Tema: Ko beše Miladin Kovačević , ili , gde su naši novci???\n04.04.2009., 12:59 #1\nNisam primetio da se neko osvrnuo na to da je vlada ispregovarala "samo " 900 000 $ u zamenu za "pravo gradjana da mu sudi sud u vlastitoj zemlji" .....\nKapiram da su racunali kako ce gradjani da ih pohvale kao dobre domachine i velike stedise.......eto, ustedeli nam 100 000 $ ....eeejjjjjj......kakvi su to majstori......\nZaebali glupe amere.....preveslali zedne preko vode i Klintonku i Stajmajnebadenbadenurlihkirkofe........\nSvi smo se spremili na milionche, kad ono.......100 000 usteda......malo li je na ovu glad????\nPretpostavljam da su ih nasi majstori izvatali kad su brojali pare, kao onomad rumuni kada ti menjaju one , causeskove leie na ulici........\nVrte ih , broje, pa onda viknu "murija" i zapale sa tvojim parama........e, tako su kontam i nasi majstori odradili glupave amere......na "preko ruke" kako kazu dileri deviza.............\nMolim da ovaj sitan ( 100 soma baka , sitan ??) detalj ne ostane nezabelezen, jer , truba je da mali Vuk sa ceshalj zubima i Sloba Homeini , njegov verni pratilac moraju vec pripremljnu pricu o tome kako su izboksovali cifru , bace u kantu.........a garant su se lepo primili na ocekivano " svaka cast , domachine"\n04.04.2009., 13:10 #2\nRe: ko beshe Miladin Kovacevic , ili , gde su nasi novci???\nA ameri prvo trazili 5 500 000$.........\nZa bizgova je mnogo dati i 900,a kamo li 900 000 $..........\nMogli bi mama i tata da nadomeste drzavi,kad vec imaju.....\n04.04.2009., 13:16 #3\nNisu oni ''uštedeli'' ništa.Propustio si činjenicu da su Miladinovim roditeljima dali 100 000 dolara da pokriju gubitke nastale vađenjem bizona iz zatvora i njegovim sakrivanjem.\n04.04.2009., 13:18 #4\nE to bruke za VLADU SRBIJE.\nDa se ruse necije kakve takve kuce tu su prvi.\nSto nisu za te pare sto su navodno oduzete od kriminalaca,podigli neke kuce i resili smestaj ljudima kojima su juce porusene kuce.\n04.04.2009., 13:19 #5\nMeni se najviše dopao njihov koment, kako su se ameri iznenadili stručnošću pravnog tima Srbije...\nE pa tu kad nisam iseko vene...\n04.04.2009., 13:19 #6\nUzeli od kriminalaca i onda opet dali za kriminalca Nevjerovatno!\n04.04.2009., 13:20 #7\nKAD SU I SAMI KRIMOSI CELOKUPAN VRH.\n04.04.2009., 13:21 #8\nVideo sam ga neki dan kad sam bio kod babe bizgov\n04.04.2009., 13:27 #9\nYebote, u talu su i stajmanherbadenbadenkirhenovi i Miladionovi...........svima dobro, batice.........\nDa se nisu dogovorili mamuimebem lopovsku da ovaj medved malo izgazi stajmanbade.............na po glavi, i da uzmu kintu??\nBo te, kada se dogovore jesha i srba, drzave padaju......\n04.04.2009., 13:31 #10\nIdeja je dobra samo sumnjam da je mali bizon toliko inteligentan...ili ga je u apsu spopalo neko crno bratstvo pa je odma' zaskvičao mami i tati da ga vade odande?\n10.09.2009., 11:57 #11\nPostupak u Drugom opštinskom sudu protiv Miladina Kovačevića, osumnjičenog za nanošenje teških telesnih povreda Brajanu Štajnhaueru, u zastoju je. Kovačević, za čiju je kauciju i obeštećenje porodici pretučenog Amerikanca iz budžeta Srbije izdvojeno milion dolara, nalazi se na slobodi, uči za ispite na Pravnom fakultetu i sprema se za posao pripravnika kod svog branioca, advokata Borivoja Borovića, piše u današnjem izdanju lista "24 sata".\n10.09.2009., 12:05 #12\nRe: Ko beše Miladin Kovačević , ili , gde su naši novci???\nе да нам је више оваквих бизгова, јаких ко земља, где би нам био крај.\nпољопривреда би нам процветала, само треба снагу правилно усмерити.\n10.09.2009., 12:14 #13\nČudo ga nisu u Hag poslali ...\nMa nije mi žao tih para, bolje da su dali na ovog koji je zbombao vol-stritovskog jevreja nego da su stavili sebi u džep\n10.09.2009., 12:18 #14\nMladi doberman odlicnog dobermanskog porekla uspeshno je obavio svoj prvi medjunarodni ispit u radu i kvalifikovao se za specijalnu obuku u posebnom odeljenju centra za obuku dobermana.\nNjegovi vlasnici koji su puno ulozili , puno i ochekuju od mladog shampiona.\nA jel ovo forum o dobermanima?\n10.09.2009., 12:20 #15\nO buldozima je... ali nećemo ti uzeti ovo za spam.\n10.09.2009., 14:23 #16\nja hteo jednu novu temu za tog srpskog junaka, ali..\nPravni fakultet u Novom Sadu primio američkog neprijatelja No.1\nMiladin uči za advokata!\nMiladin Kovačević (22), osumnjičen da je 4. maja prošle godine pretukao Amerikanca Brajana Štajnhauera (23) u jednom bostonskom studentskom klubu, upisao je Pravni fakultet u Novom Sadu, saznaje ekskluzivno „Alo!“.\nNovopečeni brucoš , zbog koga su prošle godine Srbija i Amerika umalo prekinule diplomatske odnose, ispeći će zanat u advokatskoj kancelariji svog branioca Borivoja Borovića.\n- Dogovorili smo se da po završetku studija bude pripravnik u mojoj advokatskoj kancelariji. On trenutno sprema ispite - rekao je kratko za „Alo!“ Kovačevićev branilac Borivoje Borović.\nKoji su razlozi zbog kojih je Kovačević, posle studiranja političkih nauka u SAD, odlučio da upiše prava, probali smo juče od njega da saznamo, ali nam je kratko odgovorio da „ne želi to da komentariše“. Tako nam ostaje da nagađamo da je možda zavoleo pravo posle frke nastale zbog tuče u univerzitetskom baru koju je srpska vlast morala da pegla plaćajući odštetu od 900.000 dolara Štajnhauerovima.\nDok se Kovačević priprema za ispite i pika basket, njegovim budućim kolegama u Drugom opštinskom sudu dostavljen je deo dokumentacije američkog pravosuđa. Tako se, posle pet meseci meseci tapkanja u mestu, istraga protiv Kovačevića pokrenula s mrtve tačke, ali će se do eventualnog saslušanja oštećenog Štajnhauera i ostalih svedoka iz SAD još čekati s obzirom na to da je dostavljen tek manji deo obimne dokumentacije američkog tužilaštva.\n- Dokumentacija, koja se trenutno prevodi, sudu je dostavljena krajem avgusta i to je tek deo dokaza koji bi trebalo da bude dostavljen sudu. Tek po prevođenju celokupne dokumentacije biće zakazano saslušanje svedoka - kaže izvor „Alo!“ iz Drugog opštinskog suda koji je sredinom marta postupak protiv Kovačevića odložio na neodređeno vreme kako bi američko pravosuđe dostavilo potrebnu dokumentaciju. Kovačevićev advokat, međutim, tvrdi da ga sud još nije obavestio o pristigloj dokumentaciji.\nUkoliko sud dokaže da je kriv za povređivanje američkog studenta, Kovačeviću preti blaža kazna od one koju mu je ponudila Amerika. Prema našem krivičnom zakoniku, u zavisnosti od okolnosti pod kojima je počinjeno ovo krivično delo, kazna bi se kretala od tri meseca do osam godina.\nOsim toga, budućem pravniku se stavlja na teret da je podstrekavao službenike srpske ambasade da zloupotrebe službeni položaj i falsifikovao službenu ispravu za šta mu preti kazna do pet godina zatvora.\nps.cik nemoj da mu platis nakon zavrsene odbrane\n10.09.2009., 14:54 #17\nAj, Ademe kazi im kolko su se tvoji naplacali ovakvih kaucija\n10.09.2009., 14:57 #18\npo novom zakonu ne sme da se pljuje po ovoj BESKORISNOJ, LOPOVSKOJ, KORUMPIRANOJ,ODVRATNOJ........... vladi , to nam je dokaz da se kriminal u ovoj gore navedenoj drzavi "isplati", sta je bilo sa ikodinovicem ? siroma dobio neko mesto za sport, verovatno da namakne novce ............... a sta je sa gomilom za koju nismo ni culi\n10.09.2009., 15:00 #19\nСме али са аргументима ... па ко уме нека изволи\n10.09.2009., 15:03 #20\nMiladin uci za advokata....\n4. maj - Miladin Kovačević pretukao Brajana Štajnhauera u univerzitetskom baru\n6. jun - Uz položenu kauciju od 100.000 dolara Kovačević pušten iz pritvora\n9. jun - Sa privremenom putnom dozvolom koju mu je izdao konzulat Srbije u Njujorku Kovačević pobegao u Srbiju\n26. jun - Američki senator Čarls Šumer i Hilari Klinton tražili su od Kondolize Rajs, tadašnjeg državnog sekretara, da izvrši pritisak na Srbiju da izruče Kovačevića\n7. jul - Raspisana crvena Interpolova poternica za Kovačevićem\n8. oktobar - Američke vlasti dostavile dokumentaciju o celom slučaju Republičkom tužilaštvu\n28. oktobar - U Beogradu uhapšeni Slobodan Nenadović, zbog zloupotrebe službenog položaja i izdavanja falsifikovane isprave, i Miladin Kovačević, zbog podstrekivanja na ta dela i nanošenja teških telesnih povreda\n19. februar - Vlada Srbije donela odluku da isplati odštetu od milion dolara porodici Štajnhauer, kako bi američko pravosuđe ustupilo predmet domaćim sudovima\n17. mart - Zbog pregovora vlade sa SAD, istraga protiv Kovačevića stopirana na neodređeno vreme\nNece ce ga ni jedan profa prozivati...na bilo koji nacin!\nNajaca mi ova recenica!\nZajebo je i Bin Ladena!\n11.09.2009., 18:56 #21\nPRECICOM DO POSLA\nevo , gledam na vestima, i valjam se od smeha, jer u srbiji odavno ne vredi gubiti zivce na gluposti koje ovde nisu incident, vec nacin zivota......\nOnaj nesrecni Borivoje Borovic, javno , onako ponosno, izjavljuje u kamere, kako je Miladinu Kovacevicu, javnosti poznatom kao "milion dolara srbinu" , i skakacu po glavi kolege sa fakulteta, obezbedjen posao, cim zavrsi pravni fakultet...\ndakle, buduci akademci, zaebite jezike, kompjutere, savladjivanje dodatnih skilova....nadjite nekog amera po meri, onako , da bude suvonjav i bar 30 kg laksi od vas, odigrajte mu glamocko kolo po glavi...........i posao vas ceka.......\ne, srbijo, srbijo,\n11.09.2009., 19:00 #22\nRe: PRECICOM DO POSLA\n11.09.2009., 19:04 #23\nJa cu da bijem Vudi Alena,a vi se snadjite Nekako mi on po meri\n11.09.2009., 19:07 #24\napppppppppppppppppp, svasta od budale!\npa da lepo, ulubis amera od kog si 4x veci i gotovo.....\n11.09.2009., 19:39 #25


Foto: Leon Neal / Tanjug/AP\nFoto: HANNAH MCKAY / Tanjug/AP\nKako se vidi na fotografijama, lice princa Čarlsa je bilo crveno od suza.\nZbog epidemijskih razloga, sahrani je prisustvovalo samo 30 zvanica koje su činili najuži članovi porodice.\n(UŽIVO) SAHRANJEN PRINC FILIP Kraljica i Čarls u suzama, Vilijam i Hari zajedno napustili ceremoniju (FOTO)\nPrinc Filip, koji je u braku sa kraljicom proveo 73 godine, umro je 9. aprila, dva meseca pre 100. rođendana, nakon što je u bolnici proveo mesec dana zbog srčanih problema i infekcije.\nOdavanje počasti princu Filipu\nMnogo pre nego što se američki predsednik Džo Bajden sastao sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom, očekivanja od samite su bila mala.\nNakon 12 godina Benjamina Netanijahua, izraelski parlament dobio je novu vladu na čelu sa Naftalijem Benetom, koji je položio zakletvu u nedelju kao novi premijer.\nRuski naučnici otkrili NOVU OPASNU MUTACIJU KOVIDA: Nemaju ni malo lepe vesti o njoj\nRuska Savezna medicinsko-biološka služba (FMBA) otkrila je novu mutaciju korona virusa sposobnu da smanji efikasnost lečenja i preventivnih lekova, uključujući i vakcina, saopštila je danas FMBA.\nVeliki uspeh SAD u borbi protiv KORONE: Za 150 dana dato 300 miliona doza vakcina


"Činimo sve" - u Borči što pre park budućnosti - Smedia\n"Činimo sve" - u Borči što pre park budućnosti\n11.01.2018 | 18:10\nSrbija i Kina će učiniti sve da se početak izgradnje srpsko-kineskog industrijskog parka u Borči ubrza.\nTo je konstatovano na sastanku ministra za inovacije i tehnološki razvoj Nenada Popovića i ambasadora Kine Li Mančanga.\nKako je saopšteno iz Popovićevog kabineta, detalji komercijalnog ugovora o izgradnji industrijskog parka će biti definisani u razgovorima sa partnerima iz kineske državne kompanije "Čajna road end bridž korporejšn" (CRBC), koja je zadužena za realizaciju ovog projekta sa kineske strane.\n"U najkraćem mogućem roku osnovaćemo zajedničko preduzeće kojem će biti poverena realizacija izgradnje industrijskog parka u Borči", rekao je Popović i izrazio očekivanje da će izgradnja parka započeti tokom ove godine.\nPopović je naveo da Srbija želi u što većoj meri da se oslanja na...


