunt zbog nesređenih porodičnih odnosa. Glumačku podelu čine i Nebojša Ilić, Branimir Brstina, Katarina Gojković, Svetozar Cvetković, Vojin Ćetković, Gorica Popović, Nenad Jezdić, Dejan Lutkić, Milica Mihajlović.\nNa Prvom programu RTS, od 21. novembra, u 20.00, počinje serija "Kosti", koja nam posle "Mesa", dolazi kao drugi deo trilogije smeštene u Banjaluci. Snimana je tokom 2019. godine prema scenariju Nikole Pejakovića, u režiji Saše Hajdukovića, dok produkciju potpisuje Brankica Janković.\n- Gotovo godinu dana smo proveli u montaži, nastojeći da svaki minut finalnog sadržaja savršeno prikaže surovost realnosti koju "Kosti" nose. Znamo da publika širom regiona s nestrpljenjem iščekuje našu serijsku priču, a sada mogu sa sigurnošću reći da će "Kosti" biti teške, ali i brutalno stvarne - otkriva Hajduković.\nFoto: Produkcija Bosonoga\nBoris Isaković i Saša Hajduković u seriji "Kosti"\nOkosnicu priče čine dva lika s istim imenom - Kosta. Na različite načine i svaki u svom svetu, oni se bore za opstanak u sistemu u kojem su potpuno razorene porodične, društvene i kulturne vrednosti. Dok Kosta Govoruša, izbeglica iz Krajine, pokušava da sa sestrom Kristinom nekako preživi baveći se krečenjem, Kosta Gajić mirno gradi karijeru u lepom društvu svoje žene Zorice, inače direktorke marketinške agencije.\ntv serije Goran Bogdan Gordan Kičić snimanje serije Nina Janković Boris Isaković Saša Hajduković tv serija "Močvara" tv serija "Mama i tata se igraju rata"\nU BEOGRADU je, posle višemesečne pauze, završeno snimanje serije "Kaljave gume", reditelja Miodraga Ćertića, čijih će 10 epizoda biti premijerno emitovano na Radio-televiziji Srbije, iduće godine.\nU KUĆI U KOJOJ SU OŽIVLJENI "KORENI" SNIMA SE SERIJA "VREME ZLA": Čovekova tragika i nada u bolje sutra\nPONOVO ekranizujemo Ćosića, jer ni on sam u "Korenima" nije ispričao čitavu priču o Katićima.


Predsednik opštine među buduće boksere - jugsport.net\nKomšiski derbi Vlasotinčanima\nRezultati Jablaničkih okružnih liga 24/25 .10.20120 god.\nHome > Info > Predsednik opštine među buduće boksere\nSVIM POLAZNICIMA MAJICE NA DAR\nV. Stevanović - 25. decembra 2019. 25. decembra 2019.\nLebane: Već mesec dana i više pod budnim okom trenera Darka Stankovića novoformiranog B.K. Radan iz Lebana marljivo trenira u fiskuturnoj Sali O.Š. Radovan Kovačević –Maksim. Na treningu koji se odvija u dve smene revovno ima oko pedesetak polaznika , među njima i veći broj ženskog pola.\nVečerašnji trening posetio je predsednik opštine Lebane Ivan Bogdanović sa svojim saradniucima i svima uručio majice u znak pažnje , što je još jedan dokaz da Lebane i lokalna samouprava dosta ulaže novac u razvoj sporta.\nPošto je trener Drako Stanković predstavio predsednika polazicima škole boksa on im se obratio rečima. Želim da Vas sve pozdravim i da vam poželim uspešnu karijeru za one koji odučite dase bavite ovim sportom. Boks je plemenita veština, Olipiski je sport i bez obzira ako ste se bavili drugim sportom, ako ste se opredelili za ovaj niste pogrešili.\nKlub će da funkcioniše besprekorno, jer kao svi ostali u Lebanu i ovaj će imati maksimalnu podršku moju i celokupnog rukovodstva opštine Lebane. Imate dobrog trenera od koga možete da naučite dosta u ovom sportu. Darko je pokazao svoj kvalitet i na moju molbu vratio se ovde u Lebane da među vama iznedri buduće šampione u ovom sportu. Ovaj poklon večeras je samo jedna mala pažnja za sve vas, da budete dobri đaci i još bolji sportsisti.\nA uz majice evo još jedno malo izenađenje. Sutra ( četvrtak) imate od mene u dogovoru sa Darka besplatan prevoz na derbi Bokserske lige Srbij u Nišu između domaćeg Naissusa i Loznice. Da na delu vidite bokserske mećeve uživo i uverite se da je boks plemenita veština.\nNa kraju bih svima vama i vašim porodicama od srca poželeo srećnu Novu godinu i Božićne praznike, da ih proslavite u zdravlju i veselju.\n25. oktobra 2020. 26. oktobra 2020.\n25. oktobra 2020. 25. oktobra 2020.


Pavličić: Hoćemo imovinu a ne novac | Autonomija\n"Bolje bilo da država Novom Sadu vrati imovinu vrednu 120 miliona evra, koju bi iskoristili za razvoj i privlačenje stranih investicija”\nNovosadski gradonačelnik Igor Pavličić smatra da je za grad povoljnije da mu država vrati imovinu vrednu 120 miliona evra, nego da dobija tranfere.\nPavličić kaže da bi po osnovu transfera sredstava i povrata većeg dela novca od poreza na zarade, Novi Sad trebalo da dobije tri milijarde dinara (oko 29,7 miliona evra).\n“Ta suma od tri milijarde je potpuno nerealna, a ukoliko će otići na plate uprave, gradskih javnih preduzeća i ostale oblike potrošnje onda bi bolje bilo da država Novom Sadu vrati imovinu vrednu 120 miliona evra, koju bi iskoristili za razvoj i privlačenje stranih investicija”, rekao je Pavličić.\nOn je napomenuo da se u Skupštini Srbije vodi diskusija o tome da se promeni zakon kako bi država vratila gradovima i opštinama mnogo veća transferna sredstva i ona po osnovu poreza na zarade nego što je do sada bio slučaj.\nPavličić kaže da će do kraja godine u Novom Sadu početi gradnja novog „Žeželjevog„ mosta preko Dunava, za šta je EU obezbedila 30 miliona evra.\n“Imamo obećanje da ćemo dobiti još pet miliona evra za gradnju pristupnih puteva tom mostu. Novi most biće završen za tri godine”, naveo je Pavličić.


FURO – japanski ritual lekovitog kupanja | tetesept.rs\nJapanci su narod od veština i rituala, tako da ne iznenađuje da za lekovito kupanje imaju čak 3 naziva i 3 vrste. Onsens – lekovito kupanje u vrelim izvorima, sentos – u javnim kupatilima, i furo – lekovito kupanje u privatnim kupatilima u posebnim drvenim kadama.\nU Japanu se pravi velika razlika između kupanja da bismo bili čisti i umetnosti lekovitog kupanja kojim opuštamo dušu i um.\nFuro je upravo ritual kupanja gde je važno da u drvenu kadu ulazite čisti, neposredno nakon tuširanja. Voda u furo kadi je topla i do linije srca.\nZbog čega Japanci vole tople kupke?\nOdgovor možda leži u prirodi – veliki broj aktivnih vulkana u Japanu podstiče stvaranje veoma toplih izvora bogatih mineralima, idealnih za lekovita kupanja.\nI dok je za naše pojmove topla voda oko 36,38 stepeni, u Japanu je čak 4-5 stepeni toplija.\nCeremonija kupanja – tradicija koja se ne prekida\nObičaj je da se članovi iste porodice kupaju jedno za drugim u istoj vodi, zbog toga je naročito važno da svi pre ulaska u furo budu istuširani, kao i da se održava temperature vode.\nFuro kada se tradicionalno pravi od japanskog čepresa – hinokija.\nHinoki je izuzetno cenjeno drvo u Japanu još od vremena samuraja. Danas je zaštićeno drvo i krasi brojne parkove i dvorišta, a prava furo kada od hinokija košta I nekoliko desetina hiljada evra.\nMiris drveta je veoma prijatan i ima aromu limuna, tako da u dodiru sa toplom vodom, drvo furo kade otpušta prijatan miris.\nU japanskim filmovima i animama možemo videti kako roditelji i sa svojom decom dele trenutke kupanja. To je sastavni deo njihove svakodnevnice i tradicije, a ti trenuci su važni u odnosu roditelj-dete kada se razgovara, prepričavaju dani, snovi…\nZnajući kako stres utiče na grčenje mišića i na ceo organizam, predlažemo da probate toplu kupku Joints & Muscles koja sadrži 100% čistu morsku so i biljna etarska ulja kamfora, arnike, gaveza, ulje ruzmarina, belog bora, mirte i eukaliptusa.


