prof. dr. Branislava Sivcev | Organska proizvodnja grozdja\nMlad vinograd – pripreme za zasnivanje vinograda\n· Vinogradarstvo u Srbiji i svetu\n· Izbor položaja, zemljišta I sorte za novi vinograd\n· Izbor lozne podloge i sorte plemenite loze\n· Regulacioni radovina zemljištu pre podizanja vinograda\n· Priprema zemljišta za podizanje vinograda\nKliknite ovde da otvorite ceo dokument\nNova vinarija: šta je važno poznavati – uspostavljanje konzorcijuma gljiva\nU vinarijama se sprovede opsežna istraživanja o biodiverzitetu prisutnih mikroorganizama. Gljive, bakterije i kvasci su identifikaovani tokom celog procesa spravljanja vina primenom konevencionalnih tehnika ili molekularnim metodama, iz čega je proizišlo saznanje o jedinstvenom mikrobiološkom ekosistemu. Da bi razumeli različite uloge ovih mikroorganizama, posebno kvasaca u fermentaciji vina i njohovog uticaja na kvalitet vina, potrebno je detaljno poznavanje dinamike njihovih populacija.\nČetvrtina poljoprivrednog zemljišta Evrope biće pod organskom proizvodnjom do 2030. godine\nOvo je ohrabrujuća vest. Potekla je od Evropske komisije koja je sebi postavila niz novih ekoloških ciljeva. Ove mere su deo nove strategije koja uključuje dve neraskidive komponenete: biodiverzitet (u eko i agroeko sistemu) i farmu (od primarnog do krajnjeg proizvoda-na tanjiru i viljušci). Ovo je predloženo kao deo tzv. zelenog ugovora “Europen Green Deal”.\nNova starategija biodiverziteta ima za cilj da smanji neobrađene poljoprivredne površine, smanji ekspoloataciju prirordnih resursa i smanji invaziju stranih-novih biljnih i životinjskih vrsta, čija prirodna staništa su daleko od Evrope.\nIskustva u biodinamičkom vinogradarstvu ukazuju da grožđe ranije i ravnomernije sazreva, što predstavlja blagodet kada temperature rastu u severnom delu Italije – Pijemontu u vrme zrenja.\nČesto se ističe da u poljoprivredi “sve počinje od zemljišta”, da i drugi vidovi proizvodnje daju kvantitet, ali ne i ravnotežu.\nPraktična saznanja u konvencionalnoj proizvodnji utiču tako da menjaju prirodnu ravnotežu u vinogradu, dok biodinamika dovodi životnu sredinu u ravnotežu: vinograd sa vinovom lozom kao dominantnom vrstom, biljni i životinjski svet u samom vinogradu i u njegovom bližem okruženju.\nNovi izvori rezveratrola u vinskoj industriji\nVinogradarstvo je jedna od vodećih poljoprivrednih aktivnosti u svetu, dominantna količina proizvedenog grožđa korsti se za spasravljanje vina (Roca, 2019). Prema podacima Međunarodne organitacije za grožđe i vino (www.oiv.int) u 2019. godini proizvedeno je 292 miliona hektolitara vina širom sveta sa približnom vrednošću od 31 milijarde eura, po čemu se može smatrati značajnom granom privrede.\nRezveratrol je jedinjenje koje nastaje kao produkt kod nekih vrsti biljaka kao zaštitni mehanizam protiv biotičkog ili abitičkog stresa. Već duže vreme ispituje se kao dodatak hranljivim sastojcima i zato poseduje tržišnu vrednost.\nVinogradarsko zemljište: poznavanje biodiverziteta mikrobiota\nMikrobiloški svet u zemljištu predstavlja složenu i dinamičnu zajednicu uređenu od simbioze preko povezanih dva ili više organizama u kojima jedan učesnik koristi, a drugi ne donosi ni korist ni štetu drugom učesniku, dok krajnji oblik predstabvlja patogene odnose. To bi ukratko objednilo tumačenje pojma „microbiota“ koji se u novijoj literaturi rado primenjuje.\nVažno je istaći da visok biodiverzitet u zemljištu doprinosi poboljšanoj produktivnosti odgovornoj za razgradnju organske materije i oslobađanje CO2, kruženju hranljivih materija, pufernosti i redoks balansu kao i degradaciji štetnih materija. Jednostavnije rečeno: stanje zemljišta u vinogradu odraz je sadejstva biotičkih činioca (biljke u okruženju, nematode, zglavkari, mikrofauna) i abiotičkih činioca (kiša, temperatura, mehanički sastav zemljišta i sl.).\nNastanak sorti plemenite loze\nNa slici koja sledi osenčeni delovi na karti obuhvataju\ndivlju i gajenu lozu u današnjim državama:\nTurkmestan, Uzbekistan i Tadžikistan\n– Grozdovi označavaju mesta gde se loza gajila, to su\nostaci drveta-lastari, semenke, pokožica, i obuhvataju\nperiod Neolita i ranog Bronzanog doba 8000-3000 god\npre n.e., ali to može biti i mnogo ranije npr. Ohalo\ndatira od pre 20000.g pre n.e.\n– Oznaka amfore označava mesta gde se proizvodilo vino\ni odnosi se na period 6000-3000 g pre n.e.\nPerspektive razvoja sela i poljoprivrede u Srbiji do 2040. godine\nGrupa autora ovog rada ima nameru da prikaže sadašnje stanje u selima i poljoprivrede Srbije. Srpska sela su u propadanju, čak u 86% njih smanjuje se broj stanovnika, a oko 1.200 se nalazi u fazi nestajanja. Detaljno je prikazan skup problema koji su vezani za selo i poljoprivredu. Demografski problemi čine jedan od ključnih problema današnjeg sela i loš ekonomski položaj. Usitnjenost poseda i staračka domaćinstva čine prepreku za brži razvoj sela i moderne poljoprivrede: Udruživanje seljana u zadruge i akcionarska društva.Podsticaji države pokrenuli su veru u selima za udruživanje.\nSavremene tehnologije u vinogradarstvu\nVinova loza je jedna od najrasprostanjenijih voćnih vrsti i u 2015. godini na površini od 7.5 mha ostvaren je rod od 75.7 mt grožđa ( U Srbiji je, u istoj godini na površini od 22150 ha proizvedeno 170064 t grožđa. Prinosi grožđa u velikoj meri zavise od klimatskih uslova, izbora sorte/lozne podloge, sistema gajenja, primenjene ampelo/agrotehnike, mera zaštite od prouzrokača bolesti i štetočina i kreće se od 6-12 t/ha u Starom vinogradaskom svetu i od 20-30 t/ha u Novom vinogradarskom svetu.\nKalifornija i odrzivo vinogradarstvo\nKalifornijski savez za održivo vinogradarstvo objavljuje treći godišnji izveštaj Skoro jedna trećina vinograda u Kaliforniji, koji čine više od 85% komercijalne proizvodnje vina, su sertifikovana u okviru državnog programa označenog kao „održiva vina“ Proizvodnja ovih vina, a to znači vina vrhunskog kvaliteta ima za cilj da objedini postupak proizvodnje uz očuvanje okruženja, društvenu odgovornost i ekonomsku opravdanost, čitaj, izvodljivosti.\nEkološki i ekonomski aspekti iskorišćavanja nus proizvoda nastalih pri preradi grožđa\nPrimena bio ulja iz semenke grožđa i komine za dobijanje biodizela\nEfekat staklene bašte u vinogradarstvu i primeri aktivnosti koji se sprovode\nOrgansko ili biodinamičko vinogradarstvo\nU radu objavljenom u prestižnom naučnom časopisu American Journal of Enology nad Viticulture, iz februara 2019. godine (Organic and Biodynamic Viticulture Affect Biodiversity and Vine and Wine Properties: A Systematic Quantitative Review, autori: Döring, J., Collins, C., Frisch, M., Kauer, R.) upoređivani su konevncionalna proizvodnja, organsko i biodinamičko vinogradarstvo kroz ispitivanje karakteristika zemljišta, bodiverzitet, rodni potencijal čokota, prinos, učestalost bolesti, kompoziciju grozda, senzorne karakteristike i kvalitet vina.\nKada se vinova loza pojavila na tlu današnje Srbije?\nDo sada jedini pouzdani nalaz iz Srbije čine semenke neidentifikovane vrste sa Crvenog brda, na obali Dunava, uzvodno od Grocke. Potiče iz slojeva donjeg pliocena i ceni se da su stare oko 7 miliona godina. Na osnovu ovog nalaza izvršena je rekonstrukcija nekih karika u evolucionoj šemi razvojnog puta vinove loze. Otisci listova iz roda Vitis iz donjeg tercijera su sa zaobljenom formom liske i oskudnom nervaturom, dok iz gornjeg tercijera primerci sa sa jasno urezanom formom liske. Fosilni nalazi Vitis sylvestris Gmel., potiču iz miocena i nađeni su na više mesta u Evropi i zapadnoj Aziji, stari oko million godina. Među reliktnim zajednicama oko Lepinskog vira u Đerdapu nađena je divlja šumska loza Vitis sylvestris Gmel.\nIzvor: Sredojević D., Lepenski vir, Beograd 1969, s 203\nKada se pojavila plemenita vinova loza u sredenjm Pomoravlju?\nU toku mlađeg kamenog doba u periodu između 5300 i 3200 godina pre nove ere, klima se poboljšala i omogućila osnivanje najranijih zemljoradničko-stočarskih naselja. U srednjem Pomoravlju evidentirano je preko 50-tak. Pogodna klima – topla i vlažna doprinela je bujanju biljnog i životinjskog sveta. O zajedništvu čoveka i vinove loze kroz bakarno, bronzano i stariju fazu gvozdenog doba u dugom period između 3200 i 800-600 godina pre nove ere nema pouzdanih podataka. Zna se da je u tom periodu bilo većih klimatskih variranja ali glavni razlog koji je ugrozio sedalački život zemljoradnika i podstakao migraciju na velikim prostranstvima bila je spoznaja metala. Pred kraj stare ere, preko kontakata prastanovnika srednjeg Pomoravlja sa Grcima, stigla su prva saznanja o vinovoj lozi i vinu, tako da i oni postaju vinogradari starog sveta.\nIzvor: Vetnić S.: Arheološki i istorijski izvori o gajenju vinove loze u srednjem Pomoravlju, Svetozarevo 1984, s 74\nKada su nastali prvi vinogradi u srednjem Pomoravlju?\nU toku VIII – VI veka pre nove ere, za vreme starijeg gvozdenog doba, nikla je kultura osobenih oblika, za čijeg se tvorca smatraju Tribali, kao potpuno izdvojena plemensaka zajednica. Oni u V veku napustaju sedalački život i preduzimaju česte pljačkaške pohode sa svojim susedima. Tako se na posudama, pronađenim u kneževoj grobnici iz Trebeništa kod Ohrida, iz lokaliteta Novog Pazara i iz Atenice kod Čačaka, nalaze predstave o boga Dionisu. Nalazi sa sva tri mesta pripadaju grupi grčkih proizvoda i datiraju iz VI – V veka pre nove ere što se indirektno može smatrati da je stanovništvo unutrašnje oblasti Blakanskog poluostrva, uključujući i srednje Pomoravlje saznalo za vino i da su verovatno preuzeli i saznanja o uzgajanju vinove loze.\nKako se razvijalo vinogradarstvo na teritoriji Srbiji u predrimsko doba?\nU ratnom pohodu Aleksandar Makedonski je pobedio Tribale. Iz tog perioda pronađeno je na “Gradištu” iznad levačkog sela Sekuriča, u dubljem zaleđu Juhora, više srebrnih posuda, koje su, nažalost, izgubljene. Prema opisu nalazača, jedan veći sud služio je najverovatnije za mešanje vina i vode, drugi je bio namenjen služenju vina, a treći za presipanje i izlivanje. Novčić sa likom kralja Filipa prvi put je izliven posle olimpijskih igara 356. godine pre nove ere, to je bila glavna moneta na Balkanskom poluostrvu. Početkom III veka pre nove ere produru Kelti iz istočnih Alpa i Panonije. Kelti su doneli visoka znanja iz metalurgije, bili si dobri ratnici ali i vredni zemljoradnici. Antički izvori navode su Kelti bili odlični vinogradari u Donjoj Panoniji. Keltska naselja u okolini Jagodine nalaze se u Donjem Štiplju, Deonici i pod Đurđevim brdom, lokalitetima gde se i danas gaji vinova loza. Dako-Geti, poznatiji kao Dačani svojim pljačkaškim pohodima stigli su do srednjeg Pomoravlja. U slamanju njihove moće, Rimljani su izvršili više deportacija stanovništva sa desne obale Dunava. Dačani su važili za velike ljubitelje vina, tako je njihov vladar Bojerbista naredio uništavanje vinograda, da bi učinio svoje vojnike spremnijim pred osvajačkim pohodima Rimljana.\nDoprinos Dačana u uzgajanju vinove loze na teritoriji Srbije je najveći. Ističe se da su Dačani prvi iskusni vinogradari, jer se ova uloga neopravdano pripisivala Rimljanima. Oni su mnogo doprineli širenju i izboru kvalitetnih sorti vinove loze, ali i zbog ubiranja fiskalnih nameta koji su uvedeni sa nametanjem rimske vlasti.\nIz priloženog se može zaključiti da su prvi pravi vinogradari bili Trivali, da su zajedno sa pridošlim Keltima, Dačanima i drugim bezimenim plemenskim zajednicama doprineli širenju vinogradarstava na teritoriji Sbije.\nKoje su karakteristike vinogradarstva pod rimskom upravom na teritoriji Srbije?\nVinogradstvo je imalo vodeću ulogu u raspravi Katona Starijeg “O poljoprivredi”, sledilo je povrtarstvo, sađenje vrbe, gajenje maslina, pašnjaci, ratarstvo. U I veku nove ere vinogradarstvo je počelo da zapada u krizu zbog konkurencije Španije, Galije i podunavskih zemalja. U 92. godini nove ere Domicijan je izdao zabranu o gajenju vinove loze u provincijama, što je dovelo do uništavanja vinograda u celom Rimskom Carstvu izvan italijanskeog područja. Stupanjem na vlast imperatora Valerija Aurelijusa Proba (276-282) ukinuta je zabrana. Na teritoriji Srbije ustanovljeni su i razmereni posedi pod vinovom lozom, utrđene međe, izvršen popis čokota, zajedno sa stanovnicima, decom, robovima, stokom i drugim imetkom i nemetnute dažbinske obaveze. Iz Male Azije su prenete kvalitetne sorte, zasađene su i na brežuljcima oko Smedereva, tada nazvanog Mons Aureus (Zlatno brdo). Slični napori preduzeti su od Baranje do Mađarske, a u Panoniji, na brdu Almi-Fruškoj gori, vinograde su morali da podižu i aktivni legionari. Posle smrti Valerija Aurelijusa Proba vojska je oslobođena ovih obaveza a vinograde je preuzelo civilno stanovništvo.\nIzvor: Garašanin M. i D., Arheološka nalazišta u Srbiji, Beograd, 1951, s 110; Vetnić S.: Arheološki i istorijski izvori o gajenju vinove loze u srednjem Pomoravlju, Svetozarevo 1984, s 74\nKako su seobe naroda tokom IV i VII veka uticale na vinograrstvo?\nU IV veku počela je velika najezda varvarskih plemena prema teritoriji Istočnog Rimskog Carstva. Kroz velike potrese, rušenja i pljačku stradale su privredne i kulturne tekovine rimske epohe, a na njenim temeljima niklo je novo razdoblje sa dominatnim uplivom slovenskog substrata. Prvo je prodrlo germansko pleme Gota, krajem III veka, zatim Huni početkom IV veka, i početkom VI veka Anti, Avari i Sloveni. Vinogradarska naselja u ravničarkom delu, koja nisu ležala na gleavnim pravcima varvarskih najezdi, ostala su pošteđena razaranja. To su područja da desnoj obali Velike Morave oko Svilajinca, Despotovca, Ćuprije, Paraćina, dok sa leve strane to su područja Levača i Kragujevca. Oko vojnih utvrđenja, duž starog rimskog puta Beograd-Niš, vinogradarska područja potuno nestaju. Utvrđenja iz kasnoantičkog perioda sa romanskim stanovništvom i podignutim vinogradima u dubljoj planinskoj zaleđini stapaju se sa stanovništvom Slovena. Treba istaći da je tokom Sseobe naroda celokupna privreda teško staradla u većini balkanskih oblasti. Oštre klimatske promene, koje su nastupile, uticale su da se stanovništvo opredeli na gajenje stoke, ječma, ovsa, dok su vinogradi obnovljeni sa nekvalitetnim sortama, lošijim vinima, tako da ova grana nije zamrla.\nKako se odvijala obnova vinograda u VII – IX veku?\nSloveni su preuzeli mnoga iskustva o veštini gajenja vinove loze. Vinogradi su počeli da se obnavljaju u toku VIII veka, jer je Vizantija početkom IX veka ponovo ovladala Balkanskim poluostrvom. Zemljoradnički zakonik najbolje govori o značaju gajenja vinove loze. Voćnjaci i vinogradi su se nalazili u prvom pojasu oko naselja, neograđene oranice u drugom, dok su pašnjaci i šume, kao zajedničko vlasništvo, zauzimali ostali deo atara. Zakonik je predviđao načine za pravilno sađenje, orezivanje, okopavanje, podizanje pritki i druge poslove. Zemljišta sa oranicama, vinogradima, voćnjacima, i povrtnjacima su predstavljali punu ličnu svojinu seoske porodice, a ona je bila član seoske opštine, kao posebne fiskalne jedinice. Za svako selo je bila utvrđena opšta seoska stopa, a članovi seoskih opština su zajednički snosili odgovornost kod plaćanja dažbina.\nKoji činioci su doprineli procvatu vinogradarstva u srednjivekovnoj Srbiji?\nProcvat vinogradarstva je nastupio sa usklađivanjem unutrašnjih prilika u državi. Nosioci ovog poduhvata bili su vladari, vlastela i sveštenstvo. Župan Stefan Nemanja je darivao manastiru u Hilandaru na Svetoj Gori dva vinograda koje sam zasadio. Procenjuje se da u srednjovekovnoj Srbiji nije bilo vlasnika koji u svom posedu nije imao vingrad. Vinograde vlastele obrađivali su seljaci-kmetovi, s feudalnom obavezom da se svojim gospodarima razduže preko naturalne rente u grožđu i vinu. U vreme Stefana Prvovenčanog (1321-1331) svaki meropah je bio dužan da obrađuje 2, a svaki sokaljnik 1 mat vinograda. Prikupljen desetak u vinu nazivao se “čabrina” i predavao se vlastelinom podrumu. Slično je bilo u manastirskim posedima, gde je živelo feudalno zavisno stanovništvo, koje je prema feudalnom kanonu, bilo dužno da manji deo obaveza ispunjava u korist vladara i države a veći u korist manastira.\nNajraniji vinogradarski rejoni su se razvili u Primorju i Makedoniji. U XIII veku bili su poznati rejoni oko Vranja, Prokuplja, manastira Žiče, dok se u XIV i XV veku vinogradi podižu oko srednjeg Pomoravlja, naročito u Petruškoj oblasti kod Paraćina, oko levačkog Županjevca i manastira Ravanica, Manasije, Kalenića i drugih. U kontinentalnom delu čokoti su se orezivali “u glavu”, dok bi se u Primorju loza puštala da raste, pa tek onda orezivala i ti vinogradi su se nazivali “narezi”. Ovaj tip čokota se mogao naći i okoVarvarina, Dubača, u nekim selima pored Zapadne Morave i nazivali su ih “nerezine”. Specifična alatka za vinograd bila je “trnokop”-koristio se za duboko prepokavanaje zemljišta, kada je trebalo zaliti ili obnoviti vinograd. Zaobljena motika je bila najkorsnija alakta, stigla je iz Vizantije. Kosir za rezanje i orezivanje loze nazivao se “kostir”. Po pravilu ove alatke su brižljivije rađene od ostalih i često ornamentisane.\nKoja su najpoznatija srednjovekovna vina u Srbiji?\nMeđu najpoznatija srednjovekovna vina ubrajala su se orahovačo, župsko, krajinsko, fruškogorsko, istarsko, dalmatinsko i crmničko. Zapaža se da je primarni značaj za specifičnost vina bilo područje gde se gajila vinove loza. Danas u 21. veku prema važećoj rejonizaciji u Srbiji vino može biti sa i bez geografskog porekla. Bila su i vina izuzetnih svojstava u lokalnim okvirima, koja na širim prostorima nisu bila poznata. Pojava viškova vina dovela je do potrebe da se s njima trguje unutar zemlje ili da se izvoze. Izvoz srpskih vina u Mletke počeo je još pre Nemanjića, dok je za unutrašnju trgovinu, pored drugih priloga, značajan i Zakon o rudnicima despota Stefana Lazerevića, koji je predviđao plaćanje takse (psunja) za iznošenje vina na trgove. Važno je naglasiti da je razvoj srednjevekovnog vinogradarstva u Srbiji ometen sa turskim osvajanjem, kao i u ostalim granama privređivanja, ali je kontinuitet sačuvan.\nIzvor: Vetnić S.: Arheološki i istorijski izvori o gajenju vinove loze u srednjem Pomoravlju, Svetozarevo 1984, s 74; Ivanišević D., Jakšić D., Korać N: Vinogradarski atlas Srbije, Beograd, 2015, s413\nŠta karakteriše vinogradarstvo u Srbiji tokom vladavine Turske i Austrije?\nSrbija je doživela pustošenja i stagnaciju i to je imalo nesagledive posledice. Viševekovna turska feudalna uprava bila je u razdoblju od 1718. do 1739. godine prepustena Austriji. U toku 1454. godine iz moravske Srbije je odvedeno u ropstvo više desetina hiljada lica u Galipolje i druge lokacije sa namerom da kao vešti zemljoradnici doprinesu razvoju poljoprivrede u Turskoj. U početku srpski vinogradi su smetali Turcima zbog čega su držali specijalne odrede konjanika-akindžije, koji su gazili i uništavali vinograde. Kasnije, uočivši povoljne klimatske uslove u Srbiju su doneli stone sorte kao što su Beli, Crni i Crveni drenak, Afuz-Ali, Čauš, Ćilibarku, Adakalku, Kozuju sisu i druge. Preko njih je i stigla reč “čokot”, što u prevodu znači trs loze-sadnica.Koren reči “čok” koji kada se slobodno prevede znači “živeti mnogo godina”.\nObnova vinograda došla je sa promenama turske feudalne uprave radi ubiranja carskih, spahijskih i drugih dažbina. Turci su računali na prihode iz srpskih vinigrada jer je to bio jedan od 9 glavnih vrsta dažbina. Tako se na svaki zasađen vinogradarski prostor-tulum sa 1000 čokota plaćalo 6 aspri.\nFrancuski humanista Brokijer, opisao je Srbiju s početka XV veka prolazeći od Stalaća niz Moravu kao “lep i dobro naseljen kraj” kojije bio “vrlo dobro naseljen u selima i veoma lep, i ima svega što je čoveku potrebno”. U XVI veku sve je već bilo zapušteno. Srpsko stanovništvo je bilo u planinama, zemljište je ostalo neobrađeno. Putopisac Deršvam je prošavši pored Grocke 1553. godine naišao na lepe vinograde, gde je dobio hranu za konje i vino. Dve godine kasnije, na povratku iz Istambula Deršvam piše da je na putu od Ćuprije ka Jagodini lepa i plodna zemlja neobrađena. Gerlah je prolazeći kroz pomoravlje video samo šume i neobrađena polja. Nešto bolja situacija je bila u manastirima. Dolina Velike Morave je u XVII veku bila potpuno nenaseljena, putopisac Venern, na putu od nekolika dana nije video ni jednu kuću. Turski putopisac Čelebija, u toku 1660. godine prolazio je najčešće kroz guste šume, jedino je u Jagodini video mnoge vinograde, bašče i obrađene vrtove sa bostanom. Prema Diršovom zapisu iz 1720 godine Srbi su se mahom bavili zemljoradnjom i proizvodnjom vina. Intenzivna obnova celokupnog života uključujući i vinogradarstvo došla je 1815. Godine sklapanjem primirja između Turske I Srbije.\nKoje su odlike vinogradsrtva Srbije u XIX veku\nU oslobođenoj Srbiji obnova vinigradarstva došla je sa vladavinom kneza Miloša. Najznačajnije vinogradarske zone nalazile su se oko Smederava, u Krajini i oko Jagodine. Među najpoznatija vina ubrajala su se krajinsko crno, smederevsko belo i jagodinsko crveno (ružica). Godine 1828. Putopisac Pirh ističe “Jagodina leži u sredini jednog polukruga od vinograda, koji u prečniku iznosi otprilike sat i po hoda. Vinogradi u okolini, u kojima se još stara loza održala, daju izvrsno, vrlo teško crno vino”\nDo hatišerifa 1830. godine najveći broj dobrih vinograda su još uvek držali Turci. Dok je prema jednom od najranijih izveštaja iz 1835. godine Srbija je imala oko 165 000 dana oranja (1 dan – 0,365 ha) ili 60 225 ha pod vinogradima, pri čemu je više od polovine pripadalo starešinama i manastirima. U popisu iz 1847. godine utvrđeno je 382 000 motika (1 motika – 800 m2) ili 30 560 ha od čega je jagodinski okrug sa 36 000 motika ili 2880 ha bio na četvrtom (iza požarevačkog, krajinskog i knjaževačkog) a ćuprijski sa 32 000 motika ili 2560 ha na šestom mestu, među 18 okruga. Do 1867. goidne vinogradi su narasli na 411 000 motika ili 32880 ha.\nKada su se pojavile kriptogamske bolesti i filoksera u Srbiji?\nPepelnica je prva stigla u Srbiju 1845. godine, plamenjača 1878. godine i filoksera 1880. godine. Najteže posledice je izazvala filoksera poznata u narodu kao “sušibuba”. Naredbom vlasti 1883. godine uništeni su gotovo svi vinogradi. Obnavljanje vinograda je sprovdeno sa sadnjom kelemljene domaće plemenite loze na američkim i francuskim podlogama. “Nove podloge nisu menjale karakter sorte već su prinosile u otpornosti, količini i kvalitetu grožđa”. Najveći udeo u obnavljanju vinograda imali su novoosnovani rasadnici u Smederevu (1882.g.), manastiru Bukovo kod Negotina (1886.g.), i Jagodini (1898.g.).\nU Izveštaju o radu Ministarstva narodne privede po struci vinogradarstva (1898) na 74 stranice i prilozima sa detaljnim planom i rasporedom parcela u rasadnicama ističe da je filoksera potpuno uništila 9925.8 ha, da je bilo zaraženo 11 259.5 ha a da je ostalo zdravo 22 085.5 ha.\nVredno pomena su inicijative pojedinaca: Milana Radenkovića, koji je 1885. godine sa puta po Americi, doneo novu podlogu i zasadio je na Đurđevom brdu kod Smedereva. Kao i Milana Lukića samoukog vrsnog vinogradara iz Jovca koji je prvi ovladao kalemljenjem domaće loze na američkim podlogama.\nPeriod između dva svetska rata se s pravom smatra razdobljem obnove vinograda, posebna pažnja je bila posvećena iznalaženju najboljih sorti prema lokalnom podneblju i poboljšanju kvaliteta vina. Važno je istaći da je u popisu iz perioda 1971-1981. godine u region Šumadije i Pomoravlja od ukupno 316 000 ha obradive površine, pod vinogradima bilo samo 10 900 ha, koliko je približno imao jagodinski okrug s kraja devetnaestog veka.\nPrema popisu iz 2012. godine u regionu Centralne Srbije vinogradi čine 17 118 ha, udeo Šumadijskog rejona i rejona Tri Morave iznosi 8649 ha ili 50,53%. Površine pod oranicama iznose 542 442 ha, odnosno ukupni višegovišnji zasadi čine 100 151 ha, udeo površina pod vinogradima je 8.6%.\nIzvor: Vetnić S.: Arheološki i istorijski izvori o gajenju vinove loze u srednjem Pomoravlju, Svetozarevo 1984, s 74; Todorović P.T.: Izveštaj o radu Ministarstva narodne privrede po struci vinogradarstva u 1897. godini, Beograd, 1898; Ivanišević D., Jakšić D.:07 Vinogradarstvo Srbije kroz statistiku i rejonizaciju.2015, s 19, pdf.