Obilježen Svjetski dan KULTURNIH RAZLIČITOSTI u Brčko distriktu | Srpska Info\nObilježen Svjetski dan KULTURNIH RAZLIČITOSTI u Brčko distriktu\nAutor: Cvijeta Kovačević 21.05.2019. 16:01\nMreža „Promoviši pozitivno“ organizovala je danas u Brčko distriktu manifestaciju povodom Svjetskog dana kulturnih različitosti.\n– Želja nam je da promovišemo Brčko na najbolji način i zato smo priredili festival kulturnih različitosti, skup svih nacija i manjina koje žive ovdje, a u goste su nam došli Kinezi, Slovenci i Srbijanci – rekao je Damir Radenković iz Mreže “Promoviši pozitivno“.\nU ovu aktivnost uključila se i Vlada Distrikta, a Siniša Milić, gradonačelnik Brčkog rekao je da je ovo prilika da se apeluje na svijest svih da prihvatamo drugo i drugačije.\n– Potrebno nam je da prihvatamo drugo i drugačije ne sa strahom i podozrenjem već kao priliku da se upoznajemo da bi u jednoj sinergiji možda zajednički doprinijeli boljem razvoju i prosperitetu – rekao je Milić.\nOn je istakao da će ovaj događaj doprinijeti da se učvrste multietničnost i multikulturalnost koje su jako izražene u Brčko distriktu.\nU umjetničkom programu održanom na Trgu mladih u centru Brčkog učestvovala su kulturno – umjetnička društva konstitutivnih naroda u Brčko distriktu „Prosvjeta“, „Preporod“ i „Napredak“, kao i Konfučijev institut iz Sarajeva i Asocijacija „Kulturanova“ iz Novog Sada.\nS ciljem promocije pozitivne priče o Romima u Gradskoj vijećnici otvorena je i izložba fotografija „Na marginama“.\nOvaj događaj podržala je i Misija OEBS u BiH.\n– Osim u Brčkom ovih dana slične aktivnosti podržavamo u Drvaru, Hutovu Blatu, Tuzli, Sarajevu i Doboju i nastojimo da te manifestacije podržimo kroz rad koalicija za borbu protiv mržnje kojih ima 31 u BiH – rekao je Namik Hadžalić iz Misije OEBS.


Ove sedmice u bioskop Cinema 213 stižu tri nova filma – horor “Plijen”, akciona komedija “Ortaci na točkovima” i triler “Otrovna ruža”.\nVeć danas imaćete priliku da pogledate dva.\n“Ortaci na točkovima” čekaju vas u 16.25h. Kada dobroćudni vozač Ubera po imenu Stu (Kumail Nanjiani) pokupi putnika (Dave Bautista) za kog se ispostavi da je policajac koji je na tragu brutalnom ubici, on upada u mučno iskušenje tokom kojeg očajnički pokušava da zadrži svoju pamet, svoj život i svoju ocjenu od pet zvjezdica. Akcion akomedija, čiju režiju potpisuje Majkl Dauz, okupila je glumačku ekipu: Iko Juvejs, Natali Morales, Beti Gilpin, Džimi Tatro, Mira Sorvino i Karen Gilan.\n“Plijen” će se prikazati u 21h. Kada veliki uragan pogodi Floridu, Hali (Kaja Skoldelario) će ignorisati naređenja za evakuaciju kako bi pronašla svog oca koji je nestao (Bari Peper). Ona ga nalazi teško ranjenog u njihovoj porodičnoj kući i njih dvoje ostaju zarobljeni, jer se voda od poplave sve brže širi. Kako ostaje sve manje vremena da se pobjegne od snažne oluje, Hali i njen otac će otkriti da je voda koja nadolazi njihov najmanji problem.\n15:05 SPAJDERMEN – DALEKO OD KUĆE 3D\n17:25 ORTACI NA TOČKOVIMA\n19:15 OTROVNA RUŽA\n13:25 TABALUGA sinh\n15:05 SPAJDERMEN – DALEKO OD KUĆE


Čomić o posredovanju Mekalistera: Podržavamo pomoć EU, žalim što ne možemo sami\nVesti Autor:N1 Beograd18. sep. 201914:39 > 14:49\nPoslanica Demokratske stranke Gordana Čomić rekla je, najavljenog posredovanja predsedavajućeg Spoljnopolitičkom odboru Evropskog parlamenta Dejvida Mekalistera u dijalogu stranaka o izbornim uslovima, da DS podržava "sve dobre usluge EU".\nGojković: Učešće Mekalistera u razgovorima o izbornim uslovima – dobrodošlo\n„Podžavamo sve dobre usluge EU, moje lično žaljenje je što ne postoji doraslost vremenu i političkom trenutku da to uradimo u interesu Srbije i srpskih građana i bez EU. Ne zahteva para, ne zahteva ništa, osim volje, znanja i vešitna za dijalog, a bez dijaloga ne može apsolutno ništa“, rekla je ona.\nDejvid MekalisterDemokratska strankaGordana Čomićnatan albahariOpozicijaPokret slobodnih građana


Tel: +382 20 656 562 Mob: +382 69 442 364 Fax: +382 20 656 563, Adresa: Josipa Broza br. 15 PODGORICA\nFirma Spona d.o.o. iz Podgorica bavi se uvozom i distribucijom autodijelova i autoopreme od 1993. godine. Naš asortiman pokriva gotovo sve rezervne dijelove za teretna, dostavna i specijalna vozila. Od samog početka pažljivo biramo proizvođače autodijelova, koji visokim kvalitetom i odgovarajućom cijenom su najbolji izbor danas na tržištu u Crnoj Gori. Naš cilj je dalje ulaganje u asortiman kvalitetnih proizvoda, jer siguran i zadovoljan kupac osnova je za rast i razvoj naše firme.\nLucas – Sijalice, Metlice, Rotacije\nAuto sijalice Lukas za putnička, teretna i dostavna vozila, motocikle i traktore... Sijalice fara: halogene H7, H4, H3, H1..., ksenon D2s, D2r..., pomoćne sijalice za poziciju, pokazivače pravca, unutrašnje osvetljenje... Garniture sijalica H7,...\nProplast – Svjetlosna oprema\nU području svjetlosne opreme kompanija Proplast iz Njemačke ima najširu paletu proizvoda (farovi, žmigavci, stop svjetla, svjetla za maglu, univerzalna svjetlosna oprema, rotaciona svjetla) vrhunskog kvaliteta. Sve što vam je potrebno možete nabaviti kod ...\nValeo disk pločice\nValeo je jedan od najvećih nezavisnih proizvođača rezervnih dijelova i opreme za motorna vozila u svijetu. Jedna od glavnih karakteristika ove firme su: inovativnost, kvaliteta i pouzdanost. Kvalitet Valeo proizvoda potvrđuje činjenica kako se svakom drugom au...\nFilteri su jako bitni da se redovno menjaju, jer će tako motor imati čist dotok vazduha koji je potreban za sagorjevanje zajedno sa gorivom, čisto ulje i vazduh u kabini. Filter ulja, filter vazduha, filter goriva i filter kabine (filter klime) se menjaju u se...\nDisk pločice Jurid\nKupite disk pločice Jurid za transportna vozila u prodavnici Spona. Jurid je nadaleko poznat brend u auto industriji, Jurid ima najveći broj pločica u prvoj ugradnji te time dokazuje neprikosnovenu kvalitetu proizvoda. Jurid posluje u okviru velike svetske ...\nDonmez – setovi kvačila\nDonmez je osnovan 1968 g. u Izmiru. Počeo je sa proizvodnjom kvačila za Mercedesove autobuse, nastavio sa proizvodnjom setova kvačila od 215 mm do 430 mm, potisnih ležajeva za laka gospodarska i teretna vozila kao što su Mercedes, MAN, Daf, Volvo, Scania, Rena...\nPowered By WebCGTeam.com\nCopyright © 2021 Spona d.o.o. Podgorica


Отворен позив за истраживаче - ELEMENTARIJUM\nCentar za superkompjutere u Barseloni otvara konkurs za stipendije na postdoktorskim studijama u okviru programa Horizont 2020\nCentar za superkompjutere u Barseloni otvorio je konkurs za stipendije na postdoktorskim studijama u okviru programa Horizont 2020.\nPoziv ima cilj da podstakne obuku visokokvalifikovanih istraživača u svim oblastima računarstva visokih performansi i srodnih aplikacija.\nOtvoreno je ukupno 12 postdok pozicija, a rok za podnošenje prijava je kraj aprila 2019. godine.\nIstražite više o pozivu na stranicama STARS programa i CORDIS-a


Postavio: eTrebinje Utorak, 26.03.2019. Utorak, 26.03.2019. 0\nNa današnjim razgovorima političkih vrhova SNSD-a, SDS-a i PDP-a očekuje se da će Milorad Dodik, predsjednik SNSD-a, pozvati ove stranke da participiraju u vlasti na nivou BiH.\nVukota Govedarica, predsjednik SDS-a, za “Nezavisne” je rekao da on poziv očekuje, a da će odluku o daljim potezima te stranke donijeti Glavni odbor, koji će se sastati nakon što stranački prvaci razmijene mišljenja. Govedarica kaže da nisu tačni navodi da će SDS zagovarati put u NATO, ističući da su sve odluke na tom planu donijeli SNSD-ovi funkcioneri, te da će sastanak iskoristiti kako bi od SNSD-a saznali koje su njihove strateške politike na nivou BiH kada su u pitanju RS i njeni interesi.\n“Mi hoćemo da čujemo koje su njihove strateške politike, da vidimo slažemo li se ili ne, te da vidimo gdje se razlikujemo o pojedinim stavovima. To nas interesuje, a ne formiranje Savjeta ministara BiH koje se može tumačiti da mi treba da s njima dijelimo neke resore. To nas ne zanima. Nas zanimaju strateške politike RS u institucijama BiH. A konačnu odluku će donijeti Glavni odbor stranke”, rekao je Govedarica. Priznao je da je iskazao određenu rezervu kad su se pojavile informacije da SNSD sastanak definiše kao razgovor o učešću u Savjetu ministara.\n“Mi smo prihvatili da razgovaramo s njima, i to je sve. Meni se nije svidio način na koji je definisan dnevni red sastanka kao razgovor o formiranju Savjeta ministara BiH. SDS je na potpuno drugom stanovištu. Što se nas tiče, mi idemo na razgovor o strateškim politikama RS u zajedničkim institucijama BiH”, rekao je Govedarica.\nMilorad Dodik, predsjednik SNSD-a, rekao je ranije da je krajnje vrijeme da se zna da li SDS i PDP ulaze u srpski blok na nivou BiH s obzirom na to da se ove sedmice očekuju završni sastanci u vezi sa formiranjem Savjeta ministara BiH.\n“Ako SDS i PDP tu uđu biće odlično, a ako ne uđu imamo dovoljno kapaciteta da možemo ići dalje”, rekao je Dodik.\nPrije današnjeg termina lideri pomenutih stranaka je trebalo dva puta da se sastanu, ali zbog raznih obaveza ti razgovori su prolongirani.\nDejan Šajinović/Nezavisne novine


Tel: 013/ 310-004\nFaks: 013/ 345-255\nOD RAFINERIJA NAFTE PANČEVO\nRafinerija nafte u Pančevu je najveći proizvođač derivata i najznačajniji organizacioni deo NIS-Petrola, najvećeg ogranka Akcionarskog društava Naftna industrija Srbije. To je rafinerija energetskog tipa koja proizvodi goriva, parafinske i aromatske solvente, sirovinu za petrohemijsku proizvodnju, bitumen i sumpor.\nPrimarna i sekundarna postrojenja za preradu sirove nafte građena su dovoljno fleksibilno da mogu da prerađuju različite vrste sirove nafte. Sa kapacitetom prerade nafte od 4,8 miliona tona godišnje, ona je najveća fabrika ove vrste u Srbiji i zadovoljava potrebe domaćeg tržišta za naftnim derivatima a 20% proizvodnje može da izveze.\nSirova nafta (domaća i uvozna) do rafinerije se doprema naftovodom i rečnim putem – baržama, a derivati se otpremaju produktovodom, autocisternama, železnicom i baržama.\nRafinerija se nalazi na izuzetno povoljnoj lokaciji - udaljena je oko 14 kilometara od Beograda, najvećeg potrošačkog centra. Ima sopstveno pristanište na Dunavu sa kojim je spojena cevovodima, autopunilište i železničku stanicu sa instalacijama za otpremu derivata i prijem sirove nafte.\nPrimarni cilj svih zaposlenih u Rafineriji nafte Pančevo je prerada sirove nafte i proizvodnja dovoljnih količina naftnih derivata po evropskim standardima za domaće potrebe i stvaranje uslova za izvoz uz zadovoljenje svih ekoloških standarda. To se postiže stalnim podizanjem kvaliteta procesa rada, boljom valorizacijom sirove nafte, energetskom optimizacijom i smanjenjem troškova prerade, a u planu je realizacija razvojnih projekata definisanih u saradnji sa inostranim inženjering kućama (JGC, SHLEPP, ABB).\nPosebna pažnja posvećuje se zaštiti životne sredine. Tokom rekonstrukcije postrojenja od 1999. do 2001. godine, kao i tokom pripreme baznih projekata za predstojeću modernizaciju, ekološka komponenta ugrađena je u ceo proizvodni ciklus: od skladištenja nafte, proizvodnje derivata, do otpreme derivata u transportna sredstva. Realizacija planiranih razvojnih tehnoloških projekata od zajedničkog je interesa za industrijsku zonu i grad Pančevo u celini. Cilj tih projekata jeste dostizanje evropskih standarda putem ograničenja i kontrole emisija štetnih materija u vazduh, zemljište i vodu.\nSistem menadžmenta kvalitetom NIS-RNP je sertifikovan, u skladu sa standardom ISO 9001:2000, na celoj poslovnoj funkciji.\nU toku je realizacija projekta implementacije zahteva standarda ISO 14001:2005, kroz integraciju sa postojećim sistemom menaxmenta kvalitetom. Predstoji verifikacija i postupak sertifikacije Sistema menadžmenta zaštitom životne sredine\nLISTA PROIZVODA RAFINERIJE\n• Tečni naftni gasovi\n• Parafinski solventi\n• Aromatski produkti i solventi\n• Benzini (motorni, avio i primarni)\n• Loživo ulje\n• Dekantirano ulje\n• Tečni sumpor