Ovo niste videli na TV-u: Sve penal reakcije u Zvezdi, posle jednog je Milojević prestao gleda! - Telegraf.rs\n14/08/19 | 17:48 ≫ 19:19\nOvo niste videli na TV-u: Sve penal reakcije u Zvezdi, posle jednog je Milojević prestao gleda!\nPenal Jevtovića je bio previše za trenera Zvezde\nMnogi su se na klupi Crvene zvezde protiv Kopenhagena osećali kao da im penal serija oduzima nekoliko godina života i najtanje nerve - dovoljno je pogledati samo reakcije trenera Vladana Milojevića.\nTelegraf vam donosi sve momente penal serije, jedne od najluđih u istoriji Crvene zvezde, a letovi preko prečke i u mrežu izazvali su neverovatan vrtlog najrazličitijih emocija u najkraćim mogućim vremenskim razmacima.\nKako se triler produžavao, sve je bilo teže pratiti pogledom dešavanja sa bele tačke, odnosno onoga što je od nje ostalo u krtičnjaku ispred tribine krcate ultrasima Kopenhagena.\nŽanderova molitva u trileru Foto: Telegraf.rs\nTrener Zvezde je sa prvim saradnikom Milanom Kosanovićem komentarisao uvodne serije, sve do promašaja Milana Jevtovića.\nNjegov udarac nebu pod oblake oterao je šefa stručnog štaba na klupu, a potom je Milojević i prestao da gleda izvođenje udaraca.\nPenal Jevtovića je Milojevića oterao na klupu Foto: Telegraf.rs\nMilojević je tako, korak po korak, odlazio sve dalje iz ograđenog prostora za klupu gostujućeg tima. Odšetao je skoro do tribine na kojoj su bile Delije, pa je po njihovim reakcijama znao kakav je epilog na drugoj strani stadiona.\nBoaći je veći deo serije proveo u molitvi, Žander mu se pridružio na sredini serije, a kako je sve izgledalo, možete pogledati u vrhu teksta.\nVIDEO - Ovako se slavilo u kopu Delija, Milojević poslednji penal nije ni gledao!\n15. avgust 2019 | 16:01\nJoš u BG Se je videlo da smo bolja ekipa od njih igralismo malo plašljivo zvezda ide u L Š GRUPNU FAZU\n15. avgust 2019 | 00:35\nMoj drugar Veliki grobar ustaje sinoc i vice to Borjane srbine, idemo bravo.. Moramo da budemo srecni kad bilo koja ekipa iz nase male napacene drzave napravi nesto. Kad igramo proriv stranac, ako ne navijamo ajde da bar ne ponizavamo, umanjujemo uspeh itd.. U prvenstvu nasem svako za sebe, al kad igramo protiv evrpskh klubova, ne razumem da neko navija za neku malatiju ili kopenhagen, zaista ne razumem. Navijam sutra za partizan protiv Turaka,. Srecno.\n14. avgust 2019 | 23:54\nJa i sad kad gledam pa mi se znoje dlanovi!! Bravo lavovi bravo Miloje !!


Tema: DLAKAVI ILI COSAVI MUSKARCI?\n14.06.2004., 18:44 #1\nPo mojim licnim istrazivanjima devojke se sve vise pale na cosave, cak im je O.K. da se muskarci depiliraju, sto je meni paradoksalno, posto je maljavost sekundarna polna karakteristika muskarca.\nOpet ima devojaka kome su cosavi moci gadni, kazu izgledaju kao devojcice.\nDAKLE, MUSKARCINE ILI DECACICI\n14.06.2004., 18:46 #2\nA sta, ako se muskarac depilira, onda vise nije muskarcina...? :?\n14.06.2004., 18:48 #3\n14.06.2004., 18:48 #4\nNije sad bitno kako sam formulisao pitanje vec sta ti se vise svidja.\n14.06.2004., 18:53 #5\nBitno je jer time impliciras neke kategorizacije i zakljucke...\nAli, ako zanemarimo to, odgovor je da ne volim previse dlakave muskarce... Sto manje dlaka, meni bolje, ali naravno ne bas da izgleda kao beba...\nI naravno, muskarceva (ne)dlakavost ne igra nikakvu ulogu u mojoj odluci da li cu biti s njim ili ne...\nAli, da volim da me moj muskarac obraduje nekom frizuricom - volim... 8)\n14.06.2004., 19:09 #6\nI OĆELAVEĆETE od ovih priča o dlakama! :shock:\nKako posle (a izdepilirane) da vas razlikujemo od ĆELAVIH PEVAČICA?\nSve je samo šala-komika!\nBodoniuS, tema ti je... do_jaja 8)\nPosebno u tom delu... BEZ DEPILACIJE molim!\nDajem glas ZA za NE_izdepilirane :wink:\n14.06.2004., 19:50 #7\nSta da radim sa cosavim?\nDa idemo zajedno na depilaciju?\nMeni je to bezveze!\n14.06.2004., 19:55 #8\nLično, kada bih se depilirao osecao bih se zenstveno, a to ne zelim\na devojke - dok dodju do toga da li je neko maljav ili ne - onda je vec gotovo\n14.06.2004., 21:08 #9\nNeznam zasto bi se neko osecao kao devojcica ako je izdepiliran.Ja svoju muskost prvenstveno nosim u glavi.I cak da me kastriraju osecao bih se kao muskarac.Jer sam kao takav rodjen.\nSmatram da je stvar licnog ukusa.Dali ce neko izdepilirati neki deo tela ili ne.\nU teretani u kojoj ja redovno treiram devedeset posto muskaraca je izdepilirano.Ipak ja nisam.Sve dlacice se redovno trimuju.Ali ne i depiliraju.Volim sebe prirodnog ali ne i zapustenog ogrezlog u dlacetine.Znaci manja operacija uklanjanja suvisnih dlaka je ok.Ipak potpuno uklanjanje je nesto sto mi se nedopada.\n14.06.2004., 21:12 #10\nma samo ti uzivaj u teretani sa svim tim muskarcima, postujem ja to\n14.06.2004., 21:14 #11\nopet kedla.....gde kod se okrenem...pu-pu....\nbrine vas plaza...znam ja.....eto bustura je lepo rekao....imaj ali odrzavaj :wink:\n14.06.2004., 21:16 #12\nPa joj breee, sad cete jos od mene da napravite zapustenog i neodrzavanog :?\n14.06.2004., 21:17 #13\nNisi zapusten i neodrzavan... Evo, ja garantujem za tebe...\n14.06.2004., 21:18 #14\nAh, srce si, u pravi cas\n14.06.2004., 21:41 #15\ngolišavo ruleZZZZ 8)\nmada mislim da sam 'zavolela' golišave frajere silom prilike... naime kad se setim onih (fuj, bljak) frajerčina koji u zelenoj ili žutoj fluroscentnoj drečavoj majici bez rukava sa crnim napisom onako puni sebe stoje na ulici i viču 'kss ksss... mac, mac' a od šume dlaka ne vidi se piše da mu piše BOSS\ne sad teško je kod takog prizora steči utisak da je muškarac negovan a kamoli da tu ima ičeg lepog i privlačnog ili sexy\n14.06.2004., 22:36 #16\nHAHAHAHHAHAHAHAHA - wow, svaka ti cast! lol\n14.06.2004., 22:48 #17\nDovoljno dlakav da lici na musko, ali ne previse da podseca na zivotinju.\nMalje na grudima, rukama, nogama a posebno deo od pupka na dole je jako privlacan ako je dlakav, ali ponavljam NE PRIVISE jer tad prelazi u gadno.\nOne skroz bez dlaka (bilo da je prirodno ili depilacija) ne gotivim, to mi je nekako vise vuce na homo\n15.06.2004., 00:18 #18\nVenera, ubode ga u centar!\n29.06.2004., 13:01 #19\nMislim da nije toliko paradoksalno depilirati se, pogotovo jer na taj nacin mozemo voditi vise racuna o svojoj higijeni.Ja sam za depilaciju nekih delova tela, ne svih.\n29.06.2004., 14:14 #20\nto sa brijanjem su americki fazoni, zatim atletski gradjeni tipovi i ribe yek izasle sa fitnesa... More bre\n29.06.2004., 16:24 #21\nGlasam za umereno dlakave. Ili, vise cosave. Ali, najbollje ako je prirodno tako, zaista bi mi bila neobicna ideja da i on ide u kozmeticki salon.. Interesantno . Najvise na svetu mrzim kad muskarcu vire sitne kovrdzice iz kosulje. Ili, jednom sam videla na stanici mladica i devojku – na njegovom vratu se tacno vidi linija do koje se brije – otprilike na polovini vrata pocinje zbun.. :x\nSta da kazem... Jadni su ti ljudi koje je priroda nacinila takvima..\n29.06.2004., 16:28 #22\nE, ovde se potpuno slazem sa tobom, s tim sto, po mom ukusu, dlake na grudima.. Pa i nisu bas nesto! Dozvoljene u malim kolicinama. Dakle, samo ruke, noge i ispod pupka. ops:\n29.06.2004., 16:30 #23\n“Maljavost je sekundarna polna karakteristika muskaraca”, rece gospodin koji je postavio temu 8) .\nE, pa, ona je i sekundarna polna karakteristika zena, zar ne?\nDa li vam onda smeta kad se zena depilira, jer time remeti “prirodu”? :?\n30.06.2004., 12:45 #24\nmnogi muskarci(i ako nece da priznaju) provedu vise vremena dok se spreme nego neke devojke shto je u redu 8) ali depiliranje je vec malo preterano za mushkarca, ko zna mozda je "by". i slazem se da su to sve americki fazoni! pa bre kod njih se dosta mushkaraca brije po celom telu i izgleda jako odvratno(josh pogotovo kad ih vidish kako se briju). :shock: mislim stvarno zashto si mushkarac nego da imash svu tu slobodu i zashto bi se brijao kad odgovara svakako! ops:\n30.06.2004., 12:52 #25\nNe volim dlake na grudima...\nNe volim dlake uopste, ako cemo iskreno, ali mi na grudima posebno smetaju (muskim, je l', da ne bude zabune)...\nVIDOVITI DLAKAVI PREDVIDJA...\nAutor Dlakava_Strvina u forumu Svaštara\nPoslednja poruka: 20.12.2005., 17:14