Naslovna/Privreda/Švajcarska kompanija kupila potraživanja RS u fabrici “Birač”\nBANJALUKA – Predstavnici institucija i javnih preduzeća RS potpisali su u petak sa “Batagonom” ugovore o prodaji ukupno 43 miliona KM potraživanja od Fabrike glinice “Birač” u stečaju, a švajcarska kompanija ima mjesec dana da uplati Srpskoj taj iznos, potvrdio je za portal Capital.ba direktor Fonda PIO RS Mladen Milić.\nPotraživanja Ministarstva finansija RS od FG “Birač” iznose 11 miliona KM, Poreske uprave RS 12,7 miliona KM, Fonda PIO oko četiri miliona, a preostali izos potražuju Fond zdravstvenog osiguranja RS i “Elektro – Bijeljina”.\n“Svi ovi povjerioci su u petak potpisali ugovor o prodaji potraživanja. ‘Batagon’ ima rok od 30 dana da uplate novac, a ako to ne učine ugovor postaje ništavan”, rekao je Milić za CAPITAL.\n“Batagon” će u narednom periodu preuzeti mjesto Republike Srpske u Skupštini i Odboru povjerilaca FG “Birač” i kao najveći povjerilac imati najviše glasova u upravljanju ne samo fabrikom, već i njenim kćerkama firmama, poput najvažnije i najprofitabilnije “Alumine” Zvornik.\n“Batagon se krajem prošle godine pojavio u Republici Srpskoj kada je kupio hotel “Bistrica” na Jahorini.\nPored toga, “Batagon” je krajem februara postao i vlasnik više od 22 odsto bijeljinske Pavlović International Banke.\nBanjaluka banke Bijeljina Birač Capital.ba fond Fond zdravstvenog osiguranja Kompanija novac Osiguranje Poreska uprava Poreska uprava RS Zvornik