Kada se ujedine nauka i kreativnost! |\nKada se ujedine nauka i kreativnost!\nObjavljeno 8 avgusta, 2014 od strane Ane Mone\nGalerija koja sledi sačinjena je od radova učenika Osnovne škole “Nikola Vukićević“ iz Sombora.\nRadovi čine izložbenu postavku u holu Somborskog edukativnog centra (Staparski put 16), a izloženi su povodom 10.jula Dana nauke u Srbiji kada su u prostorijama SEC-a održane dve radionice upravo na temu nauke, inspiracije i kreativnosti tj. njihove povezanosti.\nKako je bilo na radionicama, pogledajte putem sledećeg linka: I nauka ima svoj dan\nKad smo već kod kreativnosti, da li ste se ikada pitali zašto nam razne kreativne ideje “padaju na pamet“ kada smo pod tušem? 🙂 Evo odgovora: Why we have our best ideas in the shower-the science and creativity\nJedan od najboljih načina kako najuspešniji ljudi uspevaju da sačuvaju svoje ideje prikazan je na slici levo 🙂 Aqua notes\nKreativnost svakodnevno možemo da razvijamo i radimo na njoj, a jedna od mogućih tehnika je “Oluja ideja“ ili “Brainstorming“. Sedam pouzdanih brainstorm tehnika\nSledeći linkna sajtu The Science of Creativity predsaviće vam neverovatne snimke iz sveta nauke koji se često mogu graničiti sa našom maštom.\nSledeću sliku sigurno ste videli mnogo puta, i zapitali se tj. pronašli sebe u nekoj od osobina, te zaključili da kod vas “preovladava“ leva ili desna hemisfera mozga. Evo jednog teksta koji nam govori suprotno-“Kreativnost ne uključuje samo jedan ragion u mozgu, niti samo jednu stranu mozga“. The Real Neuroscience of Creativity\nOvaj unos je objavljen pod BIOsvaštarica, Nauka i označen sa creativity, dan nauke, izložba radova, kreativnost, nauka, nauka i kreativnost, oluja ideja, OŠ ''Nikola Vukićević'' Sombor, science, somborski edukativni centar. Zabeležite stalnu vezu.\n← Fantastično naučno\nČepom do osmeha! :) →\n2.020.926 do sada


Kolekcija Braca Djurkovic na prodaju | Prodaja umetničkih slika Online\nHome » 60 TOP Slikara Srbije » Braca Đurković\nBraca Đurković je rođen 1953 godine. Fakultet likovnih umetnosti završio 1982.godine, u Beogradu. Samostalno i kolektivno izlagao u zemlji i inostranstvu. Bracine slike nalaze se u mnogim privatnim kolekcijama i mnogim značajnim kompanijama u zemlji i svetu. Takodje se nalaze i u mnogim najznačajnijim institucijama u zemlji i širom sveta kao sto su sedište Ujedinjenih nacija u Ženevi, Kancelarija gradonačelnika Valestina u Grčkoj, bolnica ”Džon Hopkins” u Baltimoru, Ambasada Italije u Beogradu , u Brizbejnu-Australija itd. U Beogradu se ističe “No 10” kolektivna izložba najznačajnijih modernih srpskih slikara koji su obeležili drugu polovinu XX i prvu polovinu XXI veka, održana u Porshe audi salonu, maj 2008.godine.\nJedinstvena kolekcija, vrhunskog, svetski poznatog akademskog slikara Brace Djurkovica! Ovakav kvalitet i izbor slika Vam ne moze niko ponuditi u Srbiji!\nSlike je moguće lično preuzeti ili šaljem pouzećem !!! Slike su tehnike pastel, luksuzno uramljene i opremljene anti refleks staklom, uz sliku dobijate i sertifikat autenticnosti!\nBorba bikova II, Braca Đurković, ulje na platnu, sa 75×95 cm, bez 60×80 cm, sertifikat, 2018. , 1000 eura\nRode, akril ulje na platnu uramljena, akademski Braca Djurkovic, sa 85×75 cm, bez 70×60 cm, sertifikat, 2018., 800 eura\nDzokej, akril ulje na platnu uramljena, akademski Braca Djurkovic, sa 51×39 cm, bez 42×30 cm, sertifikat, 2018., 430 eura\nRibarenje, akril ulje na platnu uramljena, akademski Braca Djurkovic, sa 58×48 cm, bez 40×30 cm, sertifikat, 2018., 420 eura\nTrka, pastel uramljen, bez 50×70 cm, sa 65×85 cm, akademski Braca Djurkovic, sertifikat, 300 eura\nSulke, pastel uramljen, bez 50×70 cm, sa 63×83 cm, akademski Braca Djurkovic, sertifikat, 300 eura


Vozač - dostavljač - Euro 07 d.o.o.\nRok za prijavu: OGLAS JE ISTEKAO (postavljen: 04-05-2015)\nOglas pregledan: 1731 puta\nEuro 07 je regionalna kompanija specijalizovana za uvoz i distribuciju auto delova i motornih ulja, sa matičnom kompanijom u Bugarskoj i ćerkama kompanijama u Srbiji, Rumuniji i Makedoniji. Euro 07 d.o.o. sa sedištem u Beogradu posluje od 2002. godine, a trenutno zapošljava više od 200 ljudi različitog profesionalnog profila. Do danas, Euro 07 d.o.o. je razvila široku mrežu maloprodajnih i veleprodajnih objekata u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu i Čačku, sa bogatim asortimanom od preko 80.000 različitih artikala vodećih evropskih i japanskih proizvođača. Cilj koji Euro 07 ima pred sobom je da se dokaže u regionu kao lider u snabdevanju rezervnim delovima i uljima za automobile. U te svrhe, tražimo osobu koja bi radila na poziciji:\n· Unutrašnja i spoljna kontrola vozila, a prema zahtevima vozila i u skladu sa zakonom\n· Važeće lekarsko uverenje\n· Tačnost, odgovornost i dobra organizacija u poslu\nAko ste se pronašli u ovom opisu i zainteresovani ste za saradnju sa timom Euro 07, pošaljite nam svoju biografiju, sa obaveznom naznakom da konkurišete za posao vozača, na konkursi@euro07.rs\nRok za prijavu: 19.05.2015.\nVozac - dostavljač Beograd ...plata: po dogovoru\nNovi Sad | Vozači dostavljači Novi Sad ...plata: po dogovoru\nVozači Beograd, Novi Beograd ...plata: po dogovoru


Da li je test za buduće sudije odraz njihovog znanja?\nKandidatima za buduće sudije koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, od pre nekoliko dana, poznata su pitanja koja mogu da budu na pismenom testu na osnovu kojeg će se ocenjivati njihova stručnost i osposobljenost. Ona su objavljena na sajtu Visokog saveta sudstva (VSS), a umesto 200 koliko je bilo planirano da ih bude (a to je za naš list najavio i predsednik VSS Dragoljub Milojević u novembru) sada ih je 782. Od svih pitanja objavljenih na sajtu najvišeg sudskog tela, na testu će biti bar njih 50. Da li će unapred spremljeni odgovori, biti pravi odraz stručnosti i osposobljenosti kandidata?\n21.02.2017 u 09:07\nObuka sudija i tužilaca za primenu Zakona o sprečavanju nasilja u porodici počinje danas, dok će zakon početi da se primenjuje 1. juna. Zamenik javnog tužioca Gorjana Mirčić Čauković kaže da taj zakon nalaže državnim organima da intenzivnije sarađuju, predviđa hitno udaljavanje nasilnika iz stana, ali i disciplinsku odgovornost za tužioca i sudije. „Javni tužilac, policija, centri za socijalni rad dužni su da svakodnevno razmenjuju inormacije, da održavaju sastanke najmanje jednom u petnaest dana, da donesu zajedničku odluku, prave individulni plan zaštite žrtve”, rekla je Mirčić Čauković za RTS, prenosi Tanjug. Ona je dodala da je disciplinska odgovornost predviđena Zakonom pre svega za javnog tužioca i sudije koji ne poštuju rokove. „Ti rokovi su odmah, tri dana u zavisnosti\nKako će sudije suditi sudijama\nKraljevo – Sudije kraljevačkog Osnovnog suda tuže Republiku Srbiju zbog ranijeg smanjenja plata, tražeći da im se nadoknadi šteta nastala zbog primene Zakona o umanjenju neto prihoda licima u javnom sektoru. U pisarnicu ovog suda, do kraja prošlog meseca, stigle su četiri sudijske tužbe, a očekuje se da državu po istom osnovu tuži većina od ukupno 27 sudija. Reč je o posledicama primene pomenutog propisa o takozvanom solidarnom porezu, koji je donet krajem 2013. i primenjivan od decembra te godine do novembra naredne, tj. ukupno 11 meseci. Taj zakon je predviđao dodatni porez za sva lica koja su bila zaposlena u javnom sektoru i imala zarade veće od 60.000 dinara. Tako se u ovim sudijskim tužbama uglavnom traži povraćaj umanjenog dela plata, koji u proseku iznosi po desetak hiljada dinara mesečno\nIndijac u japanskom svetilištu\nJapanski javni TV servis NHK i američka onlajn televizija Netfliks udružili su se da snime mini-seriju „Tokijsko suđenje” („Tokyo Trial”) koja je od decembra dostupna globalnom gledalištu (pa i u Srbiji). U njoj se dva režisera, Holanđanin Piter Verhoef i Amerikanac Rob King, u četiri jednosatne epizode bave istorijom rađanja međunarodne pravde: posleratnim procesom japanskim liderima za ratne zločine, agresiju i zločine protiv humanosti. Serija u glavnim crtama rekonstruiše taj događaj od pre 70 godina (suđenje je trajalo od maja 1946. do novembra 1948) kada su svi optuženi, njih 28 iz „A klase” osumnjičenih ratnih zločinaca – uglavnom političko i vojno rukovodstvo ratnog Japana – proglašeni krivim. Sedmorica su osuđena na smrtne kazne, 16 na doživotni zatvor, dvojica na kraće\n10.01.2017 u 10:20\nSrpske sudije beže od kamera\nDa li tužilac može da stane pred televizijsku kameru i da saopšti rezultate istrage? Da li predsednik suda može da se obrati medijima i da objasni presudu? Može. U mnogim državama to je uobičajeno. Kod nas nije. Srpske sudije i tužioci beže od kamera i novinara „kao đavo od krsta”. Čast izuzecima. Za kontakt sa medijima zaduženi su portparoli, a to su najčešće stručni saradnici u sudovima i tužilaštvima, a ponegde sudije i zamenici tužilaca. To im nije osnovni posao, već dodatna obaveza, moglo bi se reći i dodatno opterećenje, jer pored rada na predmetima moraju da odgovaraju na pozive i zahteve novinara. Pojedini portparoli isključuju telefon posle radnog vremena. Nedostupni su posle 16 časova, uveče i vikendom, jer im nije važno da novinari dobiju blagovremenu i tačnu\n26.12.2016 u 18:43\nSudiji dve godine zatvora zbog mita od 100 evra\nSudsko veće Posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu osudilo je Miodraga Plazinića, sudiju Prekršajnog suda u Čačku, na dve godine zatvora pošto ga je oglasilo krivim za primanje mita. U kaznu koja mu je izrečena biće mu uračunata i 22 dana koliko je proveo u pritvoru posle hapšenja – od 18. marta 2016. do 8. aprila 2016. godine. Istom presudom, Plaziniću je izrečena mera zabrane obavljanja poziva u oblasti pravosuđa u trajanju od pet godina. Protiv izrečene presude, okrivljeni, branilac i javni tužilac mogu da podnesu žalbu Apelacionom sudu u Beogradu. Plazinić je uhapšen krajem marta u akciji „Skener”. Prema navodima krivične prijave, sudija čačanskog Prekršajnog suda je u periodu od 14. marta do 18. marta 2016. godine, zahtevao i primio poklon od 100 evra kako bi doneo povoljnu\n23.12.2016 u 12:37\nDevetoro novih sudija Ustavnog suda Srbije položilo je danas zakletvu pred predsednicom parlamenta Majom Gojković. Zakletvu su položili Snežana Marković, Milan Škulić, Miroslav Nikolić i Jovan Ćirić, koje je Skupština 16. decembra izabrala za sudije Ustavnog suda, sa liste od osam kandidata koju je predložio predsednik Srbije Tomislav Nikolić. Takođe, zakletvu su položili i Dragana Kolarić, Tijana Šurlan, Vesna Ilić Prelić, Tatjana Babić i Tamaš Korhec, koje je za sudije Ustavnog suda imenovao predsednik Srbije sa liste od 10 kandidata koju je utvrdila Skupština Srbije. Posle polaganja zakletve, predsednica parlamenta Maja Gojković poželela je sudijama uspešan rad, navodeći da veruje da će suditi nezavisno i nepristrasno, po svojoj savesti, te da će doprineti reformi pravosudnog\n23.12.2016 u 08:00\nNove sudije Ustavnog suda danas polažu zakletvu\nNovoizabrane sudije Ustavnog suda mogle bi već u ponedeljak da počnu da obavljaju dužnost na koju su izabrane pre desetak dana, s obzirom na to da će danas pred poslanicima u parlamentu položiti zakletvu, saznaje „Politika“. Na novu dužnost stupiće Snežana Marković, zamenik republičkog javnog tužioca, Milan Škulić, profesor Pravnog fakulteta u Beogradu, Miroslav Nikolić, predsednik Privrednog apelacionog suda, Jovan Ćirić, direktor Instituta za uporedno pravo, Dragana Kolarić i Tijana Šurlan, profesori na Kriminalističko-policijskoj akademiji, Tatjana Babić, bivša direktorka Agencije za borbu protiv korupcije i Tomaš Korhec, profesor na Fakultetu za pravne i poslovne studije „Dr Lazar Vrkatić“ i dosadašnja predsednica ovog suda Vesna Ilić Prelić. Novoizabrane sudije, kako je to\n20.12.2016 u 09:30\nPravosuđe je u dubokoj krizi\nMiodrag Majić, sudija Apelacionog suda u Beogradu, jedan je od četiri ovogodišnja dobitnika nagrade „Vitez poziva” koju dodeljuje nevladina organizacija Liga eksperata. Nagradu je, kako su obrazložili članovi žirija kada su mu je uručivali, zaslužio jer je u proteklim godinama odgovornim i profesionalnim radom i moralnim i savesnim postupanjem pokazao da univerzalne vrednosti i „viteške” vrline nisu iščezle u društvu sa urušenim vrednosnim sistemom. U razgovoru za „Politiku”, Majić govori i o položaju sudija, ali i o tome da li nam je neophodna nova reforma pravosuđa. Šta za vas, a šta za srpsko pravosuđe znači ova nagrada? Dodeljivanjem nagrade, učinjena mi je izuzetna čast. I to ne samo zbog toga što je malo sudija ovu nagradu dobilo, već i zbog činjenice da njeni dosadašnji