Tako se voli klub: Ovacije, pesme i baklje posle debakla Atalante u Milanu [VIDEO] - Sportskacentrala.com\nTako se voli klub: Ovacije, pesme i baklje posle debakla Atalante u Milanu [VIDEO]13.03.2017 12:10hNavijači Atalante pokazali su kako se voli klub. Klub iz Bergama doživeo je debakl na gostovanju u Milanu, Inter je slavio čak sa 7:1, ali su igrači Atalante dočekani kao heroji po povratku u svoj grad.\nOko hiljadu tifoza Atalante dočekalo je svoje ljubimce i uz pesmu i baklje pružilo podršku svojim ljubimcima za sve ono što su napravili u dosadašnjem toku sezone. Atalanta je trenutno na šestoj poziciji sa dobrim izgledima u borbi za plasman u Ligu Evrope. Podeli ovu vest:


WTO bira najbolja turistička sela - Kakva je situacija u Srbiji? - Turistički žurnal WTO bira najbolja turistička sela - Kakva je situacija u Srbiji? - Turistički žurnal\nSvetska turistička organizacija je saopštila da je pandemija u prošloj godini izazvala pad turističkog prometa na globalnom nivou od čak 83%, ali se ipak primećuju i znaci oporavka. To se, pre svega, odnosi na rast broja putnika koji se opredeljuju za aktivan odmor u prirodi i seoskim domaćinstvima u ruralnim sredinama.\nOvaj pokazatelj je motivisao WTO da krene u potragu za selima koja su kroz turizam posvećena održivom razvoju, očuvanju svog kulturnog nasleđa i inovativnim pristupima ovoj delatnosti. Nedavno su saopštili da je generalni sekretar ove organizacije Zurab Pololikašvili izjavio da turizam može biti pokretač pozitivnih promena za ruralne zajednice širom sveta.\nŽelimo da prepoznamo jedinstvenost svakog sela i predstavimo ona koja su najviše doprinela razvoju turizma u ruralnim oblastima – izjavio je on i dodao da sada, kada se ponovo pokreće turizam, treba nastojati da sela ne ostanu zanemarena.\nProjekat “Najbolja turistička sela WTO” podrazumeva izbor najboljih turističkih ruralnih sredina, podršku selima kojima nešto nedostaje da bi zadovoljila sve kriterijume za izbor, uz edukaciju za one koji žele da razviju turističku ponudu na svojim područjima. Države članice Svetske turističke organizacije trebalo bi da predstave do tri takva sela, a procenjivaće ih posebna komisija. Prijavljivanje traje do kraja jula, a rezultati će biti objavljeni u oktobru na zasedanju skupštine ove organizacije.\nSeoski turizam je i u Srbiji dobio šansu kakvoj se nije nadao, jer su od početka pandemije putovanja van granica zemlje bila zabranjena. Jedini odmor bio je moguć u izolovanim domaćinstvima po Srbiji, gde su turisti mogli s porodicom da borave bez straha od zaraze. I danas vlasnici ovakvih domaćinstava kažu da se u selima izolacija i nije osetila, a mnogi su iskoristili priliku da razvijaju lokalni turizam koji sada može ozbiljno da konkuriše u turističkoj ponudi.\nStručnjaci za ovu oblast kažu da bi trebalo još više razvijati prateće sadržaje, jer će vremenom gosti tražiti nešto više od hrane i čistog vazduha. Sada kada je i epidemijska situacija bolja, priroda je pravo mesto, smatraju, za razvoj aktivnog odmora, ali i od domaćina se očekuje da budu i animatori i da upute goste u sve zanimljivosti sela koje je odabrano za odmor.\nSeoski turizam u našoj zemlji i dalje nije dovoljno razvijen, ali bi se boljim subvencijama moglo postići da i oni manje preduzimljivi dobiju šansu. Izmenama Zakona o turizmu olakšano je bavljenje ovim poslom, ali država bi mogla dodatno da doprinese da se ovaj turistički potencijal bolje iskoristi.\nU našoj zemlji je, prema poslednjim podacima, aktivno oko 1.000 seoskih turističkih domaćinstava i postoji dalje interesovanje za registraciju novih, kao i više objekata domaće radinosti koje predviđa Zakon o ugostiteljstvu. Tu spadaju brojni apartmani u banjama i na planinama, vikendice pored reka i jezera, a to su kvalitetni smeštajni objekti.\nOno što je zanimljivo jeste da seoski turizam nije pretrpeo velike posledice pandemije koja je masovni turizam globalno desetkovala. Kriza će generalno, kako se očekuje, manje uticati na ovaj sektor turizma jer je svuda u Evropi, pa i kod nas, ruralni turizam rezervisan za domaćeg gosta i ne zavisi od dolazaka iz inostranstva.\nS druge strane, nije opterećen zaposlenima, zakupcima, kreditima i lakše može i da se zaustavi i opet pokrene bez obzira na krizu. Domaćinima je dodatno pomogla promena propisa koji su im omogućili da rade bez posrednika i da paušalno plate boravišnu taksu i porez na prihode od ove delatnosti, a uveden je i sistem E-turista. Sve to u ovom segmentu turizma olakšava poslovanje i omogućava vlasnicima domaćinstava da pređu u legalne tokove.\nInvesticije u podizanje kvaliteta smeštajnih objekata izuzetno su značajne za turizam Splitsko-dalmatinske županije


ISKOPAVANJE IZ „MAJDANA“ SA GITARISTOM LUKOM NIKOLIĆEM | kultURA!\nGitarista benda Luka Nikolić kaže da je pesma „To nisam ja“ singl koji najavljuje predstojeći album. „To je ujedno prva pesma koju smo napisali kao bend, najduže je sviramo i na izvestan način smo se srodili sa njom, te je bila logičan izbor za vodeći singl, pored svoje neporecive hitičnosti buahahah. Šalu na stranu, veoma je volimo i naravno da je ne bismo izostavili sa albuma – bez nje bi album imao samo osam pesama pošto više nismo ni stigli da napišemo do početka snimanja. Toliko od „šalu na stranu“, kroz smeh dodaje Luka.\nAlbum „Minimum sličnosti, minimum razlike“ će imati devet pesama, a o detaljima govori Luka: „Potrudili smo se da album bude svirački i aranžmanski jak, ali nikad na račun samih pesama i emocija koje nose. Veoma nam je stalo da što širi krug ljudi prepozna tu dušu u našoj muzici. Tehnička izvedba je naravno bitna, ali ne osnovna stvar po kojoj želimo da nas prepoznaju. Svi smo ranije svirali u bendovima gde je fokus bio više na samoj svirci nego na suštini, a to je ta ljudskost koju svi delimo i koja je fokus ovog albuma i našeg (budućeg) rada uopšte.“\nLuka objašnjava i sam naziv albuma „Minimum sličnosti, minimum razlike“: „MSMR je izraz iz teorije muzike koji se nama (ok, našem Nemanji, kao akademskom muzičaru) učinio kao najpogodniji opis muzike koju sviramo. Nešto kao „niđe veze, a opet je sve povezano“. Činjenica je da ima pesama na albumu koje na prvo slušanje nemaju dodirnih tačaka jedna sa drugom, žanrovski ili kako god, ali se nadamo da će slušaoci vremenom osetiti da postoji ta nit koja ipak sve to povezuje u jednu celinu. I nama je trebalo vremena, ali smo je ipak pronašli. Svi slušamo mnogo različite muzike i nismo ništa zajedno stvorili pre ovoga, pa je bilo za očekivati da na prvom izdanju zazvučimo kao skup svih sopstvenih uticaja“, smeje se Luka i najavljuje drugi album: „Već radimo na drugom albumu koji će biti jednako raznovrsan mada za nijansu „fokusiraniji“ i malo više „naš“, ako mogu tako da se izrazim.“\nAutori pesama na albumu „Minimum sličnosti, minimum razlike“ su frontmen benda Nemanja Erić i Luka Nikolić, a u stvaranju će se na drugom albumu priključiti i basista Luka Novaković. „Album je vrlo ličan i, kao takav, odraz Nemanjinih i mojih pogleda na svet, na same sebe, bliske ljude koji nas okružuju i sve ono što čini život vrednim življenja. Lirički veoma egocentričan album, ako može tako da se kaže, ali opet, smatramo da je za debi album i upoznavanje sa svetom to sasvim logičan i ok pristup pisanju. Ima i nekih mračnijih trenutaka, ali sve je to u službi slanja jedne poruke koja je u globalu veoma pozitivna, a to je da treba oberučke prigrliti sve ono što nam se dešava i iz toga izvući najlepše“, kaže Luka.\nLuku smo, nezaobilazno, pitali i o daljim planovima benda i u pokušaju duhovitosti postavili pitanje o tome šta će sledeće iskopati iz Majdana. „Planiramo da što pre izdamo album, još jedan ili dva singla, svetsku turneju i brdo para. Ok, sve osim poslednjeg. Šalu na stranu (ovaj put stvarno), planiramo da se koncertno aktiviramo što je više moguće i u Srbiji i u regionu, kako bismo valjano ispromovisali sve na čemu smo radili poslednjih godinu dana. A radili smo mnogo. Zaista je mnogo ljubavi i truda uloženo u ovaj album, pa samim tim želimo da to što bolje i uživo predstavimo, jer verujemo da imamo šta da kažemo kao bend, u najširem smislu rečeno. Svi se bavimo i nekim drugim poslovima, ali umetnost i muzika su osnovne sile koje nas pokreću, tako da se kopanje nastavlja nesmanjenim intenzitetom! Pesme za sada naviru same od sebe, tako da ni mi još ne znamo šta nas čeka. Sve što znamo jeste da se trudimo da stvorimo nešto što će se slušati i za 30 godina, živi bili pa videli da li će tako i biti, imamo pravo da se nadamo“, odgovara Luka Nikolić.\nObjavljeno 12/04/2018 Autor: Milica Micić\tPostavljeno u INTERVJUI, NAJAVE, Vesti