Promocija evropske kinematografije kroz specijalne projekcije za osnovne i srednje škole - Novi Sad\nPromocija evropske kinematografije kroz specijalne projekcije za osnovne i srednje škole\n21:05:00 11.05.2022, Komentara: 0\nProjekat European Films for Next Generation jedan je od petnaest evropskih projekata izabranih u prvom pozivu mreže bioskopa Europa Cinemas u okviru programa Collaborate to Innovate. Program je finansiran od strane Kreativne Evrope a realizuje sa sa ciljem kreiranja održivog modela za privlačenje mlade publike i promociju evropskog filma.\nBudući da je jedan od osnovnih ciljeva projekta popularizacija evropskog filma među mlađom populacijom u toku je realizacija specijalnih projekcija evropskih dečijih igranih filmova za starije osnovce i evropskih dokumentaraca za učenike srednjih škola, kako bi im se približila ova dva nepravedno zapostavljena filmska žanra. Projekcije se realizuju na teritoriji tri grada Subotice, Novog Sada i Beograda a prikazivanje filmova je praćeno predavanjem o filmu u čemu učestvuju vrhunski profesionalci iz ove oblasti. „Ideja projekta je bila da se ciljnoj grupi ponudi mogućnost organizovanog odlaska u bioskop i interaktivan razgovor o evropskom filmu između učenika i filmskih profesionalaca – reditelja, distributera, glumaca, producenata. Odabrali smo selekciju filmova koji se bave temama koje su najbliže uzrastu naše ciljne grupe – ljubavlju, prijateljstvom, odrastanjem i svim izazovima koje one nose. Promovišući raznovrsnost i kvalitet evropske kinematografije među mlađom populacijom želimo da odlazak u bioskop učinimo sveobuhvatnim zadovoljstvom – zabavom, učenjem i preispitivanjem ličnih stavova i pogleda na svet.“, istakao je Ilija Tatić direktor Otvorenog univerziteta iz Subotice koji je nosilac projekta..\nU okviru projekta „Evropski filmovi za novu generaciju“, 14. novembra 2021. godine, tri bioskopa partnera na projektu organizovala su celodnevni evropski filmski maraton i toga dana je filmove pogledalo više od 900 gledalaca. „Aktivnosti koje smo do sada realizovali, evropski filmski maraton i deo specijalnih projekcija za učenike osnovnih i srednjih škola, dobro su prihvaćene i pokazuje smer u kome treba da delujemo kako bismo nastavili sa promocijom evropske kinematografije i kako bi ona pronašla svoj put do publike. Ono na čemu planiramo da radimo je i edukacija nastavnika ali i nas kinoprikazivača o načinima na koji možemo da popularizujemo korišćenje filma kao dodatnog nastavnog sredstva u školama“, naglasila je Ivona Kopilović, koordinator projekta.\nTokom projekta sprovedeno je i obimno istraživanje navika posetilaca bioskopa uzrasta osnovne i srednje škole u tri grada koji učestvuju u projektu kao i istraživanje komunikacionih pristupa više od 25 bioskopa sa teritorije Srbije. Na osnovu dobijenih rezultata kreirana je strategija komunikacije sa ciljnom grupom koja će biti od pomoći kino prikazivačima u daljem razvoju aktivnosti namenjenih mladoj publici.\nEvropski filmovi za novu generaciju