Soundtrack ovog izdanja „Dnevnika“ možete slušati, kao i obično, na Mixcloudu!\nKako napraviti karijeru u rokenrolu ili Teško je s menadžerima, još teže bez njih!\nDvadeset treći nastavak Eklektika će se, na neki način, nadovezati na temu devetnaestog. Tačnije, otići će korak unazad. Pre nekoliko meseci smo videli na koje sve načine možete zaraditi pare u muzičkom biznisu, ali pre toga je ipak potrebno napraviti karijeru. Okolnosti su se poslednjih godina prilično promenile, pa je potrebno trasirati nove puteve.\nKrenimo redom, od samog početka karijere: prvi cilj je stići do sto prodatih karata u Beogradu ili nekom drugom glavnom gradu u regionu. Zašto u glavnim gradovima? Pa, evo, ovako stoje stvari: možete vi biti najbolji bend u Šapci ili Leskovcu, ali dok ne dođete u Beograd (ili eventualno u regionalne centre, Novi Sad i Niš u Srbiji), bićete potpuno nevidljivi za širu publiku. Budite spremni na to da će u Beogradu bolji start imati izvođači iz Beograda – oni imaju društvo iz kraja, iz škole, rođake i prijatelje. Ne zavaravajte se da će te kategorije posetilaca koncerata uvek biti sa vama (čast izuzecima,) ali na početku, kad je najbitnije, hoće. Njima je zanimljivo da neko „njihov“ nastupa, a vama ta podrška dobro dođe dok ne stvorite publiku koja dolazi zbog vaše muzike. Kad ste iz unutrašnjosti - toga nema, pa ćete morati da koristite društvene mreže da biste napravili bar neki hajp. Obratite pažnju i kada ćete zakazati svirku – trudite se da ne „ubodete“ dan kada najpopularniji klub u gradu ili reprezentacija igra važnu utakmicu, ili dan kada je neka velika slava koju slavi pola grada, a druga polovina ide kod one prve polovine, izbegavajte i vikende, jer će tada sigurno biti bar pet publici zanimljivijih događaja od vašeg debitantskog nastupa, izbegavajte i ponedeljke i utorke kada niko nigde ne ide. Bolje je izabrati mesta koja su svakodnevno dobro posećena i kad nema koncerata – to su mesta sa svojom stalnom publikom u kojima je jedini problem to što vas niko neće slušati. Galama će biti nepodnošljiva, ali je ona ipak prijatnija od tišine (to je ono kad vam niko živi ne dođe na svirku – a to se dešava češće nego što mislite!). Naravno, niko na prvom nastupu nije zaradio pare. Često ih ne zarade ni na desetom, ali tada već treba da se pitate šta nije u redu, ili da počnete da pričate da vas pare ne zanimaju – da se muzikom bavite iz potrebe da se iskažete na kreativan način. Svi će znati da lažete, ali biće lakše i vama i njima. Sad je vreme da pređemo na temu zarađivanja para. O tome sam već pisao u „Dnevniku muzičkog eklektika“ #19, ali nije na odmet ponoviti taj tekst uz izvesne izmene i dopune.\nŽive svirke su danas najčešći izvor zarade za muzičare. U Americi isplatu vrše organizatori koncerta – promoteri ili direktno objekat u kome je koncert održan. Kod nas manje koncerte po klubovima organizuju sami izvođači koji se dogovaraju sa vlasnicima klubova oko uslova. Može biti „na karte“ ako je izvođač koliko-toliko poznat, što je u manjim mestima prilično riskantno, ali povoljno za vlasnike klubova, jer oni od „šanka“ nešto zarade, a muzičari koji su doputovali iz drugog grada često budu u minusu. Što je izvođač popularniji (što više publike može da privuče) ovaj način je za njega povoljniji. Osim ako ne ispregovara visok „fiks“. Fiks je u žargonu unapred dogovoreni honorar koji ne zavisi od broja posetilaca.\nStvar je pregovora koliki će on biti – vlasnik kluba procenjuje koliko bi određeni izvođač mogao da privuče publike, nije nebitan ni profil izvođača, tj. vrsta muzike koju svira, jer od žanra zavisi i potrošnja alkohola koja je dodatni izvor zarade za klub, često veći nego što bi zaradili na prodaji karata. Na koncertima metalaca, pankera i garažnih rokera troši se više piva i drugog alkohola nego na koncertima „mekših“ žanrova sa više publike ženskog pola. Takođe, koncerti u dvoranama na kojima se sedi su po tom pitanju mnogo slabiji od onih „stojećih“. Visina fiksa zavisi i od broja osoba koje sviraju. Kod solista početnika suma viša od sto evra je retkost, kod bendova je ipak viša, ali ne proporcionalno broju članova. Imajući u vidu da u regionu, ako izuzmemo najveće gradove (Beograd, Zagreb, Ljubljana, Novi Sad) uglavnom postoji jedno do dva mesta koja organizuju rock svirke u svakom gradu (govorim o rock svirkama, ne o didžejingu ili turbo-folk diskotekama), treba reći da je većina vlasnika već usvojila model plaćanja koji im odgovara, pa ako insistirate na uslovima neprihvatljivim za njih, od svirke neće biti ništa. Ako ste potpuno nepoznati, teško će pristati i da svirate „na karte“, to jest pristaće, ali će vam dati termin recimo u ponedeljak, kad ionako nema žive duše u klubu. Za petak, subotu,nedelju, probaće da nađu izvođače koji će im napuniti lokal. U klubovima nastupaju i poznatiji bendovi sa većom publikom koji uglavnom imaju menadžere. Od njihove trenutne aktuelnosti (ili hajpa, ako više volite) zavisi da li će ići na „fiks“ ili na „karte“. Fiks je najčešće manji prihod nego što bi bio da su naplaćivane ulaznice, ali je siguran, pa je uvek stvar procene na koji vid isplate ići. Naravno, isplativost procenjuje i druga strana, pa je na kraju krajeva sve stvar dogovora. Obično se i u jednom i u drugom slučaju izvođačima obezbeđuje prenoćište i jedan do dva obroka (večera i, kod izdašnijih vlasnika, doručak).\nPutni troškovi takođe mogu biti predmet pregovora, ali, imajući u vidu da se za nastupe u manjim mestima pravi mini turneja, te troškove snose izvođači. Druga je stvar ako vam neko uputi poziv da svirate u njegovom lokalu. Onda komotno možete da tražite da vam nadoknadi putne troškove uz honorar, hranu i prenoćište, naravno. Ako se ide „na karte“ povedite osobu koja prodaje karte, jer to vlasnici kluba najčešće ne obezbeđuju, a i ako obezbede morate da ga platite više nego „svog čoveka“ koga ste doveli. Takođe, sa „svojim“ čovekom, bićete sigurni da je prodato onoliko karata koliko prodavac kaže da je prodato (bar bi trebalo da budete sigurni!)\nU poslednje vreme doneti su novi propisi po kojima se mora sklopiti ugovor sa klubom u kome nastupate, u kome će biti navedeni uslovi nastupa – finansijski i drugi. Nisam siguran da je to počelo da se primenjuje, a još manje sam siguran da li će to uopšte zaživeti.\nSvirke se mogu organizovati i u dvoranama koje služe samo za koncerte. Koncertne, dvorane, domovi kulture, kulturni centri i slična mesta. Tu se pojavljuje stavka „zakup prostora“ iako neka takva mesta ustupaju prostor i opremu besplatno, naročito ako njima upravljaju organi lokalne samouprave ili neprofitne organizacije. Ali, ako hoćete da nastupite u Domu omladine Beograda, Sava Centru, Lisinskom, Cankarjevom domu, to morate i da platite. Tu računajte ne samo na troškove zakupa sale, već i na troškove obezbeđenja, Eventima ili neke druge organizacije za prodaju karata, poreze i doprinose, rasvetu. Bolje ćete proći ako ih vaš menadžer ubedi da budu suorganizatori, ali da biste to uspeli, morate da ih uverite da će i oni imati koristi od toga što baš vaš bend nastupa u njihovoj dvorani. Drugim rečima, morate imati svoju publiku. Imajte u vidu pravilo „Što veća dvorana, veći troškovi“ tako da ćete često više zaraditi od sto prodatih karata u nekom klubu, nego od 500 u nekoj sali sa zvučnim imenom. Ali, na takvim mestima se nastupa za slavu, ne za novac.\nTreći vid nastupa su festivali. Svaki mladi bend će se vrlo brzo suočiti sa činjenicom da festivalski nastupi uopšte nisu tako glamurozni kao što su bili u njihovoj mašti. Prvo, kao mlad bend (u tu kategoriju kod nas spadate dok ne proslavite 10 godina rada hehe) najčešće ćete nastupati potpuno besplatno (ako izborite plaćanje putnih troškova, budite srećni). Drugo, nastupaćete u najgorem mogućem terminu (dok je još dan ili za vreme nastupa najveće zvezde festivala). Treće, neće vas gledati niko osim mame i tate i slučajnih prolaznika (prijateljima koji bi došli, biće skupo da idu u drugi grad na festival, i još da kupe skupu kartu). Jedina korist će biti što će se u najavama festivala pominjati vaše ime, dakle, svet će bar čuti da postojite (čuće bar oni koji čitaju ono što je napisano sitnim slovima!).\nS druge strane, festivali su najbolje merilo vašeg uspeha. Sa rastom popularnosti poboljšava vam se status na festivalima. Nastupate sve bliže prime-timeu, honorari počinju da vam se isplaćuju, stejdževi se povećavaju...\nPostoje i takozvani showcase festivali, kao na primer Indirekt, nedavno održan u Beogradu. Oni su namenjeni ljudima koji se profesionalno bave muzikom, nastupi se organizuju na većem broju mesta istovremeno, kratkog su trajanja (do sat vremena) i služe da se vi upoznate sa ljudima iz biznisa i da se oni upoznaju sa vama. „Obična“ publika je tu u drugom planu. Na njima honorari nisu veliki, ili ih nema, ali su vam uvek obezbeđeni smeštaj, hrana i putni troškovi. Pozive na showcase festivale nikad ne odbijajte, jer su oni vrlo dobri za promociju. Još ako ste vešti u komunikaciji, blago vama. Čak i ako vaš bend ne svira, dobro je otići na njih sa promo-materijalom i bar usmeno predstaviti svoj bend. Možda vas pozovu sledeće godine!\nPostoje i festivali i pojedinačni nastupi na trgovima ili pozornicama na otvorenom prostoru koje organizuju lokalne samouprave (čitaj: opštine), obično u okviru proslava značajnih datuma vezanih za tu sredinu, ili za proslave državnih praznika. Takvi nastupi se finansiraju iz budžeta, pa honorari mogu da budu u najmanju ruku pristojni, a ako ste popularan bend i vrlo dobri do odlični. Jedini problem je to što do nastupa na njima možete da dogurate samo na dva načina: ili da potegnete zavičajne veze i vezice (ako imate sreće da ste rođeni van velikih gradova) ili da ste popularni, s tim da je stepen popularnosti direktno proporcionalan honoraru koji ćete dobiti. Tu važi još jedno pravilo: što je grupa manje popularna, to joj je potreban bolji menadžer da bi svirala na manifestaciji takvog tipa. Samo, tu neće svirati akustičari, alternativa i oni koji ne pevaju na domaćim jezicima – za takve svirke na otvorenom traže se isključivo pop-rock, mainstream rock, etno/world i hard-rock/metal.\nViše puta sam u tekstu pomenuo menadžere. Generalno, menadžeri su ljudi kojima ste predali upravljanje vašim karijerama. Dobar menadžer će vam mnogo pomoći u građenju karijere, loš može da je sasvim upropasti. Postoje određene lokalne specifičnosti vezane za to zanimanje. U Americi, recimo, rock muzičar koji želi ozbiljnu karijeru, pre nego što krene u poduhvat pravljenja iste, sastavlja svoj tim koji će mu ozbiljnu karijeru omogućiti. Tim se tipično sastoji od četiri osobe: ličnog menadžera, poslovnog menadžera,advokata i booking agenta. Pogodićete da tipičan balkanski menadžer obavlja sve četiri navedene funkcije i još pride izigrava tatu (da podvikne ako treba) i mamu (da te, u trenucima krize, nežno pomiluje po kosi), da po potrebi provodadžiše, da leči (od mamurluka i zloupotrebe supstanci), da bude najbolji prijatelj...dodajte sami šta god vam padne na pamet, nećete pogrešiti. Sudeći po tome koje poslove „pokrivaju“, naši menadžeri su nadljudi.\nOvako bi trebalo da bude - lični menadžer bi trebalo da zajedno sa budućom domaćom rock zvezdom odlučuje o sklapanju ugovora za izdavanje ploče, izboru producenta, finansijskim pitanjima vezanim za izdavanje ploče, izboru pesama koje će se naći na albumu, muzičara koji će ga snimati, fotografa koji će raditi omot. Trebalo bi i da učestvuje u širenju hajpa, organizovanju reklamnih kampanja, kao i da nadgleda i koordinira ostale članove tima, da sarađuje sa buking agentom oko organizovanja turneja, namicanja budžeta, određivanja visine honorara, da pritiska izdavačku kuću po pitanjima promocije. Jedna od važnijih uloga ličnog menadžera je da poput zida štiti rock zvezdu ili „zvezdu“ od spoljašnjeg sveta, obavljajući sve neprijatne poslove i preuzimajući na sebe sve teške odluke da bi „zvezda“ ostala čista u očima javnosti. Poslovni menadžer bi trebalo da vodi sve aktivnosti vezane za finansije: da upravlja novcem svog klijenta, da plaća njegove račune, da plaća poreze i doprinose, da investira, da prati tokove novca. Advokat je u toj podeli posla zadužen za ugovore – veština sklapanja ugovora znači da se tvoj klijent obaveže što manje pod što boljim uslovima i da za svoj rad bude plaćen što više. No, prisustvo advokata u timu je bitno samo u zemljama u kojima je pravosuđe na određenom nivou, što se ne bi moglo reći za većinu zemalja u regionu. Uloga booking agenta je organizovanje „živih“ nastupa. Bitna uloga, imajući u vidu da se danas dobar deo prihoda ostvaruje putem koncerata. Dobar booking agent je u dobrim odnosima sa organizatorima koncerata i festivala, pa i sa referentima za kulturu lokalnih samouprava, pa može svoj bend da im „uvali“ za svirku. Naravno, zavisi i od benda – ako je loš, tu ni najbolji booking agent ne može pomoći.\nKao što sam rekao, kod nas sve ovo gore nabrojano i još ponešto obavlja jedan čovek. Koliko li ga plaćaju, kad tolike poslove radi? U Americi je sve to jasno definisano čvrstim ugovorima, a radi se o sumama od kojih se nama zavrti u glavi, ovde je to u najboljem slučaju procenat identičan onom koji dobijaju osali članovi benda. To u najboljem slučaju, a i tu ima odstupanja. Kad je prihod mali, menadžer se često odrekne svog dela. Kod nas je često prisutna prijateljska saradnja, pa se gubi granica između poslovnih i ličnih odnosa što se, naravno, odrazi na uspešnost saradnje. Takođe, zbog malog i siromašnog tržišta, menadžeri kojima je to jedini posao su prinuđeni da istovremeno sarađuju sa više izvođača, pa se ionako preobiman posao još više rasplinjuje. U takvim slučajevima često je prisutan i neravnopravan tretman klijenata jednog menadžera i pitanja tipa „zašto oni, a ne mi“ i slična. Kao što vidite, i na ovom polju je prisutna za ovo podneblje karakteristična „burazerska ekonomija“. U njoj su sve uloge „uslovne“. Dok vam neko povlađuje i odobrava ste na „’De si br’te“, čim vam se mišljenja malo mimoiđu, odmah ste na „Ma, ko ga jebe!“ Mlad bend treba da bude svestan činjenice da se svi učesnici u muzičkom biznisu u regionu dobro poznaju i da su jedni te isti ljudi istovremeno i menadžeri i promoteri i organizatori i vlasnici izdavačkih kuća i medijski delatnici, pa je lako zaključiti da je „ja tebi, ti meni“ pristup vrlo prisutan, iz čega sledi da nije uputno zamerati se sa tim ljudima od kojih vam zavisi karijera. Moguće je, naravno, biti menadžer samome sebi i svom bendu, ali to bih vam preporučio samo u početnim stadijumima karijere. Kad se stvar „zakotrlja“ ako se bavite menadžerisanjem neće vam ostati mnogo vremena za kreativni rad, a to je valjda ono što vas najviše zanima. Takođe, dobro će vam doći neko ko će vas spustiti na zemlju kada „utripujete“ da ste najveći muzički genije koji je hodao zemljom još od pokojnog Johna Lennona. Važnost tog posla ćete shvatiti kad budete našli dobrog menadžera. Shvatiti i osetiti u svom novčaniku.\nBiće još reči o bitnim elementima jedne rock’n’roll karijere u budućim nastavcima „Dnevnika“, ali da se sada vratimo onima koji su karijeru (kakvu-takvu) već napravili.\nMic po mic, dođosmo do sedmog albuma Ezre Furmana. Počeo je karijeru 2006. u svojoj dvadesetoj godini sa grupom The Harpoons sa kojom je izdao prva tri albuma (Banging Down The Doors, Inside the Human body i Mysterious Power). Naredna četiri, uključujući i ovaj o kome pišem je objavio što pod imenom Ezra Furman & The Boy-Friends (Day of the Dpg, Perpetual Motion People) što pod svojim imenom (The Year of No Returning, Transangelic Exodus). O čemu bi mogla da piše i peva ova osoba fluidnog pola (?!?) jevrejskog porekla? O čemu drugom do o manjinskoj muci! O odnosu sredine koja te ne razume/ne prihvata prema tebi koji takođe jedva da razumeš sam sebe. Odatle ono – fluidni pol.\nTako Ezra definiše sam sebe. Dakle, on nije osoba čiji rodni identitet odgovara polnom identitetu (cisgender), niti je osoba čiji je rodni identitet različit od polnog identiteta (transgender). On je osoba fluidnog pola – osećaj pripadnosti muškom, ženskom, i jednom i drugom ili nijednom rodnom identitetu se menja/varira nekad i na dnevnoj bazi. Ni pripadnost jevrejskoj zajednici ne pomaže da se čovek u svojoj koži oseća sasvim spokojno, pa sve to zajedno dovodi do stvaranja emocionalnog disbalansa koji je preduslov za stvaranje umetničkog dela. Umetnost ne nastaje iz ravnodušnosti i spokoja, već iz pokušaja racionalizacijemuke (ko ono reče „kad srce zapišti, misao je kriva“). Reći ono što te tišti, izbaciti to iz sebe. Taj egzorcizam ima terapeutski karakter, poput kakve psihoanalitičke seanse. „Transangelic Exodus“ je baš takav album – konceptualan po svojoj strukturi, hiperemotivan po svom sadržaju. Ukratko, radi se o transformaciji čoveka u anđela tako što mu izrastaju krila – o tome govori prva pesma – što izaziva paniku kod ljudi koji misle da je to zarazno, ili da je protivzakonito. Jasna je asocijacija na različitost bilo kojeg tipa koja se teško prihvata od većine.\nProgramska pesma koja otvara album je vrlo snažna, emotivna „Suck the Blood From My Wound“. Ona je sažeti libretto ovog konceptualnog albuma. Prva muzička asocijacija je pesma Bob Dylana „Hurricane“ koja se čak i tematski uklapa u Ezrin koncept diskriminacije manjinskih grupa. Puna je jakih slika i zvučnih efekata – najupečatljiviji je završetak pesme: onaj šum koji čujete je snimak slušanja rada srca stetoskopom. Ubrzanog rada srca. I na kraju, u off-u, izgovara reči Merkucija, karaktera iz Shakespeareove drame „Romeo i Julija“, izgovorene u samrtnom hropcu „A plague on both your houses“. Njegovu poruku kojom odbija da se opredeli za jednu od porodica, Ezra Furman stavlja u kontekst sopstvenog odbijanja da se opredeli za jednu od tradicionalnih opcija rodne pripadnosti.\nNe bih sada nastavljao sa analizom od pesme do pesme, već iz ovoga jasno vam je da je ovaj album atak na političku korektnost koju ja doživljavam kao poruku „Ne talasaj!“ Ovaj album je u tom smislu krajnje nekorektan – bavi se temama koje mogu i moraju da uzburkaju duhove, jer se ne zadovoljavaju postignutim – granice slobode postoje samo zato da bi se pomerale. Što se muzike tiče, uticaji su prepoznatljivi: već pomenuti Dylan, Lou Reed kao neko ko „walks on the wild side“ i John Darnielle sa svojom urgentnosti i posednošću. Koliko je Lou Reed Dylanovom nasleđu dodao svojega, toliko je Furman dodao Lou Reedovom. Taloženje uticaja, ako me razumete. Ovaj album prosto pulsira, ritmičan je, čelo boji nekoliko pesama, vokalne deonice su strastvene, otpevane bez ikakvog ustručavanja. Pesme, po mom mišljenju, daleko bolje zvuče nego one punkoidno-vesele poskočice sa prethodnog albuma „Perpetual Motion People“ iz 2015. Između se smestio EP „Big Fugitive Life“ sa šest svedenih pesama izvedenih u tradicionalnom poluakustičnom maniru koji je savršeno pripremio teren za ovo ostvarenje. Ne mogu da sa sigurnošću tvrdim da je ovo najbolji album Ezre Furmana, jer je „Bringing Down The Doors“ bar podjednako dobar, ali da je u samom vrhu obogodišnjih izdanja, to mogu. Volim kad me neko tako ubedljivo demantuje – skoro da sam ga otpisao posle pomenutog prethodnog albuma a on se, evo, vraća, nikad jači. (8.2/10)\nCar Seat Headrest - Twin Fantasy (Face To Face) (8.2/10)\nRecenziju pročitajte OVDE\nTeško je pisati o Aleli Diane. Ne zato što nije dobra, već upravo suprotno – toliko je savršena, da prosto ne ostavlja mnogo prostora za bilo kakvu priču. Slušajući njene pesme ne mislimo ništa – prepuštamo se nesputanom uživanju „platonskog“ karaktera. Banalne stvari kakve su ljubav, seks, smrt i ostale ovozemaljske i granične pojave ostaju u senci blaženstva koje osećamo. Ako je album „Pirate’s Gospel“ bio molba bogovima da piratima podari bar dašak vetra da mogu da zaplove, album paradoksalno nazvan „Cusp“ (Vrhunac) je bonaca (bonaccia) kao njihov odgovor. Kada se slušalac malo udubi u materiju, shvata poreklo tog spokoja – tema albuma je majčinstvo.\nNe peva Alela samo o svojim iskustvima – u jednoj od pesama peva o tužnoj sudbini Sandy Denny, legendarne britanske folk pevačice, koja je umrla pošto je postala majka, zatim iskazuje poštovanje svojoj majci u meni najlepšoj „Never Easy“, pa i o sirijskom dečaku čije je telo nađeno na turskoj plaži i čija je fotografija obišla svet. Sasvim primereno, klavir je dominantan instrument, a pesme, iako sporog tempa, ipak imaju unutrašnju dinamiku koja ih lagano izmešta iz kategorije monotonih. Poslušajte, recimo, „Ether & Wood“ kao primer za ono što sam upravo rekao. I tako, Alela nam kroz svoje albume priča svoju životnu priču. Sasvim nenametljivo, vodi nas od devojačkih patnji, preko čari ostvarene ljubavi i njenog mučnog kraja do novog početka i ostvarenog materinstva. Njene pesme, međutim, nikad ne ostaju u domenu ličnog, već transcendiraju ka opštem. Verovatno je mogućnost lake identifikacije sa tim pesmama razlog postojanja velikog broja njenih poštovalaca. Zaključak je jasan – dobili smo kvalitet koji smo od Alele Diane i očekivali a kao bonus dobijamo i nekoliko pesama koje će se malo duže pamtiti. (8.0/10)\nPratim Brandi još odavno, od njenog drugog albuma „The Story“ iz 2007 godine. Njen problem je uvek bio to što nije imala „catchy“ pesme. Pevanje uvek izvanredno, reči pesama smislene, „mood“ pesama melanholičan na najprijatniji način, muzička pratnja diskretna i kvalitetna ali posle slušanja ne ostaje mnogo toga što bi se pamtilo. Čak nema ni želje da se slušalačko iskustvo ponovi. Razlog je onaj iz druge rečenice – nema izuzetnih pesama. Po mom mišljenju, dobra pesma mora da te privuče i ako je samo letimično slušaš. Nije potrebna duboka koncentracija, apsolutna tišina u okolini, proučavanje teksta, pravo raspoloženje – naprotiv, dobru pesmu ćeš prepoznati i na razglasu prepunog autobusa gradskog saobraćajnog preduzeća, na lokalnoj igranci, u omiljenom kafiću, gdegod!\nNjen šesti album, „By The Way, I Forgive You“ je veliki korak u pravom smeru. Odmah se primećuje da je radila na dinamici svojih pesama. Nije to više onaj klasični folk manir po kome su pesme „ravne“ od početka do kraja – kod Brandi pesme se „dižu“ sa svakom strofom, čak ponekad i pretera u tome pa imamo pravi „cresciendo“ kao u „Hold Out Your Hand“ na primer. Vrlo intenzivno, što nije bilo baš uobičajeno za nju. Pesma koja otvara album „Every Time I Hear This Song“ iz koje je „ukraden“ naslov albuma odmah daje do znanja da se radi o kvalitativnom skoku. Kad je čuješ, odmah hoćeš da znaš ko ju je producirao. I imaš šta i da vidiš – Shooter Jennings i Dave Cobb! Jasno je zašto su ta dvojica među najtraženijim nešvilskim producentima danas. Prostornost je takva da možemo slušajući pesmu da izračunamo kvadraturu prostorije u kojoj je snimljena. „Sugartooth“ je pop pesma – podigla je glas u refrenu, ubrzala, možda za moj ukus previše vokalnog egzibicionizma ubacila, pa kad se doda onaj huk pratećih vokala na kraju sve to zajedno ima ukus torte sa previše šlaga. Zato „The Mother“ (moj favorit sa albuma) ima pravi odnos sastojaka – pesma je delikatna kao što je to i tema kojom se bavi (odnos majke i kćerke), a celokupna njena atmosfera me podseća na najbolje radove Nanci Griffith iz vremena albuma „Flyer“. Treba pomenuti i „The Joke“ koja je jedna od onih koje mi se najviše sviđaju, iako i tu ima ispevavanja u visokim registrima. U ovom slučaju to mi ne smeta, jer pesma sadrži u sebi samoj razlog za tu egzibiciju –refren se logično nadovezuje na strofu, a pevanje Brandi je zaista impresivno – ni najviši tonovi nisu lišeni emocije. Sasvim suprotan utisak je ostavila klavirska balada koja zatvara album, „Party Of One“, koja počinje samo glasom i klavirom da bi se negde na polovini priključio čitav orkestar – meni se nije svidela ali verujem da će se veoma svideti ljubiteljima Adele, na primer. Ima tih par preproduciranih, pop pesama koje odudaraju od ostatka albuma i to su za mene najslabiji trenuci. No, ne dajte se omesti u uživanju ako ste ljubitelji radio-friendly popa.\nZaključiću na kraju da je ovo najbolji album koji je do sada snimila Brandi Carlile. Ima svojih nedostataka, koji se ogledaju pre svega u tome što su pojedine pesme pravljene za široki auditorijum slušalaca pop muzike, pa se ne uklapaju baš najbolje sa strejt folk i country pesmama koje nemaju pretenzija ka komercijalnom uspehu. Ipak, ne bih prestrogo sudio Brandi – ona ima svako pravo da pokuša da svoju karijeru podigne na viši nivo, tim pre što su pesme kojima to pokušava po kvalitetu daleko iznad aktuelnih hitova pop muzike. Još samo nešto da ne zaboravim – evo i četvrtog albuma iz gej zajednice koji ulazi u sam vrh godišnje produkcije!(8.1/10)\nAko hoćete da čujete kako zvuči novi soul, dobro bi bilo da poslušate novi EP „Crush“ ove devetnaestogodišnje pevačice. To joj je treći po redu i svi koji su čuli njenu muziku proriču joj lepu budućnost. (8.0/10)\nBonnie Montgomery – Forever (7.8/10); Chris Smither – Call me Lucky (8.0/10); Craig Gerdes – Smokin, Drinkin & Gamblin (8.0/10); De Lux - More Disco Songs About Love (7.0/10); Dream Wife – Dream Wife (7.8/10); Duck Duck Gray Duck – Traffic Jam (7.7/10); H.C.McEntire – Lionheart (7.4/10); Heather Lynne Horton – Don’t Mess With Mrs.Murphy (7.0/10); Horseshoes, Handgrenades – The Ode (6.0/10); I’m With Her – See You Around (7.5/10); James Hunter Six – Whatever It Takes (7.0/10); Jess Holland – Miss Demeanour (7.8/10); Johanna Warren – Gemini II (7.0/10); John Gorka – True In Time (7.8/10); José González – And The Brite Lites At Svenska Grammofonstudiom EP (7.3/10); Kristy Cox – Ricochet (8.0/10); Kyle Carey – The Art Of Forgetting (8.0/10); Kyle Craft – Full Circle Nightmare (8.0/10); Nathaniel Rateliff & The Night Sweats – Tearing at the Seams(7.5/10); Peter Oren - Anthropocene (7.4/10); Prinz Grizzley – Come On In (7.4/10); Rod Picott - Ryan Montbleau – I Was Just Leaving (7.2/10); Snowpoet – Thought You Knew (8.0/10); Spelling – Pantheon of Me (7.4/10); The Exbats – I Got The Hots For Charlie Watts (7.9/10); Wade Bowen - Solid Ground (7.9/10); Willie Watson – Folksinger Vol.2 (7.6/10)