Početak/Virus Korona/Studenti u Studentskom domu i dalje odolevaju koroni\nU četiri paviljona Studentskog doma u Nišu trenutno borovi 700 studenata i do sada niko od njih nije pokazivao simptome koji ukazuju na to da su zaraženi virusom korone, kaže Rade Rahjović, direktor Studentskog centra. On dodaje da se u paviljonima svakodnevno sprovode mere zaštite, a to se odnosi i na studentske restorane.\nRade Rahjović, direktor Studentskog centra\n„Sa merama zaštite nismo ni prestajali od kada su uvedene u martu. Studenti koji ulaze u paviljone prolaze dezobarijeru, na samom ulazu su i dezinfekciona sredstva za ruke, meri im se i tempertura, dezinfikuju se i stvari koje unose tako da ništa nije prpušteno slučaju. Uz sve to, svakog dana se prostorije u svim paviljonama sredstvima za dezinfekciju čiste pet puta“, naglašava direktor Rajković.\nOn dodaje da se mere zaštite sprovode i u studentskim restoranima.\n„Stolovi su postavljeni na propisanoj udaljenosti, za jednim stolom mogu da sede samo dva studena, osoblje koje deli hranu studentima nosi zaštitnu opremu uključujući i vizire“, dodaje Rajković.\nOsim ovih mera predostrožnosti koje za sada daju dobre rezultate u Studentskom domu dežura i medicinska ekipa Zavoda za zdravstvenu zaštitu studenata što je potvrdio i direktor ove medicinske ustanove dr Radomir Pešić.\nOn je kazao da medicinska ekipa Zavoda pregleda studente koji su stanari studentskog doma i na svaku u najmanju sumnju se reaguje, ali je za sada sve u redu.\n„Od kraja jula i početka avgusta kada su u domu bila zaražena dva studenta više nismo imali ni jedan slučaj jer je tada blagovremenom i brzom reakcijom prekunuto dalje prenošenje virusa“, kaže Pešić.\nPrema njegovim rečima, kada se radi o studentima koji ne žive u studentskom domu, za poslednjih 10 dana tri studenta su pozitivna na PCR testu, a 15 je sumnjivo i za neke se čekaju rezultati.\nZavod za zdarvstvenu zaštitu studenata radi serološka testiranja, a stigao je prvi kontingent antigenskih testova koji će se koristiti. Za dalje preglede, ukoliko su oni potrebni kao što je rendgen pluća i PCR test, studenti se šalju u kovid ambulantu Doma zdravlja.\nCOVID-19 Koronavirus Rade Rajković studentski dom Studentski kulturni centar


Policijska postaja Pregrada - krapinsko-zagorska\nkrapinsko-zagorska uprava > Policijske postaje > Policijska postaja Pregrada\nPolicijska postaja Pregrada nalazi se u sjeverozapadnom dijelu Republike Hrvatske, kao ustrojstvena jedinica Policijske uprave Krapinsko-zagorske, i to u njezinom najzapadnijem dijelu. Unutrašnji prostor područja Policijske postaje karakteriziraju gorski masivi Kunagore (520 m), Desinić gore (505 m), Kostel Gore i Druškovec Gore. Inače područje tvore brežuljkasti i niskobrdoviti tereni sa istaknutim vrhovima. Sa sjeverne i zapadne strane uz rijeku Sutlu, Policijska postaja Pregrada, u dužini od 30,4 kilometara državne granice, graniči sa Republikom Slovenijom.\nPodručje Policijske postaje Pregrada prostire se na površini od 151 km2 ili na 15 100 ha, te na istom obitava oko 16 400 stanovnika. Na području koje operativno pokriva PP Pregrada nalazi se 36,6 km državnih cesta, 49,2 km županijskih cesta i 24,8 km lokalnih asfaltiranih cesta.\nPolicijska postaja Pregrada teritorijalno je nadležna na području:\n-grada Pregrade sa 25 prigradskih naselja i to: Benkovo, Bregi Kostelski, Bušin, Cigrovec, Donja Plemenšćina, Gabrovec, Gorjakovo, Gornja Plemenšćina, Klenice, Kostel, Kostelsko, Mala Gora, Marinci, Martiša Ves, Pavlovec Pregradski, Sopot, Stipernica, Svetojurski Vrhi, Valentinovo, Velika Gora, Vinagora, Vinagorski Vrhi, Višnjevac, Vojsak i Vrhi Pregradski.\n- općine Desinić sa naseljima Ivanić Desinićki, Jelenjak, Škalić Zagorski, Ivanić Košnićki, Gora Košnićka, Košnica, Hum Košnićki, Stara Ves, Jazbina, Desinić Gora, Osredek, Trnovec, Grohot, Dubravica, Gaber, Turnišće Desinićko, Klanječno, Nebojse, Gostenje, Gornji Zbilj, Donji Zbilj, Turnovo, Velika Horvatska, Ravnice Desinićke, Gornji Jalšovec, Donji Jalšovec i Šimunci.\n- općine Hum na Sutli sa naseljima Lupinjak, Strmec Humski, Klenovec Humski, Rusnica, Vrbišnica, Lastine, Grletinec, Orešje Humsko, Druškovec Humski, Druškovec Gora, Mali Tabor, Prišlin, Zalug, Donje Brezno, Gornje Brezno, Poredje i Brezno Gora.\nPolicijska postaja Pregrada u svojoj nadležnosti obavlja poslove temeljne, kriminalističke, granične i prometne policije. Također obavlja i upravne poslove za građane s prebivalištem na području policijske postaje.\nPolicijskom postajom rukovodi načelnik Marijan Turniški


Kontakt | Apothecary\nUkoliko želite da nas kontaktirate, to možete da uradite slanjem mejla ili direktnim telefonskim pozivom. Tu smo da vam pomognemo oko porudžbine, izmene porudžbina, eventualnih otkazivanja pordužbina, izmene adresa ili podrške oko korisničkog naloga. Takođe, ukoliko želite da ostvarimo saradnju u vidu uvođenja i predstavljanja novih proizvoda, budite slobodni da nas kontaktirate.\nKomunikacija s Apothecary internet drogerijom je postavljena kao jednostavna, a kako bismo vam što više olakšali komunikaciju. Iz tog razloga koristimo jedan mejl i jedan broj telefona ili našu dodeljenu stranicu.\nMejl (svakim danom 00-24h):\nTelefon (radnim danima 09-17h):\n(važeća cena poziva)


Jak zemljotres pogodio Kanadu - Sputnjik Srbija\n05:10 28 Oktobar 2020\nJak zemljotres pogodio Kanadu\n21:33 23.12.2019 (osveženo 21:38 23.12.2019) Preuzmite kraći link\nZemljotres jačine šest stepeni potresao je zapadnu kanadsku provinciju Britanska Kolumbija, nakon slabijeg potresa nekoliko časova ranije.\nAmerički Geološki topografski institut naveo je da se zemljotres dogodio na dubini od 10 kilometara oko 175 kilometara zapadno od Port Hardija u Britanskoj Kolumbiji.\nSamo nekoliko časova pre ovog zemljotresa na skoro istom mestu zabeležen je potres jačine 5,7 stepeni.\nOva kanadska provincija nalazi se duž rasedne linije koja se proteže duž Tihog okeana i koja je poznata pod nazivom Vatreni pojas Pacifika. Zemljotresi duž Pojasa su česti, jer se na ivicama ove tektonske ploče nalazi ogroman broj aktivnih vulkana.