Ecovacs robotski usisavač Deebot D710 — Bazzar.hr\nAko tražite vrhunski uređaj za pružanje vrhunskih performansi čišćenja, DEEBOT 710 je ono što vam treba. Opremljen snažnim funkcijama, uključujući Smart Navi ™ 2.0 tehnologiju navigacije, DEEBOT 710 osigurava da se vaš dom temeljito, učinkovito i pouzdano čisti.\nVrijeme punjenja\tprosječno 4.5h\nDimenzije Robota (DxŠxV)\t325*325*81mm\nTežina zapakiranog proizvoda\t4.7kg\nDimenzije zapakiranog proizvoda (DxŠxV)\t499*138*405mm\nTežina transportnog pakiranja\t5.2kg\nDimenzije transportnog pakiranja (DxŠxV)\t514*151*425mm\nNapredni mokro/suhi spremnik za vodu\t-\nPokretanje pritiskom na 1 tipku\t✓\nDaljinsko upravljanje\t✓\nBrisanje poda\t-


Rihanna - strana 10 - Vesti - Svet Plus\nrihanna najnovije vesti - strana 10\nRijana u vezi sa bratom Kim Kardašijan?! (Foto)\nPevačica Rijana i poznati član poznati član porodice Kardašijan, Rob, zajedno su proveli celu nedelju.Prvo su otišli na zabavnu vožnju kartingom, a uveče su se provodili u noćnom Plejboj klubu u Holivudu.\nNivea: Rijana je bila greška (Video)\nPopularna pevačica Rijana je ostala bez novog ugovora sa poznatom kozmetičkom kućom i više nije zaštitno lice kompanije "Nivea".\nKris Braun stigao kod Rijane: Čekali da padne mrak pa se tajno sastali (Foto)\nDok je čekala da je poseti bivši dečko Kris Braun, Rijana je na Tviteru objavila nove, golišave slike, a intimne delove tela prekrila je samo lišćem.\nUplakana Rijana hodala je u predivnoj tamno plavoj haljini ulicom držeći prijateljicu za ruku. Krenule su na poslednji ispraćaj bake Doli.\nRačunovođe ojadile Rijanu za desetine miliona dolara!\nKada je otkrivena kao tinejdžerka, iznenadni uspeh naveo je Rijanu da unajmi profesionalne računovođe iz firme “Berdon” da bi upravljali njenim finansijama.\nRijana evakuisana iz hotela u Londonu (Foto)\nPevačicu Rijanu su zajedno sa ostalih 300 gostiju evakuisali iz hotela u Londonu jer se lift iznenada zapalio.\nRijana pevala u mrežastim čarapama i gaćicama (Foto)\nRijana je u nedelju uveče zatvorila Hackney Weekend festival. Pevačica se na bini pojavila u kožnoj jakni ukrašenoj zlatnim detaljima koju je brzo skinula sa sebe i ostala samo u kratkim crnim gaćicama ispod koje su bile kratke mrežaste čarape.


NASA je otkrila novi pojas radijacije oko Zemlje - National Geographic Srbija\nNASA je otkrila novi pojas radijacije oko Zemlje\nPrsten radijacije, za koji naučnici ranije nisu ni znali, okruživao je Zemlju tokom prošle godine, pre nego što ga je uništio snažan međuplanetarni udarni talas...\nOBJAVLJENO: 09. 03. 2013.\nFoto: NASA/Van Allen Probes/Goddard Space Flight Center\nNasina svemirska sonda koja proučava Van Alenov radijacijski pojas, zaslužna je za otkriće novog prstena radijacije. Ovaj do skora nepoznati, kratkotrajni talas radijacije predstavlja iznenađujuće otkriće koje ukazuje na to koliko je još nepoznanica u svemiru, pa čak i u oblastima koje su nam u neposrednom okruženju, navode istraživači.\nPrvo veliko otkriće u proučavanju svemira su bili Van Alenovi pojasevi radijacije, koji su zapravo oblasti veoma naelektrisanih čestica, zarobljenih usled delovanja magnetizma, a otkriveni su 1958. godine.\nPretpostavljalo se da se ovi pojasevi sastoje od dva prstena - unutrašnje zone koju čine elektroni velike energije , kao i pozitivni joni koje takođe karakteriše velika energija, ali ipak imaju konstantan i stabilan intenzitet. Spoljašnja zona se sastoji uglavnom od elektrona velike energije, čiji intenzitet varira u zavisnosti od uticaja solarnih vetrova i talasa radijacije koji dolaze od Sunca.\nOtkriće novog, kratkotrajnog pojasa radijacije nateralo je naučnike da ponovo prouče modele Van Alenovih pojaseva radijacije, kako bi razumeli na koji način je pojas nastao.\nPrstenovi radijacije oko Zemlje\nVelika količina radijacije koju Van Alenovi pojasevi proizvode mogu predstavljati veliki rizik po satelite. NASA je u leto 2012. godine lansirala sonde kako bi dobila preciznije informacije o prstenovima radijacije.\nSateliti su imali senzore visoke rezolucije i senzitiviteta koji služe da analiziraju plazmu, energetske čestice, magnetska polja i talase plazme. Sonde su neočekivano došle do otkrića novog, trećeg pojasa radijacije oko Zemlje, koji se sastoji od elektrona velike energije i nalazi se oko 19.100 do 22.300 kilometara iznad površine naše planete. Ovaj stabilan prsten se formirao početkom septembra i trajao je nešto više od četiri nedelje. Njega je najverovatnije uništio snažan međuplanetarni udarni talas, pa je nestao početkom oktobra 2012. godine.\nNa koji način ovi talasi radijacije nastaju ostaje nepoznato. Eksperti uključeni u projekat lansiranja Van Alen sondi pretpostavljaju da prstenove formiraju solarni vetrovi koji otkidaju delove spoljašnjeg pojasa radijacije. Buduća istraživanja Van Alenovih pojasa mogu otkriti da li su takvi privremeni prstenovi radijacije retka ili uobičajena pojava.\nIstraživanje svemira NASA


Osnovna škola "Vazmoslav Gržalja" Buzet - BUZZZETALICA\n:: AKTIVNOSTI u našoj školi :: Projekti :: BUZZZETALICA ::\nJa sam Buzzzetalica. Jučer sam doputovala iz svoje lijepe košnice kako bih izradila prvi broj ovog zanimljivog lista. U ovome ćete broju pronaći puno korisnih informacija, pročitati uzbudljiv strip o mojim avanturama, uživati u radovima buzetskih učenika, zabaviti se uz “Mozak na pašu” i još puno toga... I na kraju, želim vam puno zabave i užitka uz\nOvako su 30. travnja 2012. godine prvi broj učeničkog lista "Buzzzetalica" na početku promocije predstavile glavne urednice i pokretačice lista Anamarija Guzijan, Tia Krančić i Katrin Mraković, sve učenice 5.a razreda matične škole u Buzetu.\nU PRIPREMI DRUGI BROJ BUZZZETALICE...\nNakon promocije prvog broja Buzzzetalice koja je održana 30. travnja 2012., počela je priprema drugog broja zanimljivog lista koji bi, prema planu naših vrijednih pčelica, trebao izaći u siječnju 2013. godine.\nSvi učenici i učitelji koji žele nešto poručiti glavnim urednicama Buzzzetalice mogu se javiti na:\nSvaka ideja, prijedlog ili komentar su dobrodošli!\n.........z z z z z z.......