Na Kosovu se održavaju parlamentarni izbori, glasanje počelo u 7 sati | N1 BA\nNa Kosovu se održavaju parlamentarni izbori, glasanje počelo u 7 sati\n06.10.2019. |08:14 >08:19 |\nNa Kosovu se održavaju parlamentarni izbori. Glasanje je počelo u 7 sati, a građani će moći da se izjašnjavaju na 2.547 glasačkih mjesta, što je za 42 glasačka mjesta više u odnosu na prethodne izbore. Pravo glasa ima 1.937.869 glasača, odnosno 111.733 glasača više u odnosu na lokalne izbore 2017. CIK Kosova je odlučila da 35.087 građana van Kosova ima pravo glasa. Učestvuje 20 stranaka, četiri koalicije i jedan nezavisan kandidat iz redova bošnjačke zajednice. Za premijera Kosova šest kandidatura, pet iz albanske i jedan iz srpske zajednice.\nPredsjednik Srpske liste glasao je nešto prije osam sati na jednom od biračkih mesta u Tehničkoj školi u Sjevernom dijelu Kosovske Mitrovice, javljaKoSSev.\nUz njega su glasali i pojedini poslanički kandidati Srpske liste – Igor Simić, Jasmina Dedić, Miljana Nikolić i Verica Ćeranić, ali i predsjednik privremenog organa opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Spirić, kao i više desetina građana.\nI sa bezbjednosnog stanovišta nije bilo nekih značajnijih incidenata sem pokušaja pritisaka i zastrašivanja kojima su bili izloženi u prvom redu kosovski Srbi na sjeveru, ali i drugim dijelovima Kosova.\nEvropska unija (EU) pozvala je da se izborni proces na Kosovu odvija na miran, transparentan i inkluzivan način, u skladu sa međunarodnim standardima i vladavinom zakona. Izbore na Kosovu posmatrat će 34.558 akreditovanih posmatrača.\nĐurić: Kosovo da naglavačke leti iz UEFA i FIFA 09.10.2019.\nSvi za Ramuša\nSretno građani države Kosova.\nPutnički avion srušio se u Afganistanu\nŽena preminula tokom takmičenja u brzom jedenju kolača u Australiji