Novo u ponudi – oftalmološka ambulanta! | Teslić Online\nZTC „Banja Vrućica“ nastavlja da širi svoju zdravstvenu ponudu. Već od 01. septembra ove godine svi zainteresovani gosti i posjetioci moći će obaviti i oftalmološki pregled u sklopu našeg zdravstveno-turističkog centra. Navedeni pregled obavljaće doktori Klinike „Svjetlost“ iz Banja Luke a oftalmološki pregled će obuhvatati:\nPropisivanje naočala za daljinu i blizinu\nPregled zadnjeg segmenta oka (fundusa)\nCijena oftalmološkog pregleda iznosi 30,00 KM a cijena kontrole je 15,00 KM. Svi zainteresovani preglede mogu zakazati na broj telefona 053 430 715 a doktori će ordinirati svakog četvrtka od 14:00-18:00h.\nZTC BANJA VRUCICA\nPrevious: NA DANAŠNJI DAN PREMINUO PETAR KOČIĆ\nNext: “Krvavom džokeru” 12 doživotnih kazni zatvora\nIZVJEŠTAJ O STANJU NA PUTEVIMA U RS ZA 23.10.2014


Proglašenje dana slovenske pisemenosti - Dan Ćirila i Metodija - Dnevnik Juga\nPočetna / DOGAĐAJI / Proglašenje dana slovenske pisemenosti – Dan Ćirila i Metodija\nIna Dendić 24/05/2019\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Leskovac, Niš, Vranje Ostavi komentar\nMinistarstvo kulture i informisanja pozdravlja odluku Vlade Republike Srbije o proglašenju Dana Ćirila i Metodija kao Dana slovenske pismenosti i kulture 24. maja.\nMinistarstvo kulture i informisanja pre dve godine Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja uputilo je inicijativu za izmenu i dopunu člana 5. Zakona o državnim i drugim praznicima u Republici Srbiji kojom bi se u red zakona koji se radno obeležavaju (Zakon o državnim i drugim praznicima, član 5) uveo Dan Ćirila i Metodija kao Dan slovenske pismenosti i kulture (24. maj). Time bi Srbija istakla, bilo je navedeno u Predlogu zakona, pored svetosavske tradicije koju oličava Savindan, i pripadnost širem kulturnom krugu slovenskih naroda, koji, u većini, takođe svetkuju ovaj praznik, što je bio slučaj i u periodu Kraljevine Jugoslavije.\nPodršku za tu inicijativu Ministarstvo je dobilo od Matice srpske, Srpske pravoslavne crkve i Filološkog fakulteta, a bila je javno podržana i od strane predsednika Republike Aleksandra Vučića.\nDan Slovenske pismenosti tradicionalno se proslavlja 24. maja kao sećanje na dan iz 863. godine kada su posle svečanosti u čast obnove Carigrada, svetitelji Ćirilo i Metodije krenuli na misionarski put u Moravsku.\nTagoviĆirilo i Metodije Dan slovenske pismenosti praznik\nPrethodni Noć srpskog filma – 5. juna u LKC-u\nSledeći Raspisan konkurs za finansiranje omladinskih projekata


Dobojka Sandra Mlađanović u Neumu osvojila nagradu za najbolji BH podvodni film – Slobomir P Univerzitet\nDobojka Sandra Mlađanović u Neumu osvojila nagradu za najbolji BH podvodni film\nDate 28 Avgusta, 2021\nNagradu za najbolji BH podvodni film na prvom Međunarodnom festivalu podvodnog filma “Neum 2021” osvojio je film “Metaphysic”, rediteljke iz Doboja Sandre Mlađanović. Festival je održan u petak, 27. avgusta 2021, u ljetnom kinu hotela Zenit u Neumu.\n“Majk & Moris”, britanskog redatelja Gereta Bartleta proglašen je za najbolji je film Međunarodnog festivala podvodnog filma “Neum 2021”.\nU sklopu Festivala prikazana su 22 filma iz raznih zemalja. “Island of Artina”, film Nebojše Vojnovića, je proglašen najboljim eko-filmom festivala.\nNagrada za najbolju filmsku muziku dodijeljena je španskom filmu “Staghorn Coral” Hulia Hirosa.\nNagrada za najbolju kameru je iz ruku Nikše Kaleba, bivšeg hrvatskog rukometnog reprezentativca i velikog ljubitelja podmorja, otišla u ruke Vinka Ćemeraša za film “Izgubiti neću dah” rediteljke Mare Milin.\nNaime, festivalski program je svojim nastupom upotpunio Vinko Ćemeraš, pobjednik popularnog muzičkog šoua “The Voice”. Njegova pjesma “Izgubiti neću dah” je snimljena u posebnoj podvodnoj verziji čiji je spot prikazan na festivalu.\nInače, na Međunarodnom festivalu podvodnog filma u Neumu (Underwater film festival Neum) prikazani su filmovi uz ispunjen uslov da su barem 50 posto vremena snimljeni pod vodom.\nMeđunarodni festival podvodnog filma u Neumu organizuje Udruženje Standard.\nKonkurs za upis - MASTER AKADEMSKE STUDIJE\nIzložba – Mileva Marić Ajnštajn\nPočetak obuke za simultano prevođenje


Prvo ga Suma "slao po burek", a Megvajer sada čuva SAIGRAČA (VIDEO) | Mondo.Me Prod\n7. August, 02:17\n14.07.2020. / 11:47\nAutor Pavle Knežević 14.07.2020. / 11:47\nMančester junajted je "prosuo" bodove protiv Sautemptona u 96. minutu posle kornera. Ovime su "đavoli" prokockali šansu da se domognu trećeg mesta, što je posebno iznerviralo navijače.\nAli i igrače, pa je tako Hari Megvajer posle utakmice rekao da nije bio zadovoljan odbranom. Njemu se, međutim, danas ponovo smeje fudbalski svet, sa dobrim razlogom.\n"U poslednje vreme smo bili stvarno dobri kod prekida, to je nešto na čemu smo radili i što smo popravili tokom ove serije bez poraza. Ne znam kako je mogao da ga da kad smo imali četvoricu na prvoj stativi. Svi smo razočarani, ali idemo dalje".\nNaravno, najskuplji defanzivac sveta se nije setio da kaže da je upravo on kod tog gola čuvao SVOG igrača. To se na snimku ovog "tviteraša" jasno vidi, kako "pokriva" Arona Van-Bisaku.\nNaravno, navijači u Srbiji su jesenas mogli da se uvere u kvalitete defanzivca od 90 miliona evra, kada ga je Sejduba Suma, plaćen 1,6 miliona evra, na utakmici sa Partizanom "poslao po burek".


Predsednik Obama govori na završetku samita o nuklearnoj bezbednosti u Hagu, 25. marta 2014.\nAmerički predsednik rekao je da je zabrinut zbog mogućnosti daljeg ruskog zadiranja u ukrajinsku teritoriju i poručio da ilegalna ruska aneksija Krima nije gotova stvar, jer krši medjunarodno pravo.\nAmerički predsednik Barak Obama izrazio je zabrinutost povodom aktuelne situacije u Ukrajini, rekavši da se Sjedinjene Države plaše da bi posle aneksije Krima, Rusija sada mogla da počne da ulazi dublje u Ukrajinu. Za to vreme u Ukrajini, zakonodavci su razrešili dužnosti ministra odbrane u prelaznoj vladi.\nDrugog, završnog dana samita o nuklearnoj bezbednosti u Hagu, američki predsednik Barak Obama nastavio je kampanju pridobijanja podrške za dodatnu izolaciju Rusije. Govoreći o krizi u Ukrajini, Obama je na zajedničkoj konferenciji za novinare sa holandskim premijerom, Markom Ruteom istakao da zainteresovanost Rusije da kontroliše Ukrajinu nije ništa novo i da je aneksija Krima nedovršen posao imajući u vidu da poluostrvo nije međunarodno priznato.\n„Ideja da bi referendum, koji je traljavo organizovan za dve nedelje, nekako mogao da opravda otcepljenje Krima i aneksiju od strane Rusije – i da bi mogao da bude punovažan proces, ja mislim da većina sveta to odbacuje“.\nAmerički predsednik je još rekao da je Vašington zabrinut zbog mogućeg dubljeg zadiranja Rusije u Ukrajinu, ali je dodao da bi to bio loš izbor za Rusiju imajući u vidu da Sjedinjene Države i Evropska unija planiraju uvođenje dodatnih sankcija Moskvi ukoliko to bude neophodno.\nNemačka kancelarka, Angela Merkel je tokom obraćanja prisutnima na samitu u Hagu optužila Moskvu da nije ispoštovala memorandum iz Budimpešte koji su 1994. potpisale Sjedinjene Države, Velika Britanija i Rusija, a čime se Ukrajini garantuje teritorijalni integritet.\n“Činjenica da je Rusija, kao nacija koja se obavezala na zaštitu teritorijalnog integriteta, pogotovo Ukrajine, povredila teritorijalni integritet na taj način, je svakako loš primer za međunarodnu zajednicu. Nadam se da ovo neće poslužiti kao primer drugima, ali opasnost postoji”.\nNa marginama nuklearnog samita, ruski šef diplomatije, Sergej Lavrov sastao se po prvi put sa ukrajinskim ministrom spoljnih poslova, Andrijom Deščicijom. Lavrov je posle sastanka novinarima rekao da je svom ukrajinskom kolegi predočio korake koje Moskva smatra da bi nova ukrajinska vlada trebalo da preduzme u cilju rešenja krize.\nRanije danas, portparol ruskog predsednika Vladimira Putina, nazvao je odluku svetskih sila da odstrane Moskvu iz grupe 8 industrijalizovanih zemalja “kontraproduktivnom”. Predstavnici sedam zemalja članica grupe G8, juče su se složili da će održati sopstveni samit Grupe 7 u junu u Briselu, umesto ranije planiranog sastanka G8, koji je trebalo da se održi u Rusiji.\nU zajedničkom saopštenju te grupe koju čine lideri Sjedinjenih Država, Velike Britanije, Kanade, Francuske, Nemačke, Italije i Japana navodi se da se učešće Rusije u G8 suspenduje dok Moskva ne promeni “svoj kurs”. Ruski šef diplomatije je međutim rekao da neće biti velika tragedija ukoliko Rusija bude isključena iz koalicije.\nU međuvremenu u Ukrajini traju tenzije, a vršilac dužnosti šefa OEBS-a, poljski diplomata Adam Kobijeracki je novinarima u Kijevu rekao da je ta organizacija već počela sa razmeštanjem svojih posmatrača širom zemlje.\n“Poslali smo te ljude da nadgledaju situaciju i izveštavaju o tome šta vide, kako bismo utvrdili činjenice i pokušali da dobijemo što jasniju sliku o situaciji na terenu, a da bismo na osnovu toga mogli da doprinesemo smanjenju eskalacije tenzija i stabilizaciji situacije u Ukrajini”.\nTakođe danas, ukrajinski parlament je otpustio vršioca dužnosti ministra odbrane, Igora Tenijuka na njegov zahtev, zbog kritika da nije pravilno postupio pri povlačenju ukrajinskih vojnih trupa sa Krima.