FK "Spartak" dobio Voždovac za "zelenim stolom" | (Vesti - 29.07.2016) Subotica\nKomentara: 5 | Pregleda: 5378\nFK "Spartak" dobio Voždovac za "zelenim stolom"\n29.07.2016 u 10:10h\nDisciplinska komisija Fudbalskog saveza Srbije odlučila je da utakmicu Voždovac - Spartak Ždrepčeva krv koja je završena rezultatom 0:0 registruje rezultatom 0:3 za Subotičane.\nNaime, u pravilniku FSS-a postoji stavka (član 63) da igrač ne sme na teren ukoliko do momenta početka utakmice nije napunio šesnaest godina. Igrač Voždovca Filip Stuparević koji je u igru ušao u 88. minutu rođen je 30. avgusta 2000. godine i u momentu odigravanja utakmice imao je manje od 16 godina, što predstavlja materijalnu povredu pravila.\nNa osnovu naknadno utvrđenog nepoštovanja Pravilnika FSS Fudbalskom klubu "Spartak" dodeljena su tri boda za "zelenim stolom", odnosno dobio je utakmicu službenim rezultatom 0:3.\nBesplatan prevoz na meč protiv Radničkog\nU narednom kolu, u subotu, 30. jula, od 20 časova fudbaleri Spartak Ždrepčeve krvi u Novom Sadu dočekuju ekipu niškog Radničkog, a Klub je obezbedio besplatan prevoz (odlazak i povratak) i ulaz za sve zainteresovane Subotičane.\nKako se navodi u saopštenju FK "Spartak Ždrepčeva krv", svi zainteresovani koje žele da putuju u Novi Sad na utakmicu, potrebno je da se jave u prostorije kluba (zgrada Jadrana), najkasnije u petak 29. jula do 14 časova gde će saznati vreme i mesto polaska.\nPostavljeno pre 994 dana i 5 časova\nFudbaleri Spartaka igrali nerešeno sa Voždovcem na otvaranju sezone\nŠogun [pre 994 dana i 4 časa] Odgovori\nOvakva pobeda neće obradovati ni jednog pravog Spartakovca i ljubitelja sporta !\nIzgleda da nam sledi bolna sezona, odigrano je tek jedno kolo a mi smo se već obrukali sa tužakanjima, stadionom, nakaradnim nazivom kluba...\n#204333 (12) (17)\nSaša [pre 993 dana i 23 časa] Odgovori\nSpartak ništa tu nije kriv. Verujem da ni ne bi došlo do svega ovoga da nije bila vest da je dečko najmlađi u istoriji koji je nastupio u super ligi. On je mogao da igra samo sa specijalnom dozvolom lekara koju nije imao i to je to. Sve je ovo greška voždovca i mozda delegata a silom prilika naš spartak je bio protivnik.\n#204367 (1) (11)\nstormwatch [pre 993 dana i 23 časa] Odgovori\nNAPRED SPARTAK! ZASLUZENA POBEDA!\n#204370 (0) (10)\nSafet [pre 993 dana i 23 časa] Odgovori\nHahaha kakvi smo sabosi zalimo se ko babe neke kad ne mozemo na terenu da ih dobijemo. Umesto da muski izidjemo na teren i da im pokazemo ko je prosle godine za malo ispo al za malo mibse tu ko neke babe zalimo. Komedija nam je od fuzbala ljudi moji komedija teren igraci pogotovo navijaci jos veci...\n#204372 (15) (4)\nFadil [pre 992 dana i 5 časova] Odgovori\nSvaka ekipa bi se žalila i dobila 3 boda. Delegat tu ne može ništa jer klub stavlja igrača u igru na svoju odgovornost.\n#204555 (1) (2)


U Srbiji sve mjere ostaju na snazi, prelazak granice samo uz primljenu vakcinu ili PCR test – Borba\nSjednica Kriznog štaba održana je danas, a glavne teme su bile rad ugostiteljskih objekata, tržnih centara, uslovi za ulazak u Srbiju i analiza stanja u školama.\nOdlučeno je da sve dosadašnje mjere ostaju na snazi. Zasjedanje je završeno stavom medicinskog dijela Štaba da nema otvaranja tržnih centara i kafića.\nNa današnjoj sjednici donijete su i nove mjere: đaci u manjim grupa moći će da dođu u školu, popravljaju ocjene i budu ocjenjeni, a ulazak u Srbiju biće moguć sa uvjerenjem o primljene obje doze vakcine.\nKrizni štab je usvojio zahtjev Ministarstva prosvete da se omogući učenicima da u manjim grupama, uz striktno poštovanje epidemioloških mjera, mogu da dođu u školu i budu ocjenjeni. U skladu sa odlukama Kriznog štaba, Ministarstvo će definisati jasno uputstvo i proslijediti ga školskim upravama.\nKada je riječ o granici i uslovima ulaska u Srbiju odlučeno je da naši državljani i stranci mogu pokazati uvjerenje o primljenoj vakcini. Putnici moraju da imaju obje doze to jest da su vakcinisani i revakcinisani osim Astra Zeneke gdje je dovoljna jedna doza jer je revakcina nekoliko mjeseci kasnije.\n– Svi građani Republike Srbije koji su potpuno vakcinisani, odnosno da imaju potvrdu da su primili drugu dozu vakcine, a ovo važi za Sputnjik, Sinofarm i Fajzer vakcinu, moći će da uđu u Srbiju bez PCR testa. Ovo isto važi i za strane državljane koji su potpuno vakcinisani, sa obje doze vakcine, moći će da uđu u Srbiju bez PCR testa i bez karantina.\nSve mjere koje su važile do sada ostaju do daljnjeg što znači da su zatvoreni i ovu nedelju tržni centri i ugostiteljski objekti.\nPrehrambene prodavnice, apoteke i benzinske pumpe ostaju otvorene.


U ponudi telefoni kompanije “Majkrosoft”\n11.04.2016. / 11:39\nBANJALUKA, Kompanija “M:tel” poručila je korisnicima da telefone kompanije “Majkrosoft” – “lumija 950”, “lumija 950 iks-el” i ostale modele iz Lumija serije, mogu nabaviti po cijeni od jedne KM uz “Moj miks” tarife.\nZa open korisnike prva tri mjeseca pretplata jedna KM\n16.03.2016. / 12:40\nBANJALUKA, Kompanija “M:tel” novim open korisnicima ili onima koji open pakete obogate novom uslugom nudi prva tri mjeseca korišćenja usluge uz pretplatu od samo jedne KM.\n11.03.2016. / 10:34\nBANJALUKA, Na prodajnim mjestima kompanije “M:tel” od danas su dostupni najnoviji modeli telefona “samsung galaksi”.\nNa dopune od 20 KM i više 50 odsto popusta\n10.03.2016. / 11:55\nBANJALUKA, Kompanija “M:tel” nudi korisnicima “Frend” usluge popust od 50 odsto na elektronske dopune od 20 KM i više.\n09.03.2016. / 11:40\nBANJALUKA, Kompanija “M:tel” poziva korisnike da na “Fejsbuk” stranici ove kompanije igraju igricu “Frend fb kviz” i na taj način pokušaju osvojiti dnevnu nagradu – tarifnu opciju “Fejsbuk 30 dana”.\n07.03.2016. / 13:42\nBANJALUKA, Kompanija “M:tel” okončala je drugi ciklus igre “Staro za novo”, a dobitnik veš mašine “Samsung” je Jelena Bosić.\n26.02.2016. / 14:54\nBANJALUKA, Novi modeli “Samsungovih” telefona “galaksi es sedam” i “galaksi es sedam edž” mogu se naručiti putem “Fejsbuk” stranice kompanije “M:tel”, a prvih 50 korisnika koji naruče ovaj model na poklon dobijaju “gir vi ar uređaj”, odnosno vizir za virtuelnu\n18.02.2016. / 10:34\nBANJALUKA, Nova banka, u saradnji sa kompanijom M:tel, pripremila je novu uslugu koja korisnicima pruža mogućnost plaćanja mjesečnih računa za telekomunikacione usluge putem aplikacije instalirane na mobilnom telefonu ili tablet uređaju.\nPredstavljanje najnovijeg “samsung galaksi” telefona\n18.02.2016. / 9:57\nBANJALUKA, Kompanija “M:tel” poziva sve zainteresovane da u nedjelju, 21. februara, uživo pogledaju predstavljanje najnovijeg pametnog telefona kompanije “Samsung” na internet stranci www.blog.mtel.ba.\nNova ponuda open paketa\n17.02.2016. / 12:05\nBANJALUKA, Kompanija “M:tel” u novoj ponudi open paketa donosi nove prednosti u “Open kvadro” i “Trio paketima”, za koje novi korisnici i oni koji postojećem paketu priključe novu uslugu, plaćaju mjesečnu pretplatu od jedne KM prva tri mjeseca korišćenja usluge.


Pucali na kuma ministra Zlatibora Lončara koji je zaposlen u BIA\nKako je preneo list danas, pre nekoliko dana je iz vatrenog oružija pucano na kuma ministra zdravlja Zlatibora Lončara , koji je zaposlen u Bezbednosno informativnoj agenciji.\nKako piše list Danas, Stojanovič koji je zaposlen u BIA, pre nekoliko dana ranjen je u ruku i on se trenutno nalazi u kliničkom centru na lečenju.\nZa sada još uvek nisu poznati detalji ove pucnjave i ranjavanja pripadnika BIA, rođenog kuma Zlatibora Lončara, detalji se drže u strogoj tajnosti, a nije poznat ni pucač.\nOTPOR SISTEMU HIT VIDEO: Aleksandar Gluvić poslao video poruku i zapalio društvene mreže na celom Balkanu !


Savsko jezero - Blic Online\nJučerašnjeg dana kao i današnjeg, nesvakidašnje toplog i sunčanog za februar, osim što smo na beogradskim ulicama mogli da vidimo sugrađanje koji šetaju u kratkim rukavima, pojedini su otišli korak dalje. Tako su dan koji kao da je zalutao iz meseca maja iskoristili kako bi se sunčali na Adi Ciganliji, a potom čak i okupali.\nNa inicijativu sportskih klubova, a prema projektu Instituta "Jaroslav Černi" sprovešće se čišćenje taloga sedimenta na Savskom jezeru što bi trebalo da doprinese bezbednosti kupača i sportista, ali i da omogući korišćenje ovog beogradskog izletišta u punom kapacitetu, rekao je pomoćnik gradonačelnika Andreja Mladenović gostujući na TV Studio B.\nMožda jednima deluje da je vreme malo hladno za kupanje u Savskom jezeru, ali drugi tvrde da je ono u stvari sada - idealno.\nGrudve na sve strane, sankanje i balansiranje po klizavim trotoarima, šetnje u šortsevima dok gradom provejavaju pahulje... - ovako je, ukratko, izgledao današnji dan u prestonici.\nSezona kupanja na Adi Ciganliji nikada nije bila gora, pričaju ugostitelji i posetioci, ali se sa svakim većim vrućinama slika na ovom izletištu promeni. Osim toga, već od sutra se očekuju temperature iznad 30 stepeni i znatno bolja poseta.\nTokom toplih letnjih dana Ada Ciganlija je omiljena destinacija mnogim Beograđanima u potrazi za adekvatnim osveženjem.