Tom prilikom, Darko je priredio veliko veselje pod šatrom u čast rođenja svog deteta, a koje se održalo u njegovom rodnom selu Brestaču.\nNa proslavu su pristigli i pevačeve brojne kolege, kao i prijatelji.\nDarko se veselio, pocepana mu je bila majica kako to običaji nalažu, a kakva je bila atmosfera, možete pogledati u videu u okviru teksta.\nMarina i Darko će uskoro stati na "ludi kamen", a sve detalje venčanja koji će vas ostaviti bez reči pronaći ćete klikom OVDE.


Ima nade za BiH: Dugujemo više od 11 milijardi KM, ali nismo prezaduženi i ništa još nije beznadežno! - Srebrenik.NETwork\nIma nade za BiH: Dugujemo više od 11 milijardi KM, ali nismo prezaduženi i ništa još nije beznadežno!\nU drugom dijelu intervjua na temu ekonomskih reformi u BiH, koje slijede od 2015. godine, profesor Anto Domazet govori o povaćenju javnih prihoda, rezanju plata na svim nivoima vlasti, smanjenju doprinosa, javnom dugu i novim zaduženjima, opstanku penzija, te odgovara na pitanje – da li ekonomske mjere stižu prekasno?\nGospodine Domazet, isticali ste više puta da konsolidacija javne potrošnje u BiH zahtjeva integrirane mjere povećanja javnih prihoda i racionalizacije javnih rashoda. Kako povećati javne prihode?\nPrvi set mjera za povećanje javnih prihoda odnosi se na ekonomski rast i rast zapošljavanja. Svaki procent rat BDP u BiH znači povećanje PDV od oko 45 mil. KM. Deset hiljada zaposlenih godišnje donose, čak i u slučaju smanjenja poreza i doprinosa na plaće, oko 30 mil. KM novih prihoda za penzijske i zdravstvene fondove i budžete. Drugi set mjera odnosi se na restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu kako bi podigla svoju profitabilnost i smanjila gubitke. Tako bi se postigla tri pozitivna efekta u javnoj potrošnji – rast dividendi za budžete, rast uplata u situaciji kada ta poduzeća duguju oko 500 miliona neplaćenih poreza i doprinosa na plaće i smanjenje subvencija iz budžeta za pokriće gubitaka tih poduzeća. Treći set mjera se odnosi na veću efikasnost naplate javnih prihoda i sprečavanje i sankcioniranje poreske evazije i s tim povezanog kriminala. Četvrti set mjera odnosi se na poresku regulativu (progresivno oporezivanje dohodaka, akcize na luksuzne proizvode i drugo).\nKako vidite, ne spominjem moguće prihode od privatizacije profitabilnih kompanija jer se pokazalo da je održavanje profitabilnih kompanija, posebice BH Telekoma u javnom vlasništvu u FBiH bila solucija u javnom interesu. Međutim, ovakva solucija znači potrebu da se deficiti pokrivaju javnim zaduživanjem dok mjere povećanja javnih prihoda i strukturalne reforme ne počnu davati rezultate.\nMislim da bez integriranog pristupa neće biti moguće postiti efikasno upravljanje javnom potrošnjom i njenu održivost.\nProgram ekonomskih mjera DF-a predviđa i smanjenje plata na svim nivoima vlasti od 5 do 15 posto. Kolika se ušteda tako može ostvariti i da li vjerujete da će ova mjera zaista i biti provedena?\nTe mjere se mogu primijeniti za izabrane zvaničnike i rukovodne funkcionare u vladinim agencijama, ali one ne mogu obuhvatiti profesore, učitelje, ljekare, medicinsko osoblje, vojnike, policajce, poreznik, carinike, inspektore i druge profesionalce u javnom sektoru. Ukupno naknade za plaće i primanja uposlenih procjenjuju se za 2014. godinu u BiH na oko pet milijardi KM, pa bi uštede od 10% iznosile oko 500 mil. KM godišnje ili oko 1,9% BDP. Uštede u navedenom obimu su nemoguće, ali i pola od toga bio bi veliki doprinos stabilizaciji javne potrošnje. Ali, ovdje je prilika da se kaže da u BiH treba napustiti linearne mjere smanjenja javne potrošnje jednako za sve korisnike javne potrošnje. Umjesto toga, treba insistirati na strukturalnim reformama koje mijenjaju odnose među pojedinim korisnicima javne potrošnje. Primjerice, u raznim vidovima socijalne zaštite strukturalnim reformama će se smanjiti ili ukinuti naknade za one koji nemaju dohodovno-imovinski cenzus, a povećati ili zadržati naknade za one koji su u stanju potrebe, posebno oni koji su u stanju siromaštva. Dakle, sličan pristup treba primijeniti i kod restrikcija plaća i drugih naknada u javnom sektoru.\nPravilna primjena zakona o javnim nabavkama i prevencija korupcije mogla bi donijeti uštede od više stotina miliona KM\nImamo upečatljiv primjer francuskog predsjednika Francoisa Hollandea koji je odmah po dolasku na čelo države ukinuo službena vozila, smanjio plate državnim službenicima i do 40 odsto, ukinuo podršku crkvi… Time je toj zemlji, prema pisanju tamošnjih medija, donio četiri milijarde eura uštede koje se ulažu u zapošljavanje, razvoj i socijalnu podršku. Smatrate li da bi ovako drastični rezovi trebali biti i u BiH umjesto predloženih 5 do 15 posto?\nI ja mislim da daleko veće i održivije uštede mogu da se ostvare u smanjenju korištenja službenih automobila, putovanja u egzotične zemlje bez ikakve potrebe i koristi za BiH, eliminaciju reprezentacije, smanjenju korištenja mobitela i eliminaciji drugih nepotrebnih izdataka. Jer, za ove namjene se troši godišnje u javnom sektoru BiH oko 4,5 milijardi KM, pa ušteda od 10% donosi oko 450 miliona KM godišnje. Pravilna primjena zakona o javnim nabavkama i prevencija korupcije mogla bi donijeti uštede od više stotina miliona KM.\nSpadamo u države sa najvećim poreskim opterećenjima na rad, odnosno najvećim doprinosima na plate, zbog čega Evropska unija insistira na njihovom smanjenju. U situaciji kakva jeste, šta bi ova mjera značila za bh. poslodavce i uposlenike, a šta za punjenje budžeta?\nNa smanjenju insistiraju najviše poslodavci i to s pravom. Oporavak nakon krize doveo je u globalnim razmjerima do fenomena rasta bez zaposlenosti (Jobless growth). U BiH nema ni stabilnog ekonomskog rasta ni stabilnog rasta zaposlenosti. Veliki, ali ne i jedini razlog tome su visoki porezi i doprinosi na plaće. Smanjenje tih poreza, ma koliko izgledalo razumno,ograničeno je rješenjima financiranja penzija i zdravstva, odnosno dogovorima o podizanju stopa PDV.\nUkoliko nova vlast krene u radikalne rezove, što od nje zahtijevaju EU i MMF, koga će oni prvo pogoditi?\nAko mislite na radikalne rezove u javnoj potrošnji, mislim da prvo treba primijeniti maksimalno moguće strukturalne reforme javne potrošnje. I sama EU snažno zagovara da rigidna redukcija javne potrošnje (austerity) nije prihvatljiva jer ona smanjuje domaću tražnju i tako otežava ekonomski oporavak. Naravno izuzetak čine zemlje koje su imale visok deficit javne potrošnje iznad 3% BDP (Grčka, Španija, Portugal, Irska i druge). BiH nema deficit iznad 3% BDP, tako da mislim da neće biti pritisaka na ekstremno smanjenje opće potrošnje, ali to ne znači da ne treba odlučno raditi na smanjenju deficita. Jer, najteže posljedice deficita se izražavaju u rastu javne zaduženosti.\nPostojeći dug BiH i FBiH je održiv, dok bi sa ubrzanijim ekonomskim rastom bio sasvim prihvatljiv\nNaš javni dug na kraju septembra ove godine dostigao je gotovo 11 milijardi i 250 miliona KM… Može li BiH ovaj iznos vraćati bez novih zaduženja i kuda to vodi?\nNismo jedina zemlja koja bi novim zaduživanjem financirala vraćanje dugova. Postojeći dug BiH i FBiH je održiv, dok bi sa ubrzanijim ekonomskim rastom bio sasvim prihvatljiv.\nImamo naznake ukidanje brojnih državnih agencija i drugih tijela koja su, kako se sad ispostavlja, posve nepotrebna, a neka čak nikada nisu ni imala stvarnu funkciju, ali su godinama trošila milione KM iz državnog budžeta… Kako je jedna očajno siromašna zemlja poput BiH mogla sebi dozvoliti takvo rasipništvo?\nApeliram na opreznost u vezi s ovim. Mnoge vladine agencije i na državnom i na entitetskim i drugim nivoima ne rade svoj posao zbog izostanka potrebnih politika, akcija vlade ili svjesnog ograničavanja njihovih funkcija. Primjerice, Agencija za prevenciju i borbu protiv korupcije u BiH godinama nije mogla da otpočne svoj rad. Posmatrati poziciju tih agencija samo kao potrošača javnog novca značilo bi usvojiti restriktivan pristup državnim institucijama. Potreban je usklađen pristup jačanja njihove funkcionalnosti i podizanja njihovih učinaka za utrošeni javni novac. Naš napredak prema EU i NATO tražit će dalja ulaganja u razvoj državnih i drugih institucija.\nDa li u 2015. i narednim godinama možemo očekivati masovno otpuštanje zaposlenih u javnom sektoru i šta ćemo sa novom armijom nezaposlenih, ako istovremeno ne ponudimo nova radna mjesta?\nNerealno je očekivati masovna otpuštanja iz niza razloga. Vjerojatno će najveći problem biti zaposlenost u poduzećima u državnom vlasništvu koja ne rade ili posluju sa gubicima. To će biti najtješnje povezano sa odlučnošću vlada da provode njihovo restrukturiranje, uključujući i stečajeve.\nA šta će biti sa penzijama, hoće li se one rezati poput mjera koje se trenutno sprovode u Srbiji, i kakve mogu biti posljedice?\nAko išta treba da ostane po strani restrikcija, to su penzije. Naprotiv, objektivno postoji potreba i visok pritisak na povećanje penzija i to treba da bude u fokusu ekonomskih politika. Međutim penzijska reforma također predstavlja imperativ i ona treba da osigura povoljniji tretman penzionera koji su ostvarili sve uvjete za punu penziju u odnosu na druge kategorije penzionera. Priča o neodrživosti penzijskog sustava zbog lošeg odnosa aktivnih osiguranika naspram broja penzionera ne bi smjela biti razlogom nepovoljnog položaja penzionera sa punim penzijama. Ekonomska fundiranost za to je činjenica da u FBiH budžet učestvuje sa 18% u financiranju penzija i to za penzije pod povoljnijim uvjetima, dok u Hrvatskoj, primjerice, budžet sa 50% financira penzijski fond.\nSvaka reforma ima socijalne troškove i svaki danom odlaganja tih reformi cijena se povećava\nS obzirom da godinama tapkama u mjestu i ništa ne činimo na spašavanju domaće privrede – da li predložene ekonomske mjere stižu isuviše kasno? Drugim riječima, koja će se cijena morati platiti i kakve posljedice preživjeti da bi ove mjere, nakon mnogo godina, donijele potrebne rezultate?\nNe bih prihvatio ocjenu da je situacija posve beznadežna. Za ovu godinu predviđa se rast od 2,5% do 3,5% koji je bio moguć i u 2014. godini da nisu nastupile katastrofalne poplave. Ključ svega je u odlučnosti da se provode reforme. O tome za sada imamo samo grube naznake, a pitanje kakav sadržaj, kakav tempo i koja dubina reformi – to su pitanja koja ostaju za rješavanje. Svaka reforma ima socijalne troškove i svaki danom odlaganja tih reformi cijena se povećava.\nNo jasno je i da postoje određeni durštveni slojevi kojima ove reforme nisu dobrodošle…\nPored vlada, bitan faktor reformi su i svi društveni slojevi u društvu u BiH. Većina njih su protiv reformi, plaše se njih jer se boje da će ih dovesti u još gori položaj. Konačan ishod i spremnost na reforme ovisit će o tome kako će se promovirati u društvu njihovi ciljevi, mogući rezultati i utjecaj na položaj pojedinih društvenih slojeva.\nNa kraju, može li se desiti i da nova vlast, u nastojanju da očuva socijalni mir (makar do narednih izbora), eskivira ekonomske reforme ili ih oteže godinama – i šta tada?\nMoguće je da dođe do toga. Ali vjerujem da će društveni pritisak za reforme rasti. Pritisci građana za boljim uvjetima života i pritisci međunarodne zajednice bit će neizbježan faktor djelovanja svih vlada. Međutim, pitanje sadržaja, tempa i dubine reformi će svakako biti pitanja o na kojima će svi akteri društvenog odlučivanja imati priliku da iskažu svoje poglede i traže odgovarajuću društvenu akciju.\nCategories: Aktuelno, Blog saradnika, Zanimljivosti