Klub 100P plus predlaže rešenja za loše stanje u poljoprivredi - AgroSmart\nUdruženje poljoprivrednika Klub 100P plus saopštilo je da je izuzetno zabrinuto stanjem u poljoprivredi u Srbiji i da predlaže sledeće:\nda država hitno smanji akcizu na gorivo i da to učini još u mandatu tehničke vlade, a obavezno kada se izabere nova vlada;\nda svi poljoprivrednici dobiju mogućnost da nabave gorivo za sve poljoprivredne površine upisane u Registar poljoprivrednih proizvođača po tako smanjenoj ceni;\nda se podele poljoprivredna gazdinstava (PG) na profesionalna i ostala;\nda se omogući da profesionalna gazdinstva dobiju veće subvencije, naročito za investicije;\nda se što pre sprovede reforma penzionog sistema za poljoprivrednike;\nda se pronađe rešenje za pomoć stočarima koji su u nezavidnoj situaciji;\nda se sačini model za povećano oporezivanje prilikom kupovine poljoprivrednog zemljišta za one koji se ne bave poljoprivredom (neprofesionalna gazdinstva).\nU sadašnjoj kriznoj situaciji se, usled globalnih promena u svetu, događaju velike promene na svetskim tržištima, ukazuje ovo udruženje.\n„Promene sa dalekosežnim posledicama preslikavaju se i na Srbiju. Cene osnovnih inputa u poljoprivredi brzo rastu i može se reći da su dostigle istorijski maksimum. Tu prvenstveno mislimo na cenu energenata i mineralnih đubriva. Povećanje cene gasa, koje ima značajnu i veliku ulogu u strukturi proizvodnje mineralnih đubriva, će neminovno dovesti do smanjenja njihove upotrebe. Znamo da visoke prinose nije moguće dostići i održavati bez upotrebe kvalitetnih inputa. Cena mineralnih đubriva i cena goriva u strukturi proizvodnje ratarskih kultura čine i do 35% ukupnih troškova“, navodi se u saopštenju.\nKao poseban problem i prepreka intenziviranju srpske poljoprivredne proizvodnje izdvaja se to što su posedi farmera mali i na njima ekonomski nije isplativo povećano ulaganje u proizvodnju. Stabilno tržište obezbeđuju veliki robni proizvođači.\n„Smatramo da mere koje je preduzela vlada, kako bi bar delimično zaštitila građane od poskupljenja, odnosno ograničila cene osnovnih namirnica, a pre desetak dana zamrzla i cene goriva, dugoročno neće doneti boljitak. Situaciju na tržištu poljoprivrednih proizvoda neće umiriti ni trenutno visoke cene poljoprivrednih proizvoda (pšenica, kukuruz, soja, suncokret…), koje prate porast cena inputa, jer je gotovo 85 odsto poljoprivrednika svoje proizvode prodalo tokom jeseni. Do prve žetve i realizacije proizvoda je gotovo još pet meseci i taj period treba premostiti“, ukazuje Klub 100P plus.\nKako će izgledati proizvodnja u stočarstvu po trenutnoj visokoj ceni kukuruza, ili proizvodnja u voćarstvu kada proizvođači još imaju zalihe gotovih proizvoda koje iz objektivnih razloga ne mogu da izvezu na strana tržišta, ili u povrtarskoj proizvodnji gde je potrošnja goriva po hektaru daleko veća nego u klasičnoj konvencionalnoj ratarskoj proizvodnji? Poremećaji koji će se desiti na tržištu (očekuje se porast cena poljoprivrednih proizvoda) imaće značajnu socijalnu notu i najviše će pogoditi manje imućne slojeve društva, upozorava udruženje.