Počinju pripreme za letnju sezonu | VAmedia - info portal\n18/05/2021 18/05/2021 Нема коментара на Počinju pripreme za letnju sezonu\nU SRC Petnica u toku su pripremni radovi za početak nove kupališne sezone.\nU narednim danima počinje skidanje balona, ali i priprema kompleksa, kako bi letnja sezona počela 1. juna.\nNa predlog direktora UFK “Valis”, Željka Ostojića, Upravni odbor ove ustanove doneo je odluku da se za letnju sezonu kupanja u SRC Petnica plaćanja ulaznica oslobode mališani uzrasta do sedam godina, za koje je do sada cena karte bila 150 dinara, dok će osnovci, srednjoškolci i studenti umesto dosadašnjih 250 dinara, ulaznicu na bazene plaćati 100 dinara, dok će vikendima ostati stara cena.\n“To jeste bio moj predlog , ali je to pre svega odgovornost prema gradjanima jer oni plaćaju porez od kog se izmedju ostalog I finansira sam rad SRC Petnica. Moram da kažem da smo do ovih olakšica I cena došli uz podršku gradonačelnika I njegovog tima . Umanjene cene ulaznica za decu važe samo radnim danima, ali ne i subotom i nedeljom, jer se velikom posetom vikendom, sa preko 3.500 ljudi na bazenu, gubi kvalitet vode”, objašnjava direktor UFK Valis , Željko Ostojić koji podseća I da je cena od 250 dinara za ulaznicu I dalje najniža u regionu.\nInače, sam calendar uobićajenih priprema za letnju sezonu kupanja predvidjao je da balon bude skinut već krajem aprila , ali ovi poslovi nisu tada započeti kako ne bi bio poremećen rad Vaterpolo kluba Valis koji je upravo početkom maja odigrao utakmicu koja ga je odvela u Super ligu. “Možda smo skratili kupališnu sezonu , ali oni su to zaista opravdali, Valjevo sada ima superligaša što je za svaku pohvalu I čestitke”, objašnjava Ostojić.\nSezona kupanja trebalo bi da počne 1.juna , ali će ona pre svega zavisiti od epidemiološke situacije I odluka Kriznog štaba. Prošlog leta bazen u Petnici, zbog odluka lokalnog Zavoda , radio je samo u dva navrata po sedam dana dok su bazeni u okruženju imali kupališnu sezonu. Na početku nove sezone Ostojić kaže da je zdravlje na prvom mestu , ali izražava nadu da bi ovog leta situacija sa korona virusom mogla biti drugačija.


Mnogo jaka izjava: "Da sam živeo fudbal bio bih kao Mesi i Ronaldo" | MONDOBA\nVesli Snajder Da sam ziveo fudbal bio bih kao Mesi i Ronaldo\n6. July, 14:57\nMnogo jaka izjava: "Da sam živeo fudbal bio bih kao Mesi i Ronaldo" 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor mondo.rs 21.11.2019. / 15:29\nVesli Snajder izjavio je da bi bio među najboljim igračima svih vremena da je maksimalno bio posvećen fudbalu tokom profesionalne karijere\nBivši reprezentativac Holandije Vesli Snajder imaće šta da priča deci, ali i unucima jednog dana.\nImao je uspešnu karijeru, a on tvrdi da bi bio među velikanima fudbala da je bio posvećen tom sportu maksimalno.\n"Da sam živeo fudbal 100 odsto tokom karijere bio bih kao Lionel Mesi ili Ronaldo. Znam to. Ali ja to nisam hteo i ne žalim zbog toga. Nije da nisam mogao, već jednostavno to nisam želeo", neskromno je izjavio Snajder.\nHolanđanin je u bogatoj karijeri nastupao za Ajaks, Real Madrid, Inter, Galatasaraj, Nicu i katarsku Al Garafu.\nVesli Snajder rekao je i ko je najbolji igrač sa kojim je igrao. "Biram Gutija. Nas dvojica smo se na slepo razumeli na terenu. Igrao sam sa mnogo velikih fudbalera, ali on me je najviše impresionirao, fenomenalan je".\nSa Interom je 2010. osvojio trofej Lige šampiona, a iste godine na Svetskom prvenstvu sa reprezentacijom je igrao finale, u kojem ih je pobedila Španija. Nadao se da će te godine osvojiti Zlatnu loptu, ali je ona otišla u ruke Lionela Mesija.\nZa selekciju Holandije odigrao je 134 utakmice, postigao 31 gol, a uz drugo mesto na Mundijalu u Južnoj Africi osvojio je i treće na Svetskom kupu u Brazilu 2014, kao i bronzu na Evropskom šampionatu u Portugalu 2004. godine.\nUpravo gledate Progres, revolt, migracije i autorefleksija - ujedinjeni u "Rekonstrukciji" 0 Video Pre 8 min Četiri pogleda na umjetničku scenu Republike Srpske.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Hrvatska: Srbi da plate rušenje sopstvenih kuća spaljenih u "Oluji"\nHrvatske vlasti donele su odluku da Srbi sami treba da plate rušenje i uklanjanje oronulih i uništenih kuća koje su im spaljene tokom akcije "Oluja", a tim povodom srpski ministar spoljnih poslova Ivica Dačić kaže da će država sigurno reagovati, pišu beogradski mediji.\nMediji pišu da su vlasnici kuća u istočnom Gospiću dobili račune u iznosu od 700 do 2.700 evra za uklanjanje svojih nekadašnjih domova i da su oni stigli na osnovu Zakona o građevinskoj inspekciji iz 2013. godine, koji je lokalnim samoupravama omogućio uklanjanje ruševina o trošku vlasnika.\n* Sporna prebivališta u Hrvatskoj: Srbi brisani po zakonu\n- Ima tu mnogo nerešenih pitanja, a upravo imovina Srba je nešto što još nije rešeno. Ja ću u svakom slučaju reagovati i razgovaraćemo sa svim relevantnim ljudima i institucijama kako da rešimo to pitanje - rekao je Dačić.\nAko Srbi ne plate rušenje i uklanjanje svojih oronulih i uništenih kuća, izgubiće dedovinu, a troškovi rušenja iznose između 700 i 2.500 evra.\nPredsednik Srpskog nacionalnog veća Milorad Pupovac kaže da je već bilo sličnih pokušaja.\n- Bilo je pokušaja da se uklone ostaci kuća koje su porušili nepoznati počinioci. Čak je i jedan diplomata predlagao da se te kuće maknu da ne bi narušavale lepote Hrvatske. Bilo je i onih koji su donosili takve odluke na nivou grada i opština. Međutim, Hrvatska nema obavezu da uklanja kuće koje su srušene u sklopu politike proterivanja Srba, nego da ih obnovi na zahtev vlasnika - ističe Pupovac.\nOn je dodao da ako "vlasnici ne žele obnovu, onda je na njima da odluče šta hoće, jer je to njihovo vlasništvo".\nSRBIJA Dačić o Plenkoviću: O čemu on govori?\nEvo koja je kazna ako odbijete bračnu ponudu u...\nMaraton može da počne: Bogat program, dolazi i...


Čuvaj glavu – sa neba padaju pauci, ajkule i krvave kiše! – Aura\nČuvaj glavu – sa neba padaju pauci, ajkule i krvave kiše!\nJedan od najpoznatijih slučajeva krvavih kiša desio se 1890. godine u italijanskom gradu Kalabriji, a naučnici koji su prikupili uzorke su utvrdili da se radilo o ptičijoj krvi. Prema jednoj teoriji, ptice u zraku su bile rastrgane snažnim vjetrovima, ali problem sa ovom pričom je što nigdje u blizini mjesta gdje je krvava kiša pala nisu pronađeni leševi ptica\nKiša, snijeg i grad. To su neke od stvari na koje smo navikli da padaju sa neba. Bez obzira koliko razvijali teleskope i letjelice, nebo i dalje ostaje jedno od najvećih misterija čovječanstva. Uz već viđene NLO-e i raznovrsna nebeska prikazanja, tu su i neobične padavine riba, žaba, pauka i još neobičnijih stvari\nKiša iz noćnih mora\nZamislite da se vozite u svom autu i odjednom na hiljade pauka počne padati sa neba! Upravo to se prije par godina desilo Eriku Reisu, dvadesetogodišnjem web dizajneru iz Santo Antonia de Platine, gradu udaljenom oko 250 kilometara od Sao Paola, koji je svoji mobitelom uspio zabilježiti ovu nevjerovatnu scenu a njegov video je na You Tubeu izazvao veliku pažnju javnosti.\nI dok kiša od pauka zvuči poput scenarija za Hičkokov film, to je fenomen koji zapravo i nije toliko neobičan. Prema riječima biologa Marte Fišer sa Univerziteta u Parani, do kiše paukova dolazi kada veliki broj paukova istovremeno odluči migrirati, pritom koristeći tehniku „putovanja balonom“. Konkretno, svi pauci počinju plesti mreže, koje oblikom podsjećaju na padobrane. Zatim podižu zadnji dio tijela i pomoću vjetra lete poput padobranaca.\nTo im omogućuje da za kratko vrijeme pređu velike udaljenosti, a kada stignu na odredište, pauci se zavlače pod zemlju. Ona dodaje da mnoge vrste pauka koriste ovu tehniku, ali u dosta manjem broju tako da ih ljudi i ne primjećuju.\nRadnici jednog golf gluba na jugu Kalifornije imali su 2012. godine neobičnu akciju spašavanja – pružili su pomoć ajkuli koja je „doletjela“ na golf teren. Naime, ajkulu od dva kilograma je iz okeana najverovatnije ugrabila veća ptica kojoj je plijen ispao iznad kalifornijskog golf terena.\nDirektorica kluba „San Huan Hills“ Melisa Makormak medijima je rekla da je jedan od radnika pronašao malu leopard ajkulu i donio je u zgradu kluba. Bespomoćni predator je imao nekoliko povreda po tijelu koje joj je najvjerovatnije zadala ptica grabljivica, po svemu sudeći orao, kada ju je ugrabila iz okeana udaljen osam kilometara od golf terena.\nRadnici su ajkulu dugu 60 centimetara najprije stavili u kantu sa slatkom vodom, dok se neko nije sjetio da ona živi u moru pa su vodi dodali kuhinjsku so. Nepozvani morski gost je potom odnijet u okean. Neko vrijeme nakon što je pušten u vodu, bio je potpuno nepomičan, a zatim je zamahnuo repom i nestao u dubini.\nLjuti bogovi sa neba bacaju kamenje\nPorodica Čiviru iz malog mjesta Činoji u Zimbabveu uvjerena je da je njihova kuća već mjesecima na udaru ljutih bogova koji na njihovu kuću bacaju kamenje. Njihov slučaj nije samo neobičan već i opasan, jer osim što kamenje koje pada pravi veliku štetu na njihovoj kući, često se dešava i da ukućani budu povrijeđeni.\nŠto se tiče objašnjenja, sve opcije su na stolu: duhovi, meteori, osvetničke akcije ptica, ljuti bogovi… Porodica također vjeruje da je meta kamenja devetnaestogodišnja kćer pa su pomislili da je sve maslo nekog ljubomornog momka, ali nikoga nisu vidjeli. Njihovi susjedi potvrđuju da se iz pravca kuće Činojevih redovno čuju glasni udari, ali da sami nikada nisu imali slične probleme.\nOčajna porodica je u pomoć pozvala i lokalne sveštenike koji su obišli kuću i pokušali da riješe problem, ali i oni su bili bez uspjeha, a neke sveštenike su čak pogodile i kamenice. Da sve bude još čudnije, na jednom od kamenja su pronašli dva sićušna otiska stopala, veličine malog prsta koji se pojavljuju i usred kuće, ali niko nema predstavu kako su se tu stvorili. Šta god da je u pitanju, Činojevi ni danas nemaju odgovore i pitaju se šta su i kome zgriješili pa ih se ovako kažnjava.\nOblaci od krvi\nStanovnici malog mjesta La Sijera Čoko u Kolumbiji doživjeli su 2008. godine da sa neba padne krvava kiša. Misteriozna kiša je počela oko 10:30 ujutru i padala je oko pola sata. Bakteriolog koji je pozvan ubrzo je utvrdio da se radi i pravoj krvi, a lokalni sveštenici su izrazili strah i izazvali pravu malu paniku govoreći kako se radi o Božijoj kazni te da se radi o predznaku smaka svijeta.\nVjerovali ili ne, ovo nije prvi put da su u svijetu zabilježene krvave kiše, i uglavnom su objašnjavane kao znakovi upozorenja od Boga. Jedan od najpoznatijih slučajeva krvavih kiša desio se 1890. godine u italijanskom gradu Kalabriji, a naučnici koji su prikupili uzorke su utvrdili da se radilo o ptičijoj krvi. Prema jednoj teoriji, ptice u zraku su bile rastrgane snažnim vjetrovima, ali problem sa ovom pričom je da nigdje u blizini mjesta gdje je krvava kiša pala nisu pronađeni leševi ptica.\nJoš jedan zanimljiv slučaj desio se 1841. godine, kada je iz crvenog oblaka koji se pojavio grada Lebanon u Tenesiju, počela padati kiša od mesa i krvi. Radnici na obližnjoj farmi su rekli da su iznad glava čuli zvuk sličan grmljavini a kada su pogledali prema nebu ugledali su oblak boje krvi iz kojeg je počela padati crvena kiša. Laboratorijski testovi su utvrdili da crvena tekućina nije prava krv, ali da sadrži veliku količinu kiseline i željeza, međutim nikada sa sigurnošću nije utvrđeno šta je tačno tog neobičnog dana palo sa neba.