Robert Dacešin predlaže za Kidsinfo: Bh. destinacije koje će oduševiti sve članove porodice - Kids info\nNije tajna da Bosna i Hercegovina raspolaže brojnim prirodnim ljepotama, područjima s netaknutom prirodom, ali i građevinama koje oduzimaju dah. No, ukoliko ste u dilemi gdje da putujete sa članovima porodice, donosimo vam prijedloge putopisca Roberta Dacešina. On za Kidsinfo otkriva tri bh. destinacije koje će oduševiti sve članove porodice, a koje možete posjetiti za vikend.\nBez dileme bih preporučio Jajce. Mislim da je Jajce super opcija ukoliko želite da putujete porodično jer se u njemu spajaju kulturno-istorijski i prirodni dio. Mlinčići, vodopadi, jezero, stari grad, katakombe… za svakoga ima po nešto. Grad je svima relativno blizu, i iz Banjaluke i iz Sarajeva, tačnije nije izolavan.\nA post shared by Mirnes (@mr_mixon)\nLivno je pravi izbor zbog divljih konja koje možete vidjeti. Mislim da će djeca biti oduševljenja zbog životinja, divljine i prirode. To je jedna od meni najdražih bh. tura, a mislim da mnogo ljudi nije upoznato s fenomenom divljih konja, tako da će bez dileme svima biti zabavno.\nTrebinje je super varijanta za vikend putovanje jer u ovom gradu ima puno toga da se vidi. Ima taj mediteranski šmek s maslinama i vinom, a i more je toliko blizu da bukvalno ima i miris mora. Grad je jako lijep. Ima taj gastronomski pečat koji je super, a ne treba zanemariti ni istorijski, kao ni religijski momenat s obzirom na to da u ovom gradu ima jako puno manastira.\nA post shared by Aleksandar Milićević (@am_filmmaker)\nUživanje u čarima ljeta: Ovako su poznati proveli vikend\nNije tajna da Bosna i Hercegovina raspolaže brojnim prirodnim ljepotama, područjima s netaknutom prirodom, ali i\nUkoliko ste u dilemi kako da provedete vikend koji je pred nama, a tokom kojeg su\nUkoliko ste u dilemi kako da provedete sunčani i topli vikend koji je pred nama, imamo\nU Međunarodnom centru za djecu i omladinu obilježen Dan Opštine Novo Sarajevo


Saradnja u obuci pilota u Evropi\nBOŠKOVIĆ POTPISAO DOKUMENT\nPismo, pored Crne Gore, potpisalo još deset država članica NATO\nMinistar odbrane Predrag Bošković potpisao je Pismo namjere o multinacionalnoj saradnji u vezi sa uspostavljanjem mreže NATO centara za obuku pilota u Evropi.\nKako je saopšteno iz Ministarstva odbrane, pored Crne Gore, Pismo je potpisalo još deset država članica NATO – Bugarska, Hrvatska, Češka Republika, Grčka, Mađarska, Republika Sjeverna Makedonija, Portugal, Rumunija, Španija i Turska.\n„Povezivanjem nacionalnih i multinacionalnih centara za obuku pilota u jedinstvenu mrežu biće unaprijeđena interoperabilnost i smanjeni troškovi obuka za pilote aviona i helikoptera, kao i troškovi obuka za upravljanje bespilotinim letjelicama“, kaže se u saopštenju.\nIz Ministarstva su rekli da je u cilju efikasnijeg korišćenja postojećih kapaciteta za obuku pilota vazduhoplovnih snaga članica Sjevernoatlantskog saveza, predloženo uspostavljanje mreža NATO centara za obuku pilota u Evropi.\nMinistarstvo odbraneNATOPredrag Bošković\n25.01. 07:58 h\t136\t63360\n25.01. 14:21 h\t892\t60365\n25.01. 07:48 h\t711\t56486\n25.01. 17:37 h\t86\t52706\n25.01. 10:50 h\t125\t52122


394 modela je trenutno online modeli su pronađeni\nDragi Guest272515 Nažalost, nemate modela u Vašoj listi prijatelja. Sugerišemo da se upoznate I sprijateljite sa nekim. Kompletna lista naših modela se može naći na na naslovnoj strani.