Serijal tekstova „Srbija s one strane razuma“ objavljivani u Kompaniji „Novosti“, od 2007. do 2009. godine, u nedeljniku „Revija 92“\nSrbija s one strane razume\nKRALJ ALEKSANDAR MECENA PRVOG SAČUVANOG IGRANOG FILMA\nIako današnja Srbija ne mari za film, u istoriju svetske umetnosti ulazi isključivo zahvaljujući sinematografima – krajem 19. i početkom 20 veka, Kraljevina je bila meka za filmadžije. Ostvarenja kamerom od pre sto godina danas su izuzetna istorijska dokumenta.\nPiše Jasna Jojić, objavljen u Kompaniji Novosti, 2008.\n1. Fridrih Vilhem Muirun, jedan od najznačajnijih režisera u istoriji nemog filma, svoje delo “Finansije velikog vojvode”, prvi sačuvani celuloidni zapis za velike ekrane, s početka prošlog veka, snimao je na lokaciji tadašnje Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca!\n2. Marta 1897. Andre Kar snimio je prve filmske kadrove na tlu Srbije među kojima i “Kalemegdansku šetnju”. Ti filmovi, nažalost, nisu sačuvani\n3. Godine 1896. na Terazijama, u dvorani kod “Zlatnog krsta”, 25 dana je prikazivana prva repriza Prve kinematografske projekciji u Parizu. Ovo je bila prva filmska projekcija na Balkanu.\nKRALJ ALEKSANDAR SA SVITOM\n4. Za najstariji sačuvani film snimljen na tlu Srbije smatra se ostvarenje Engleza Arnolda Muiru Vilsona, iz 1904. o Krunisanju Kralja Petra I Karađorđevića\n5. Stojan Nanić iz Zaječara bio je vlasnik “Prvog srpskog kinematografa”, koji je od 1900. godine prikazivao filmove u Beogradu i po gradovima Srbije.\n6. “Novaković žurnal” je jedna od važnijih, jer ta filmska hronika zbivanja u Beogradu i Srbiji i danas predstavlja dragocenu istorijsku građu za proučavanje naše prošlosti.\n7. Ubistvo Aleksandra i Drage Mašin 1903. godine, najveći svetski filmski producen Šarl Pate je realizovao u kratki film, dva dana posle tragičnog događaja\n8. Istinu o ubistvu srpskog kralja u Marselju 1934. ostavio je zapis kamere\n9. Prvi srpski igrani film Karađorđe ili Život i dela besmrtnog vožda Karađorđa Čiča Ilije Stanojevića, snimljen 1911.\nMalo-malo a u dnevnim novinama tekstovi sa žalopojkama kako se po Srbiji zatvaraju bioskopi jer nemaju posetioce. O domaćoj sinematografiji i novim filmovima, koja postoji samo zahvaljujući čudu, da i ne govorimo. A svi pokušaji da se na naše lokacije, u (i dalje) odlično opremljene a vrlo jeftine studije za snimanje filmova, dovuče Holivud, ostaju bezuspešni – tako je s' pokušajima vlasnika “Pinka” Željka Mitrovića, tako je i posle nedavnih pregovora predsednika Srbije Borisa Tadića s' čuvenim oskarovcem Robertom De Nirom. Svetska sinematografija dakle nikako da dođe i radi i kod nas, mada, nije oduvek bilo tako. Srbija je, još dok je bila samosvojna Kraljevina, a i pošto je u svoje okrilje ukljičila Hrvate i Slovence, bila itekako omiljena za režisere i kamermane, i Evropske a i za one s druge strane Okeana.\nTo je upravo danas važna činjenica jer se tokom jednog projekta koji se o istoriji evropskog filma radi u pokroviteljstvu Saveta Evrope, ispostavilo da je Fridrih Vilhem Muiru, jedan od najznačajnijih režisera u istoriji nemog filma, autor dela “Finansije velikog vojvode”, koji je prvi sačuvani celuloidni zapis za velike ekrane, ovaj svoj hit s početka prošlog veka, snimao na lokaciji tadašnje Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca! Preciznije na obalama Jadranskog mora.\nIspostavilo se da je pre 85 godina, pošto je doživeo komercijalni neuspeh s filmom “Nosferati” i zapao u mnogo skupih sudskih sporova s udovicom glumca Brama Stokera, Muiru, došao na more Kraljevine ne bi li probao da snimi neku laku, latnju komediju i vrati nešto para. U to vreme inače, još od kraja 19. veka, prvo Beograd a onda i Zagreb i cela obala Jadranskog mora, bili su itekako omiljene lokacije, pre svega za evropske režisere i kamermane.\nIstorijski podaci kažu da je marta 1897. godine, prilikom svog drugog boravka u Beogradu, Andre Kar snimio prve filmske kadrove na tlu Srbije. Ovekovečio je kamerom “Kalemegdansku šetnju”, “Tramvajsku stanicu na Terazijama” i “Izlazak radnica iz Fabrike duvana”. Bila je to prva prilika za Beograđane da vide svoj grad na bioskopskom platnu, ali ovi filmovi, nažalost, nisu sačuvani. Pre toga je Kar, kao promoter čuvene braće Limijer, sa Žil Žirenom, započeo i istoriju kinematografije u Srbiji. Godine 1896. preciznije, 6. juna, oni su u Beogradu u dvorani kod “Zlatnog krsta”, na Terazijama, 25 dana prikazivali skoro istovetan program koji je prikazivan na prvoj kinematografskoj projekciji u Parizu. Ovo je bila ne samo prva filmska projekcija kod nas već i na Balkanu.\nAli od 1897. kad je Kar, definitivno oduševljen prestonicom Srbije, došao i snimao pomenute filmove, Beograd je stekao evropsku slavu. Zahuktala su se i snimanja i montaže sijaset lokalnih filmova. Nijedan od njih nažalost nije sačuvan. Tako se za najstariji sačuvani film snimljen na tlu Srbije smatra ostvarenje Engleza Arnolda Vilsona, a dug treba odati i počasnom srpskom konzulu u Šefildu i njegovom snimatelju Frenku Moteršou. Oni su septembra 1904. u Beogradu snimili film “Krunisanje Kralja Petra Prvog Karađorđevića”, kao i neke prizore iz manastira Žiče, Novog Pazara i Kraljeva.\nTe filmadžije su inspirisali novosađanina Vladimira Totovića koji je ubrzo režirao čak dva igrana filma, “Spasilac” i “Detektiv kao lopov”, ali je njegova karijera na samom početku prekinuta odlaskom na front, na kojim je 1917. izgubio život kao austrougarski vojnik u blizini Gorice.\nTe 1917. godine kinematografija se rađa i u Hrvatskoj. U saradnji s firmom “Bracko” iz Zagreba, Kraljevina tri slovenska naroda, je na prostoru ovog svog dela, do 1925. godine (u međuvremenu se država preimenovala u Kraljevinu Jugoslavije), zabeležila čak 20 inostranih filmskih ekipa. U istom periodu, Hrvati su snimali i desetak svojih igranih filmova.\nBeograd i Zagreb su i u ono vreme bili sirotinja koja nema lovu za filmsku umetnost, uglavnom su se snimali istorijski filmovi, ali stranci su kod nas snimali odlične igrane filmove.\nJedan od njih je i pomenuti “Finansije velikog vojvode” ('Finanzen des Grossherzogs'), snimljen 1923. godine, kada je nemačka filmska ekipa, predvođena Fridrihom Vilhemom Muirun, stigla u Split, a koji je, uz Dubrovnik i ostatak hrvatske obale, pozajmio svoju arhitekturu i prirodne lepote.\nMuirun, velikan evropskog ekspresionizma, najpoznatiji je po pomenutom horor klasiku “Nosferatu”, “Poslednji čovek” iz 1924. i “Zora” iz 1927.\nPriča o Vojvodi u Kraljevini, ne spada u sam vrh njegovog opusa, a govori o titularu koji ostaje bez novca, pa svim silama pokuša da spreči bankrot. I to, bogatom ženidbom. Pismo u kojem njegova buduća supruga pristaje na brak, tajanstveno nestaje,…Rastegnut na 77 minuta, iako komedija, ovaj film danas ne može da konkuriše drugim nemim ostvarenjima, poput filmova Čarli Čaplina, Stanlija i Olija, ali tehnički segmenti, kažu filmski kritičari, i “korišćenje filmskog jezika, ambiciozna fabula” donele su Muirunu čast da ga istorija danas u enciklopedijama pamti kao “apsolutnog giganta sedme umetnosti, a njegove filmove kao dokumente jednog vremena”.\nFilm o Vojvodi pre nekoliko godina je fantastično restauriran, prodaje se na DVD-ovima, s prigodnim informativnim esejom. Na žalost, kod nas ga nema u slobodnoj prodaji, ali su bili dostupni VIP zvanicama tokom odražavanja ovogodišnjeg Zagreb film festivala. Tako ovo izdanje u istoriju sinematografije uvlači i Kraljevinu Srbije, Hrvata i Slovenaca i Kraljevinu Jugoslavije.\nS pravom jer na ovim prostorima desilo se još mnogo zanimljivih stvari iz oblasti stvaranja i prikazivanja filma.\nTokom godina koje obeležavaju početak 20. veka, kroz Beograd i Srbiju prolazio je veliki broj putujućih kinematografa, koji su filmove prikazivali po iznajmljenim dvoranama ili pod šatrama.\nU istoriji srpske kinematografije zabeleženo je da je Stojan Nanić iz Zaječara bio vlasnik “Prvog srpskog kinematografa”, koji je od 1900. godine prikazivao filmove u Beogradu i po gradovima Srbije. “Početkom 20. veka bioskop je postao omiljeni oblik zabave širokih slojeva naroda. Godine 1909. otvoren je u hotelu “Pariz” u Beogradu prvi stalni kinematograf, a ubrzo je usledilo i otvaranje drugih stalnih bioskopa u prestonici i drugim gradovima. Uoči Prvog svetskog rata u Kraljevini Srbiji bilo je oko 30 stalnih kinematografa, uz koje su delovali i mnogi putujući”.\nVojvodina, koja se tada nalazila u okvirima Austro-Ugarske, ipak nije ni prednjačila ni zaostajala za sinema, i kematografijom Srbije. Putujući kinematografi stigli su do vojvođanskih naselja istovremeno kada i u Kraljevinu a prvi stalni “bioskop” otvoren je u Somboru već 1906. To je momentalno inspirisalo Vojvođane da uzmu kamere u ruke pa je stvoren trojac pionira filma u Vojvodini. Prvi je Ernest Bošnjak, vlasnik prvog kinematografa u Somboru. On je 1909. kupio prvu filmsku kameru i otpočeo snimanje. Od njegovih najstarijih filmova sačuvan je samo jedan “Otkrivanje spomenika Ferencu Rakociju” iz 1912. godine. Aleksandar Lifka, posle jedne decenije prikazivanja filmova sa svojim putujućim bioskopom, nastanio se u Subotici, gde je otvorio stalni kinematograf i 1911. otpočeo da snima svoj filmski žurnal o lokalnim događajima.