Početak/Ekonomija/Gradski i prigradski prevoz od 1. juna skuplji za trećinu\nNiške Vesti10. maja 2022.\nGradski i prigradski prevoz u Nišu od 1. juna poskupeće za trećinu, odlučeno je na jednoj od poslednjih sednica Gradskog veća.\nKarta za jednu vožnju u prvoj zoni koštaće ubuduće 80 dinara, umesto dosadašnjih 60 dinara, karta za drugu zonu biće 105 dinara, a sada je 80 dinara, a karta za treću zonu koštaće 120 dinara, umesto sadašnjih 90 dinara, rečeno je između ostalog u nacrtu Rešenja o utvrđivanju cena usluga prevoza.\nZaposleni će počev od 1. juna mesečnu karticu za prevoz u prvoj zoni plaćati 2.640 dinara, u drugoj zoni će mesečna karta koštati 3.510 dinara, a u trećoj zoni 4.410 dinara.\nMesečna karta za đake i studente koštaće u prvoj zoni 1.850 dinara, u drugoj zoni 2.460 dinara, a u trećoj zoni 3.085 dinara.\nZaposleni su do sada mesečne karte za prevoz u prvoj zoni plaćali 1.980 dinara, za prevoz u drugoj zoni 2.635 dinara, a za prevoz u tećoj zoni 3.305.\nUčenici i studenti plaćali su mesečne karte u prvoj zoni 1.385 dinara, u drugoj zoni 1.845 dinara, a u trećoj zoni 2.135 dinara.\nPoskupljenje mesečenih karata za sve zone iznosi u proseku 33 odsto.\nPoskupljuju i polumesečne karte tako da će za za 15 dana vožnje u prvoj zoni zaposleni morati da plate 1.585 dinara, umesto dosadašnjih 1.110 dinara, a učenike i studente će polumesečna karta koštati 1.190 dinara, umesto dosadašnjih 830 dinara.\nPravo na besplatan prevoz imaće i u ubuduće deca mlađa od sedam godina, učenici osnovnih škola, lica starija od 75 godina i penzioneri koji imaju između 70 i 75 godina, a čija je penzija manja od 28.960 dinara.\nPravo na besplatan prevoz zadržavaju i određene kategorije osoba sa invaliditetom i ekonomski ugrožene kategorije stanovništva, svako treće, četvrto i naredno dete u porodici i trudnice.\nautobus mesečna kartica poskupljenje Prevoz\nMeštani Donjeg Vlasa zatražili produžetak autobuske linije, ishod neizvestan\n10. maja 2022. u 09:16\nNemate milosti bar prema učenicima i studentima, samo napred! Ostaćemo ovde nikada, pokušaću da odem odavde glavom bez obzira a to na žalost želim i ostalim mojim vršnjacima. Sram Vas bilo!


Strateško pozicioniranje poslovnog pothvata | Digitalni repozitorij Veleučilišta Baltazar Zaprešić\nGojavić, L. (2019). Strateško pozicioniranje poslovnog pothvata : Stručni završni rad (Završni rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:190042\nGojavić, Luka. "Strateško pozicioniranje poslovnog pothvata : Stručni završni rad." Završni rad, Veleučilište s pravom javnosti Baltazar Zaprešić, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:190042\nGojavić, L. (2019). 'Strateško pozicioniranje poslovnog pothvata : Stručni završni rad', Završni rad, Veleučilište s pravom javnosti Baltazar Zaprešić, citirano: 30.06.2022., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:190042\nGojavić L. Strateško pozicioniranje poslovnog pothvata : Stručni završni rad [Završni rad]. Zaprešić: Veleučilište s pravom javnosti Baltazar Zaprešić; 2019 [pristupljeno 30.06.2022.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:190042\nL. Gojavić, "Strateško pozicioniranje poslovnog pothvata : Stručni završni rad", Završni rad, Veleučilište s pravom javnosti Baltazar Zaprešić, Zaprešić, 2019. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:190042\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:190042\nNaslov Strateško pozicioniranje poslovnog pothvata : Stručni završni rad\nNaslov (engleski) Strategic positioning of a business venture\nAutor Luka Gojavić\nDatum i vrijeme pohrane 2022-05-05 09:40:30


Brnabić: Protesti legitimni, Vučićeva pobeda velika | Srbija izbori 2022\n» Brnabić: Protesti legitimni, Vučićeva pobeda velika\nBrnabić: Protesti legitimni, Vučićeva pobeda velika\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić rekla je da rušenje u Savamali nije trebalo da se izvede na način na koji je to urađeno i da nadležni treba da odgovaraju, ali da važan projekat "Beograd na vodi" treba da nastavi da se gradi. Ona je ocenila da su protesti legitimni, a da je Vučićeva pobeda na izborima neupitna i velika.\nPitanje rešavanje slučaja rušenja u Savamali od pre godinu dana, rekla je Brnabić u Presingu, jeste legitimno pitanje, ali značaj projekta "Beograd na vodi" ne može da se odvoji od cele te priče. "Rušenje treba ispitati, nadlezni treba da odgovaraju, ali jako je važno istaći da je to važan kapitalan projekat od strateškog interesa za Beograd i Srbiju", rekla je ona i dodala da je "strašno" da je taj projekat od prvog dana nailazio samo na kritike.\nUrbanisti, arhitekte, nevladine organizacije, inicijativa Ne da(vi)mo Beograd, čuli smo da se uništava najlepši deo Beograd, a on je stajao kao deponija u više od 50 godina i niko nije digao glas za taj najlepši deo Beograda, koji je bio najveće ruglo više od 50 god, niko nije rekao 'hajde da napravimo nešto'. A ova vlada je to realizovala.\nKako je rekla, i pre ulaska u vladu apsolutno je podržavala projekat, izuzetno značajan za građevinsku industriju i važan i za izgled i imidž Beograda. Ono što joj nije jasno, dodala je, jesu brojne kritike od kako je krenuo projekat.\nOna je ipak rekla da rušenje apsolutno nije trebalo da se izvede na način na koji je to urađeno, i da je mogao i morao da se nađe način da se to uradi u skladu sa svim zakonima, ali i dodala da je apsolutno za to da projekat nastavi da se gradi.\nUpitana kako komentariše to što je nepoznato dokle je stigla istraga u ovom slučaju i posle godinu dana, ona je rekla da nema informacije o tome, ali da nije neuobičajeno u Srbiji da „sudski procesi traju duže i od godinu dana“.\nGrađani su bez daljnjeg rekli koga hoće za predsednika\nBrnabić smatra da su svi protesti legitimni iako su mogli biti „demokratskiji“, a da je vlada fantastično reagovala na proteste pokrenute u gradovima Srbije posle izbora. „Nije bilo policije, svi su ispoštovali te proteste, iako demonstranti nisu ispoštovali svoje sugrađane. Kako god da su nastali protesti, oni spontani više nisu, a valjda je ok i prema drugim građanima da se kaže kuda će ići. Sve skupa, to može da bude dosta demokratskije“, rekla je.\nDodala je da se slaže da za demonstrantima treba razgovarati, ali da nije sigurna koga treba pozvati i "kako razgovarati sa grupom koja nema organizatora i spontano se okuplja".\nPobeda Aleksandra Vučića je do te mere neupitna, do te mere brojčano velika, da ne postoji prostor za bilo kakve spekulacije niti oko spiska, niti oko krađe. „Građani su bez daljnjeg rekli koga hoće za predsednika“, kazala je.\nGovoreći o izborima, ocenila je da kad imate takvu pobedu, fer je i demokratski da se čestita i „strašan je taj čin nečestitanja nekome sa kim ste učestvovali u trci“. Kampanja jeste bila prljava, ali je iza nas i sad svi treba da radimo za Srbiju, dodala je.\nBrnabić je rekla da je u štabu SNS-a posle saopštavanja rezultata u izbornoj noći bila jer je Vlada njen tim. „To je tim kojem pripadam, Aleksandar Vučić je predsednik vlade, predsednički kandidat koji je odneo ubedljivu pobedu, bilo bi nevaspitano da ne odem i da čestitam mu“.\nFascinantno spekulisanje u vezi s biračkim spiskovima\nBrnabić je rekla da je tvrdnja da je u birački spisak bilo upisano 800.000 građana najfascinantnija od svih stvari koje je čula posle izbora. „Važno da prestanemo da spekulišemo oko biračkog spiska, ta brojka od 800.000 je bila po svim medijima, koliko je to neverovatno, porediti popis stanovništva i birački spisak, te dve stvari su neuporedive“, kazala je.\nOna je navela da je popis stanovništva pokazuje broj ljudi koji žive u Srbiji, ali da ima onih građana koji bojkotuju potpis, koji neće da se popišu, ili nisu bili tu u trenutku popisa. Ponovila je da sedam miliona birača nije uporediva brojka sa biračkim spiskom.\nRekla je da je 2012. urađeno obimno ažuriranje spiska, i da su nakon toga svaki dan u lokalnim upravama ažururirani spiskovi, a da jedino nije urađeno prenošenje matičnih knjiga u elektronski oblik. Kako je navela, do sad je ukupno preneto iz lokalanih samouprave 92 odsto th podataka.\n„Osećam se odgovorno za svaku zdravstvenu karticu koja kasni“\nGovoreći o novim zdravstvenim karticama i kašnjenju u njhovom izdavanju, ona je priznala da je ova akcija „daleko od uspeha“ i da su tome doprineli razni faktori. Država jeste mogla u januaru 2016. da uveže RFZO i matične knjige, a ne tek u novembru, ali ova vlada je prva koji je stavila to pitanje na agendu i to se sada radi.\nNajavila je da će te baze biti povezane do juna i da će u junu biti puštena pilot fazu testitanja rada baza podataka, a u oktobru će ona biti puštena za sve građane pa više neće morati da overavaju knjižice. „To će se desiti u 2017, garantujem“, rekla je.\n„Osecam se odgovorno za svaku zdravstvenu karticu koja nije došla na vreme, iako smo mi bili samo šalter“, dodala je Brnabić.\nsrbijaizbori.com; vesti; ana; brnabić; protesti; legitimni; vučićeva; pobeda; velika; izbori2017;