Jagodići - Oproštajni valcer, TV serija\nProfesionalci: Prof. dr Vladimir Đurđević - Meteorolog, klimatolog\nNjegove oblasti istraživanja su numeričko modeliranje klime i geofizičkih procesa, uticaj klimatskih promena na čoveka i prirodu i prilagođavanje na te promene, klimatske projekcije i uticaj klimatskih promena na ekonomiju.Profesor Đurđević bio je gostujući istraživač u nacionalnim i međunarodnim meteorološkim centrima u SAD, Italiji, Malti i Portugalu.Aktivno je učestvovao u više međunarodnih istraživačkih projekata. Dobitnik je nagrade Fizičkog fakulteta za najproduktivnijeg istraživača i nagrade Borivoje Dobrilović Svetske meteorološke organizacije.Objavio je više od 30 radova u recenziranim međunarodnim naučnim časopisima.Autor emisije Dragan Stanojević.\nTri letnja dana, film\nFilm je slika raspada društva u kome nekada uzorni građani iz srednje klase postaju beskućnici, kriminalci stiču novac i pozicije u društvu, a pionirke postaju narkomanke i jedino uz pomoć prostitucije mogu da prežive.Uloge: Slavko Štimac, Srđan Todorović, Mirjana Joković, Milena Dravić... Režija: Mirjana Vukomanović.\nStižu dolari, TV serija\nBeogradska hronika: Beogradska hronika\nKakva je procedura kada se neko vrati iz rizičnog područja, kome i kada se javlja i da li je uvek neophodno testiranje na virus? Od subote izmene u tramvajskom saobraćaju zbog radova na Savskom trgu.Uskoro počinje Fest. O najboljima odlučuje petočlani žiri. Gošća Beogradske hronike je Nataša Ninković. Urednice emisije su Dubravka Aleksić, Nataša Ristić i Slađana Tomašević.\nOko Magazin: Tri čoveka, četiri glasa\nMnogo se govorilo o promenama izbornih zakona nekoliko meseci pred izbore; najviše naravno o spuštanju cenzusa sa 5 na 3 odsto ali pričalo se i o funkcionerskoj kampanji i povećanju obaveznog prisustva žena na izbornim listama na 40 odsto. Potpuno nezapaženo, međutim prošla je promena obračuna manjinskih glasova. Naime, po novom zakonu svim manjinskim listama se pored prirodnog praga koji već imaju dodaje još 35 odsto glasova na broj koji su već osvojili. Otkud ovakva odluka? Da li se time narušava pravila jedan čovek, jedan glas i šta će to značiti za zastupljenost manjina u Skupštini Srbije ali i u lokalnim parlamentima. I gradski izbori u Hamburgu za vikend potvrdili su krizu koja vlada u CDU-u, najvećoj nemačkoj stranci. Građani Nemačke sve više se okreću Zelenima i krajnje desnoj Alternativi za Nemačku a stranka koju je godinama uspešno vodila Angela Merkel traži novog lidera a verovatno i novu politiku. Šta će promena u CDU-u značiti za Nemačku, šta za Evropu i da li ćemo posledice osetiti i mi u Srbiji? U vreme dok demokrate u Americi traže idealnog protivnika Donaldu Trampu RTS emituje seriju koja objašnjava kako je zapravo ovaj biznismen došao na vlast. Trampa i Ameriku ponovo je velikom učinio čovek koga u seriji fenomenalno igra Rasel Krou. I sve to uz malu pomoć televizije. O seriji Najjači glas, o značaju pristrasne televizije u vremenu postistine, o američkoj politici danas govori priča Oko magazina.\nFudbal - LE: Ajask - Hetafe, prenos\nProšlogodišnji polufinalista lige šampiona i tim koji predvodi naš reprezentativac Dušan Tadić sada se nalazi pred veoma teškim zadatkom da nastavi evropsko takmičenje. Španski Hetafe je kao domaćin slavio 2:0 i stekao realne šanse da eliminiše nekadašnjeg šampiona Evrope. Tim u kojem igra reprezentativac Nemanja Maksimović je u odličnoj formi što pokazuje i u prvenstvu Španije. U prvoj utakmici sa Holanđanima postigli su dva gola i sačuvali svoju mrežu što im daje veliku priliku da se nađu među šesnaest najboljih timova lige Evrope. Naravno Ajaks sada ima 90 minuta vremena da na svom stadionu nadoknadi minus iz prve utakmice. Imena Tadića, Babela, Blinda i Zijaša daju nadu navijačima holandskog tima da njihovi igrači u revanšu mogu da pobede Špance sa tri gola razlike. Utakmica Ajaks - Hetafe igra se u četvrtak. Direktan prenos je na Prvom programu RTS -a , a komentator je Aleksandar Stojanović.\nU Jugoslovenskoj kinoteci dodeljena je nagrada Fondacije ''Tanja Petrović''. Priznanje za izuzetan doprinos afirmisanju kulture i umetnosti u medijima pripalo je Portalu za kulturu jugoistočne Evrope SEEcult. org. Hor RTS-a nastupio je u Adventističkoj crkvi, dok su Big bend i Nada Pavlović održali koncert u Božidarcu. Komemoracija povodom smrti Zorana Modlija, jednog od najpoznatijih radijskih voditelja, disk-džokeja i pilota, održana je u Radio Beogradu. O fenomenu sovjetskog džeza govorilo se na tribini u okviru Festivala Rođendan džeza, a u Galeriji Kolarčeve zadužbine umetnica Jelena Aranđelović predstavila je novi ciklus radova pod nazivom Oštećene situacije. Nakon višegodišnje rekonstrukcije, u Pompeji su za posetioce otvorene tri nove kuće: Brod Evropa, Ljubavnici i Voćnjak, čiji natpisi i slike slave i uzdižu ljubav. Urednik: Marko Rajković Realizator: Marija Sredojević Montažer: Miloš Ačanski.\nMnoštvo i manjina, dokumentarni film\n- Zašto oboleli od dijabetesa tipa 2 imaju dvostruko veći rizik od infarkta, šloga i srčane slabosti, i na koji način povišen šećer u krvi oštećuju arterije. - I danas neizbežna tema - korona virus. Kovid 19 ne posustaje. Svaki dan se beleži neki novi slučaj u nekoj novoj državi. Pratimo i objavljujemo sve najnovije informacije - Poslednji dan februara u celom svetu posvećen je obolelima od retkih bolesti. U Evropi čak 29 miliona ljudi ima neku retku bolest, a u Srbiji oko pola miliona naših građana. Vreme je da ih primetimo, ovu kampanju i medijski i finansijski podržava RTS - Nimalo jednostavan ni lak period, kako za osmake, tako i za njihove roditelje je bliže nego što mislite. Kako izabrati srednju školu i kakva je uloga roditelja u tom cikljusu, posle jutarnjeg dnevnika - Posle 9 predstavljamo Vam najtrofejniji džudo klub u Srbiji - postoji od 1968. godine i može se pohvaliti brojnim priznanjima, medaljama, titulama. Džudo klub Rakovica stvara šampione i promoviše ovu tradicionalnu veštinu samoodbrane - A, posle 10 još jedan šampion. Jovan Lazarević najviše voli da vidi rivale u retroviziru. Iza i ispred njega su veliki brzine i izazovi, brojne krivine i rivali, 5 titula i 3 vicešampionske titule, brojni podijumi, mnogo odricanja, treninga i rada. Sve je počelo u Yugu, a danas ovaj momak sedi za volanom moćnog Poršea i takmiči se u Porše karera kupu Italija - Iako većina poklade vezuje za katoličke narode i njihove proslave, reč je zapravo o običaju koji je duboko ukorenjen i u našoj tradiciji. Kod Srba one se obeležavaju pred početak svakog velikog posta, pa su tako Bele poklade - zadnji dan kada se jede mrsna hrana! Najavljujemo pokladni maskenbal u Svilajncu - U susret polufinalnim večerima na Beoviziji, kao i finalu posle koga ćemo doboti srpskog predstavnika za pesmu Evrovizije, u gostenam na samom kraju emisije dolazi pobednik od pre dve godine, Sanja Ilić i Balkanika Urednik emisije je Aleksandar Tucaković, a voditeljka Sanja Dragićević Babić.\nMoja lepa Srbija: Ljig\nKakvu tajnu kriju dva ogromna kamena sarkofaga u hramu Vavedenje Presvete Bogorodice u selu Slavkovici.Zašto je Rajac rajska planina na kojoj sevaju ljute kose i koja svoju bujnu zelenu frizuru uvija u otkose.Kako se u samoj varoši sakrila jedna stara vodenica u kojoj se uz brašno prosejava i istorija mesta.Da li će opstati ocvala i kafanskim dimom sa obe strane zasuta stara drumska moma, Ibarska magistrala.Kako je na pitomim padinama sela Babajić ponovo zamirisala tamjanika.Urednik: Vladimir Novaković Autor teksta: Dragan Stojanović Snimatelj: Pavle Tanasijević Montažer: Nemanja Radić.\nPeti leptir, film\nLukavi starac koristi vidovitog dečaka da dopre do Zlodolaca, pripadnika tajnog reda srednjovekovnih ratnika kadrih da vidaju smrtonosne rane i tako menjaju tok istorije. Očajnički želeći da se domogne njihove tajne besmrtnosti, Jovica Vuk sa hordom svojih jezivih poslušnika kreće na mistične vitezove. Tu, na drevnim vrletima planine Tare, dogodiće se nešto što niko nije očekivao... Uloge: Mihailo Janketić, Tanja Bošković, Marko Nikolić, Goran Radaković, Petar božović... Režija: Milorad Milinković.\nŠesnaestogodišnja Nataša Maksić iz Krepoljina je strastveni navijač fudbalskog kluba Bajern. Znajući za njenu ljubav, njen trener iz karate kluba Vrelo u Žagubici pisao je Bajernu a oni su Nataši poslali fotografije svojih fudbalera sa njihovim potpisima. Priča o glumcu Aleksandru Raduloviću koji je iz Trebinja pre 20 godina došao u pirotsko pozorište i doneo dužine ovdašnjim akcentima. Priče iz Srbije dostupne su na digitalnoj platformi RTS Planeta Pratite nas na Jutjub kanalu i FejsbukuUrednici emisije: Vesna Manojlović i Dane IlićVoditeljka: Dragana Anastasijević Odgovorna urednica Redakcije Dopisništva: Gordana Jakovljević.\nBeovizija 2020, prvo polufinale, prenos\nPrvo polufinale na programu je u petak, 28. februara, a veliko finale izbora za srpsku pesmu na Evrosongu - 01. marta. Prenose sve tri večeri iz Studija 8 i 9 RTS-a gledaoci će moći da prate na Prvom programu RTS-a i RTS Planeti od 21.00.Redosled izvođenja kompozicija prve polufinalne večeri je sledeći: 1. EJO - Trag 2. Milica Mišić - Kiša 3. Ivan Kurtić feat. Mistik Cello - Sabajle 4. Thea Devy - Sudnji dan 5. Karizma - Ona me zna 6. Andrija Jo - Oči Meduze 7. Sanja Bogosavljević - Ne puštam 8. Marko Marković - Kolači 9. Srđan Lazić - Duša i telo 10. Neda Ukraden - Bomba 11. Amvon duo i Bilja - Raj 12. Igor Simić - Ples za rastanak Na osnovu objavljenog konkursa za izbor srpskog predstavnika na takmičenju za Pesmu Evrovizije, koja će se u maju ove godine održati u Roterdamu, selekciona komisija je u konkurenciji od 90 kompozicija odabrala 24 koje će se takmičiti na festivalu Beovizija 2020. U oba polufinala predstaviće se po 12 kompozicija, a najboljih 6 iz svakog polufinala boriće se u velikom finalu za titulu pobednika Beovizije 2020. Publika i stručni žiri će svojim glasovima - po evrovizijskom principu, odlučiti ko će predstavljati Srbiju na 65. po redu izboru za najbolju pesmu Evrope.Ovogodišnja Beovizija imaće četiri voditelja. RTS-ov tandem Dragana Kosjerina i Kristina Radenković ove godine će gledaoce kroz takmičarske večeri voditi uz pomoć jednog Šveđanina i jednog Australijanca - srpskog porekla. Jovan Radomir, poznato lice švedskog Javnog servisa biće na glavnoj bini uz Draganu Kosjerinu, dok će se iz green room-a uključivati Kristina Radenković i Stefan Popović - poznati voditelj koji zbog Beovizije dolazi iz daleke Australije. Revijalni učesnici prve polufinalne večeri biće evrovizijske zvezde iz zemlje i regiona. Sve kompozicije koje učestvuju na ovogodišnjem festivalu dostupne su na multimedijalnoj platformi RTS Planeta i zvaničnom Jutjub kanalu RTS-a za Pesmu Evrovizije. Beovizija 2020 - 28. i 29. februar, 1. mart, 21.00, RTS 1 i RTS Planeta.\nPitajte doktorku Rut, dokumentarni film\nPlava ptica: Osmanovi neobični izumi\nU ovoj epizodi, Osman će uporno pokušavati da postane naučnik. Zato će praviti razne naobične izume, od glavobrana i činijeje, pa sve do čašeše. A zašto su ga uopšte spopali ti izumi i čemu oni služe, e to samo Osman zna. Pošto Osmanu izumiteljstvo nikako ne ide od ruke, Borka će pokušati da ga oraspoloži jednim putovanjem. Zato će otići u Sloveniju, gde će otkriti svašta o slovenačkim jezerima, planinama, hrani i legendama. Ali Osmanu neće biti lakše. Nerviraće ga i gospođa Ž sa svojim komentarima, i gospodin Dž sa pitalicom. Neće moći da ga oraspoloži ni hrana od naše kuvarice, ni Borkina zahvalnost kada joj bude crtao pojam koji ona ne može da upamti. Čak će misliti i da su se gusari namerno urotili protiv njega jer su baš danas, od svih dana, odabrali da istražuju pojam mozak. Eto, tako će Osman razmišljati. A onda će stići jedno pismo, a sa pismom i gosti iz Naučno-obrazovnog centra za decu i mlade, i sve će se odjednom razdaniti. Zato nas gledajte u subotu 29. februara, u 12.05. na Prvom programu Televizije Srbije! Urednice i scenaristkinje emisije su Dunja Petrović i Jelena Popadić Sumić, reditelji Igor Basorović, Katarina Rogić i Ivan Milanović, kompozitor Dragoljub Ilić, scenograf Mira Andrejević, kostimograf Irina Mitrinović, a glumci Borka Tomović, Osman Ahmed, Andrijana Oliverić, Marija Medenica i Miroslav Petrović. Let, let.\nLav, kao i svaki tinejdžer, ima problem sa shvatanjem pojma lične higijene. Pranje ruku, pospremanje sobe, umivanje, pranje zuba... sve je to čisto gubljenje vremena. Da zlo bude veće, sa tim sitnicama stalno ga gnjavi mama, a kao šlag na torti, pojavljuje se Vuka kao svedok njegove neurednosti. Za Lava su sve te priče o higijeni precenjene i odraz agresivnog marketinga kozmetičkih kuća. Zato ga Vuka vodi u prošlost kako bi mu pokazala kako su nekada ljudi rešavali problem higijene.Glumci: Lenka Petrović i Dragan Sekulić Urednik Blaženka Bijelić Scenaristi:Marko Pištalo i Kristina Đuković Kompozitori: Ljubičice - Vuk i Petar Stevanović Direktor fotografije: Marko Mikić Reditelj: Milica Soldatović Mikić.\nAna je izašla u svet, tačnije kafić Svet i tamo neizbežno upoznaje lokalnu ekipu: nametljivog konobara Đoleta, brbljivu Tinu, blejača Sretena, frajera Uroša i štrebera Lazara. A uskoro će se naći oči u oči i sa nafuranom Sofijom. Da li će to biti početak jednog divnog prijateljstva ili nečeg drugog?Saznajte kako se menja Anin svet u epizodi Vrli novi svet. Serija Redakcije školskog programa Anin svet emituje se subotom u 12.45 časova na RTS 1.Uloge tumače: Jana Nedeljković, Nađa Dulić, Đorđe Mišina, Luka Markišić, Sara Pavlović, Ilija Marković, Jelena Stupljanin, Strahinja Blažić, Martina Miljković, Ida Urošević, Katarina Čupić i Nađa Antonić. Ekipu čine: scenaristi Mina Aleksić i Tamara Vešković, producent Dragana Bogdanović, direktor fotografije Milan Rakić, majstor zvuka Branko Stojanović, dizajner zvuka Dragana Robertson, montažer i grafički dizajner Bojan Filipović, urednik i kreator serije Tamara Vešković i reditelj Filip Čolović.\nKvadratura kruga: Čudo od deteta\nSa četiri godine Marko je počeo da komponuje i svira klavir i primljen je u Muzičku školu Isidor Bajić u Novom Sadu kao najmlađi učenik u istoriji te škole. Njegove profesorke klavira i solfeđa kažu da takvog učenika još nisu imali.Najveće iznenađenje je bilo što je Marko sa četiri i po godine poznavao teoriju muzike bolje od 99 odsto učenika koji imaju nižu muzičku školu- kaže Markova profesorka klavira Milena Acić. Marko Živković, koji sada ima sedam godina i preko 50 svojih kompozicija, odnedavno odlazi na časove kod Dorotee Vojnović profesorke na Akademiji umetnosti koja mu daje dodatne smernice.\nBeovizija 2020, drugo polufinale, prenos\nPrenose sve tri večeri iz Studija 8 i 9 RTS-a gledaoci će moći da prate na Prvom programu RTS-a i RTS Planeti od 21.00.Redosled izvođenja kompozicija druge polufinalne večeri je sledeći: 1. Lift - Samo mi kaži 2. Bane Mojićević - Cvet sa Prokletija 3. Bora Dugić & Balkubano - Svadba velika 4. Bojana Mašković - Kao muzika 5. Naiva - Baš, baš 6. Rocher Etno Bend - Samo ti umeš to 7. Lazar Živanović - Puklo je nebo 8. Ivana Jordan - Vila 9. Nenad Ćeranić - Veruj u sebe 10. Hurricane - Hasta la Vista 11. Ana Milenković - Tajna 12. Milan Bujaković feat. Olivera Popović - Niti Na osnovu objavljenog konkursa za izbor srpskog predstavnika na takmičenju za Pesmu Evrovizije, koja će se u maju ove godine održati u Roterdamu, selekciona komisija je u konkurenciji od 90 kompozicija odabrala 24 koje će se takmičiti na festivalu Beovizija 2020. U oba polufinala predstaviće se po 12 kompozicija, a najboljih 6 iz svakog polufinala boriće se u velikom finalu za titulu pobednika Beovizije 2020. Publika i stručni žiri će svojim glasovima - po evrovizijskom principu, odlučiti ko će predstavljati Srbiju na 65. po redu izboru za najbolju pesmu Evrope.Ovogodišnja Beovizija imaće četiri voditelja. RTS-ov tandem Dragana Kosjerina i Kristina Radenković ove godine će gledaoce kroz takmičarske večeri voditi uz pomoć jednog Šveđanina i jednog Australijanca - srpskog porekla. Jovan Radomir, poznato lice švedskog Javnog servisa biće na glavnoj bini uz Draganu Kosjerinu, dok će se iz green room-a uključivati Kristina Radenković i Stefan Popović - poznati voditelj koji zbog Beovizije dolazi iz daleke Australije. Revijalni učesnici druge polufinalne večeri biće evrovizijske zvezde iz zemlje i regiona. Sve kompozicije koje učestvuju na ovogodišnjem festivalu dostupne su na multimedijalnoj platformi RTS Planeta i zvaničnom Jutjub kanalu RTS-a za Pesmu Evrovizije. Beovizija 2020 - 28. i 29. februar, 1. mart, 21.00, RTS 1 i RTS Planeta.\nU njihovom logoru Signe upoznaje Frig, Dagmarovu usvojenu ćerku, s kojom se ubrzo sprijatelji i napravi uspešan plan za bekstvo iz logora... Uloge: Izabel Kristin Andresen, Ingrid Bolso Berdal, Mila Olin... Režija: Roar Uthag.


Građansko pravo - Advokatska kancelarija Antunović i Milošević\nIz oblasti građanskog prava Advokatska kancelarija Antunović i Milošević vrši poslove zastupanja i davanja savjetodavnih pravnih mišljenja našim klijentima u sudskim, vansudskim, arbitražnim postupcima građanskog prava, a posebno is sljedećih oblasti:\nusluge sastavljanja ugovora iz svih oblasti građanskog prava (imenovani/neimenovani ugovori koji su dozvoljeni pravnim poretkom i važećim propisima kako na području Crne Gore tako i u međunarodnim poslovanjima).\nNaknada materijalne i nematerijalne štete koje su nastupile kao posledica povređivanja, u svim aspektima dešavanja (povrede u vezi saobraćajnih nezgoda, povrede na radu i u vezi sa radom i sl.), naknade štete zbog smrti bliskog lica, povrede časti i ugleda, povreda ličnih sloboda i slobode govora, kao i naknade štete zbog povrede autorskih prava i prava intelektualne svojine u globalu. U ovoj oblasti kancelarija istupa kao punomoćnik najznačajnijih kompanija u Crnoj Gori iz oblasti osiguranja i zaštite na radu, a broj slučajeva u kojim je kancelarija angažovana je u konstantnom porastu.\nUsluge iz oblasti porodičnog prava.