\nSvi filmski entuzijasti, u celoj Kraljevini Srbiji i Vojvodini, kao i kasnije u Kraljevini koja je sjedinila sve južne Slovene, pojedinci su, a onda i država, ulagali velika sredstva u proizvodnju filmova, i realizovali su više stotina filmskih žurnala i dokumentarnih filmova, kao i neke igrane filmove, među kojima ima i sačuvanih.\n“Novaković žurnal” je jedna od važnijih, jer ta filmska hronika zbivanja u Beogradu i Srbiji i danas predstavlja dragocenu istorijsku građu za proučavanje naše prošlosti. Danas, u 21. veku, kada bi ovo trebalo da bude praksa, snimiti film, i igrani profitabilni a kamoli dokumentarac, nažalost je postala noćna mora i mladih i iskusnih režisera. Za umetnost uglavnom ima najmanje para.\nProjekcija za kraljicu Nataliju\nPrva filmska predstava u Srbiji i na Balkanu održana je 6. juna 1896. godine u Beogradu, u kafani “Kod zlatnog krsta” na Terazijama. Bilo je to nepunih šest meseci posle prvog javnog prikazivanja “pokretnih fotografija” u Parizu, 28. decembra 1895. Predstavnik pronalazača kinematografa, braće Limijer iz Liona, Andre Kar prikazivao je Beograđanima prve filmove lionskih proizvođača preko mesec dana. Jednoj predstavi su prisustvovali tadašnji kralj Srbije Aleksandar Obrenović i kraljica majka Natalija.\nU Beogradu je prve decenije 20. veka osnovana Državna radionica za izradu filmova pri Ministarstvu narodnog zdravlja, sa zadatkom da snima zdravstveno-prosvetne filmove. Jedan od tih filmova bio je Tragedija naše dece (1922), koji se bavio problemom alkoholizma. U Somboru je Ernest Bošnjak ise godine snimio tematski sličan film Laži radi mene (1922).\nIgrani filmovi snimljeni tokom Kraljevine bili su “Sve radi osmeha” i “Rudareva sreća” koje je ostvarila “Pobeda film” 1926. Potom “Kralj čarlstona” (1927), “Grešnica bez greha” (1929) Koste Novakovića, i “Kroz buru i oganj” (1930).\nGodine 1932. snimljen je film “Sa verom u Boga” Mihajla Aleksandra Popovića, svakako najambiciozniji i najuspešniji srpski igrani film snimljen do Drugog svetskog rata.\nU Beogradu je bilo sedište saveznog proizvodnog preduzeća “Zvezda film”, zatim “Filmskih novosti”, republičkog preduzeća “Avala film”, uvozno-izvoznog preduzeća “Jugoslavija film”, pa potom i Visoke filmske škole.\nČovek koji je otkrio čari Jadrana\nAutor prvog sačuvanog igranog vilma, “Finansije velikog vojvode” koji je sniman na tlu Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, Friderih Vilhelm Muirun, rođen je pod imenom Friderih Vilhelm Plump, 1888. u Nemačkoj, a umro je, gde bi nego u filmadžijskoj Santa Barbari u Americi, 1933.jedan od najznačajnijih režisera nemog filma. Počeo je snimajući propagandne filmove za nemačku ambasadu a onda se 1919. godine, u Berlinu, posvećuje pravom filmu. Debitovao je s delom “Dječak u plavom” a do 1925 snimio je još neverovatnih 14 filmova, uglavnom komercijalno usmerenih – među njima su “Sotona” , “Doktor Džekil i mister Hajd”. Većina tih filmova je izgubljena ali se pretpostavlja da su, zbog njegove saradnje s istaknutim nemačkim snimateljem Karlom Freundom, i zbog Muirunovog istančanog likovnog ukusa, bili izrazito vizuelno atraktivni. Geteovog “Fausta” “koristi” da se probije preko Okeana tako da od 1927. godine snima za tada najčuveniju filmsku kuću “Foks”. Od producenta Vilijema Foks dobija odrešene ruke za film “Zora” koji je odmah dobio dva Oskara, i to na prvoj dodeli te nagrade!\nUsledila je i spektakularna cirkuskom melodramom “Četiri đavola”, 1929, tada se odriče horora čiji je očigledno tvorac i snima “Gradske devojke”, socijalnu dramu. Ovaj film – sniman u doba nemog dovršen je u zvučnom. Svoj poslednji film “Tabu” iz 1931, Muirun nije video jer je samo nedelju dana pre premijere poginuo u automobilskoj nesreći.\nStrani filmovi kao istorijska polemika o srpskim kraljevima\nIako je Srbija imala svoje sinematografe, najvažniji i najskandalozniji događaji iz njene istorije beleženi su kamerama stranaca. I to u inostranstvu. Prvi primer je događaj koji se desio pre 105. godine u noći 11. juna 1903. godine, kada je grupa oficira zavernika nasilno prodrla u Kraljevski Dvor da ubije tadašnjeg kralja Srbije Aleksandra Obrenovića i kraljicu Dragu Mašin i dovede na presto dinastiju Karađorđević.\nPOSLEDNJA VOŽNJA JUGOSLOVENSKOG KRALJA\nDogađaji tokom te noći imali su dramatičan karakter: zaverenici su ubili nekoliko kralju vernih stražara i oficira, a potom su više puta pretresli celu zgradu Dvora, ali nisu mogli da nađu kraljevski par koji je bio sakriven kraj spavaće sobe u budoaru čija su vrata bila gotovo neprimetna. Tek pred zoru, skoro slučajno, pronađen je ulaz u tu prostoriju – zaverenici su pozvali kralja da izađe i kada je ovaj otvorio vrata, desetak zaverenika ispraznilo je svoje revolvere ubivši na licu mesta i kralja Aleksandra i kraljicu Dragu koja je bila uz njega. Njihova mrtva i obnažena tela su zatim izbacili kroz prozor u dvorski park.\nOvaj krvavi događaj šokirao je ceo svet: pre svega činjenica da je jedan krunisani vladar ubijen od strane njemu zakletih oficira a, zatim i način na koji je prevrat izveden života su lišeni kraljevski par i mnogi oficiri i političari. S druge strane bilo je i onih koji su podržavali smenu na srpskom prestolu smatrajući da je atentat samo razumljiva posledica katastrofalne politike ličnog režima kralja Aleksandra Obrenovića. To je naravno inspirisalo tadašnjeg najvećeg svetskog filmskog producenta Šarl Patea. Koji je odmah po objavljivanju vesti o događajima u Beogradu, doneo odluku da o tome snimi film. Film je snimljen svega dan-dva posle samog događaja u ateljeu preduzeća “Braća Pate” u Vensenu. Realizaciju je poverio svome reditelju Lisienu Nongieu koji je završio film pod naslovom “Ubistvo srpske kraljevske porodice” (Assassinat de la famille royale de Serbie), dug 35 metara – njegovo prikazivanje je trajalo nešto manje od dva minuta. Nažalost, kopija ovoga filma nije sačuvana pa se sva sa znanja o njemu zasnivaju na sačuvanim katalozima, oglasima u štampi i dve reklamne razglednice u boji, štampane u Rumuniji!\nIdentifikacija glumaca nije potpuno sigurna, ali na osnovu sačuvanih fotografija može se zaključiti da je kraljicu Dragu igrala Neli Kormon (Nelly Cormon), a kralja Aleksandra Anri Etievian (Henri Etiéviant), glumci koji su se pojavljivali u više filmova “Braće Pate”.\nScenograf tog preduzeća Žorž Dimenil (Georges Dumesnil) je u svojim sećanjima zapisao zanimljiv detalj: prvi novinski izveštaji su objavili da su Kralj i Kraljica bili samo ranjeni u prostorijama Dvora, a zatim izbačeni kroz prozor u dvorsku baštu gde ih je sačekala i ubila grupa zaverenika. Tako je i snimljena prva verzija filma koja je odmah prikazivana u pariskim bioskopima, da bi posle dan-dva bila zamenjena drugom, presnimljenom na osnovu tačnijih novinskih izveštaja.\nJoš drastičniji događaj o ubistvu drugog srpskog kralja, snimljen je opet u inostranstvu jer je bio više nego dokumentaran. Kamera je bila uključena u trenucima kad je 9. oktobra 1934. godine, u Marselju, ubijen kralj Aleksandar Prvi Karađorđević. Atentat su, po zvaničnim izveštajima, organizovale makedonska revolucionarna partija VMRO i ustaše Ante Pavelića. Direktni izvršilac ubistva bio je član VMRO-a Vlado Černozemski, koji je likvidiran odmah nakon atentata. Ali film koji je tada snimljen i kratak filmski komentar posle toga pokazuju da je Aleksandar tri dana pre svog zadnjeg putovanja razgovarao sa bugarskim kraljem Borisom. Njih su dvojica tipovali ko će pre biti ubijen jer se suprotstavljaju globalističkoj političkoj ideologiji .Tri dana posle ovog razgovora, Aleksandar je otputovao u Marselj gde je zaista ubijen. U filmu se govori kako je taj događaj bio šest meseci ranije najavljen u jednom italijanskom časopisu (ne precizira se kom časopisu). Novinari su navodno otkrili plan po kome će srpskog kralja ubiti masoni jer ih je izneverio u sprovođenju njihovog važne misije.\nPošto dakle pobija tvrdnju zvanične istorije da su Aleksandra ubile ustaše i pripadnici makedonske nacionalističke organizacije VMRO, autor filma daje integralni dokumentarni snimak posete i ubistva srpskog kralja u Francuskoj, 1934. godine. Dodaje u komentarima da je nekoliko dana posle ubistva Kralja, ubijen i kamerman koji je snimio zločin, ali da je zapis ipak sačuvan.\nU filmu se pominje i da u testamentu koji je 5. januara 1934 godine napisao kralj Aleksandar, piše : “Ja osećam da ću biti ubijen. Odredite Zečeviću (kraljev sluga) prisatojnu penziju. Moj sprovod neka bude bez stranaca!”.\nA onda je pre pet godina senzacionalno odjeknula vest da je u Austrijskom filmskom arhivu pronađen prvi srpski igrani film Karađorđe ili Život i dela besmrtnog vožda Karađorđa Čiča Ilije Stanojevića, snimljen 1911, za koji se do tada verovalo da je izgubljen. Premijerno prikazanim insertima iz ovog filma prošle sedmice je otvorena nova sezona Jugoslovenske kinoteke, što je poslužilo kao povod za priču o samim počecima kinematografije u Kraljevini Srbiji\nOznake: film istorija kinematografija srbija kralj aleksandar