(FOTO) SIMBOL SRPSKOG JUNAŠTVA: Ko je bio vojnik sa najčuvenije slike Prvog svetskog rata | Zabava | Kurir\nSvako zna fotografiju, ali malo ko njegovo ime\nZanimljivosti 01.12.2016. 23:25h 23.05.2017. 14:18h\nVIDOVDAN SE SLAVI I U BRITANIJI: Posle sto godina Dan Kosova u britanskom parlamentu\nTIFUS JE BIO BIOLOŠKI RAT PROTIV SRBA: Šokantna istina isplivala vek kasnije\nsrpski vojnikDragutin Matićprvi svetski ratistorijaSrbija


297,50 kn 287,90 kn\nŠtedim:9,60 kn 3%\nOdržava zdravlje vaših zglobova!\nDobitnik nagrade na www.bodybuilding.com za: «Joint Supplement Of The Year award» za 2006 i 2007 godinu!\nAnimal Flex je formula dizajnirana da pomogne u održanju zdravlja vaših zglobova i ligamenata. Specijalno je formulirana za bodybuildere i dizače utega.\nAnimal Flex pruža potporu zglobovima i vezivnim tkivima te ih štiti od svakodnevnih opterećenja zbog stresa i napornih treninga. Svi sastojci koji se nalaze u Animal Flex pomažu u održavanju zdravih zglobova, njihovoj elastičnosti i fleksibilnosti.\nSvaki paketić sadržava nekoliko različitih kompleksa dizajniranih da podrže zdravlje zglobova, ligamenata i tetiva.\nAnimal Flex je kompletna formula i što je najbolje, potrebna je samo jedna doza dnevno.\nUzmite jedan paketić dnevno na prazan želudac ili s hranom te odgovarajućom količinom vode.\nImao sam problema sa zglobom na ruci koje me mučilo dobrih 2 mjeseca uslijed ozlijede, no unutar 2 tjedna korištenja animal flexa bol je minimizirana tako da same preporuke na ovaj proizvod\nS obzirom na sastav rekla bih da definitivno pomaže. Uzela sam ga zato što trenutno nije bilo uobičajenog proizvoda koji koristim za zglobove, međutim sličan je sastav, i za vrijeme njegovog korištenja nisam primjetila da se nešto promijenilo na gore, stoga svakako preporučujem.


Preferencija - Officer Down (4) - Fušeri Uzvračaju Udarac (CD, Album)\nLabel: Fat Brek - none • Format: CD Album • Country: Croatia • Genre: Rock • Style: Punk, Ska\nLonesome Tears In My Eyes, Escándalo, Holy Roller Novocaine, Bulldog Blues - Various - Blues At Newport (CD), Beat U 2 Death - Various - Hardcore & More (CD), John Lennon / Plastic Ono Band* - John Lennon / Plastic Ono Band (CD, Album), Change His Ways - Robert Palmer - Heavy Nova (CD, Album), Zielony Mosteczek - Starling (2) - Babie Grabie (Cassette, Album), III - Various - Hominis Canidae #48 Maio - 2014 (File), Isolation - Goldust (2) - Destroyer, High Priestess - Uriah Heep - Salisbury (Vinyl, LP, Album), N Lach - Dia Dao Met Hans Ter-Linde - Nederlands Nationaal Circus Herman Renz (CD, Album)\nCene su informativnog karaktera. Prodavac ne odgovara za tačnost cena iskazanih na sajtu, zadržava pravo izmena cena. Ponudu za ostale artikle, informacije o stanju lagera i .\n4 Comments. Politika Ugovorna rezerva do , strategijska do vojnika. 04/02/ Izvor: Pobjeda. Vojska Crne Gore. Ministarstvo odbrane Crne Gore planira da od ove do godine formira rezervne snage koje bi, kako se navodi u dugoročnom planu odbrane, trebalo da budu integralni dio Vojske, piše Pobjeda.\nRedov prve klase Judžin Dinkin je radio u Mecu u Francuskoj. On je bio operater za kriptografsko šifrovanje za američku vojsku, a početkom novembra godine, tri nedelje pre atentata, otkrio je nešto otrežnjujuće, zaveru i atentat na Džona Kenedija, predsednika SAD-a.\nJan 30, · 3 Hercegovac, Bileća 15 8 3 4 -4 19 4 Lokomotiva, Mostar 15 8 1 6 +18 17 5 Metalac, Konjic 15 8 1 6 +12 17 6 Iskra, Stolac 15 7 2 6 +9 16 7 Turbina, Jablanica 15 2 3 10 7 8 Lištica 15 3 0 12 6 9 Sloga, Ljubuški 15 2 1 12 5.\nBrisel i godine Cirkovica proglasio jednom od nepozeljnih osoba bliskih Milosevicu, a Vasington provjerovao njegovu ulogu u kosovskim operacijama.\nNedelja, 4. april. Dvanaestog dana agresije NATO-a na SRJ poginulo je najmanje cetiri civila. Na meti se ponovo nasao Beograd, gde je oko sati pogodjena toplana na Novom Beogradu. U tom napadu poginuo je radnik toplane, Slobodan Trisic. Taj objekat sluzi iskljucivo u civilne svrhe i greje nekoliko stotina hiljada Beogradjana.\nModni div uzvraća udarac: Jedna vijest donijela eksploziju i 2 milijarde dolara / STOKHOLM, Akcije švedskog maloprodajnog modnog giganta H&M-a ostvarile su najveći rast u proteklih 16 godina, nakon što je objavio bolje prodajne rezultate od očekivanih.\nNa sjednici vlade Republike Sjeverne Makedonije odobrena je realizacija vojne vježbe “Odlučan udarac” koju će makedonska vojska izvesti zajedno sa američkih vojnika, 25 vojnika iz Albanije, 25 bugarskih vojnika, 25 vojnika iz Litvanije i vojnika iz Crne Gore, izjavio je portparol makedonske vlade Mile Bošnjakovski. Kako je naveo Bošnjakovski, tom vježbe učestvovaće.\nBe My Saviour - Colin MacIntyre - Colin MacIntyre AKA Mull Historical Society (CDr)\nLet It Rain (Overworld Storm Mix)\nEchoes Of You - Nduduzo Makhathini - Mother Tongue (File, Album)\nHuman Touch - Various - Hot Tracks (Vinyl, LP)\nMalashakar on Preferencija - Officer Down (4) - Fušeri Uzvračaju Udarac (CD, Album)


JA IMAM TALENAT: Hajnalka Buš i Nikola Radović u finalu | Crveni tepih\nNataša Pavlović, prva finalistkinja šoua “Ja imam talenat”\nMilić Vukašinović prelazi u narodnjake\nŽiri je izabrao mladog Čačanina u odnosu na vokalni sastav “Rosini” iz Niša, dok je automatski plasman u dalji krug takmičenja izborila simpatična Subotičanka, zahvaljujući najvećem broju glasova publike. U finale su se ranije plasirali Aleksandra i Nemanja, “Kontinuum”, Nataši Pavlović, grupa “Čudesmo”, Orkestar harmonikaša iz Ugljevika, Katarina Kovačević, Gorica Šutić i Mihajlo Vlahović.\nHajnalka Buš i Nikola Radović plasirali su se u finale takmičenja “Ja imam talenat” i tako se uključili u borbu za nagradu vrednu 100.ooo evra. Žiri u sastavu Ivan Tasovac, Nataša Ninković i Ivan Bosiljčić izabrali su mladog Čačanina u odnosu na vokalni sastav “Rosini” iz Niša. Automatski plasman u dalji krug takmičenja izborila je Hajnalka Buš iz Subotice, zahvaljujući najvećem broju glasova publike.\nDa podsetimo, osim ova dva takmičara, u finale su se ranije plasirali Aleksandra i Nemanja, “Kontinuum”, Nataši Pavlović, grupa “Čudesmo”, Orkestar harmonikaša iz Ugljevika, Katarina Kovačević, Gorica Šutić i Mihajlo Vlahović.\nPoslednje polufinalno veče otvorile su Nela i Jelena iz grupe “Pole Dance Fitness”. Ove dve plesačice oko šipke ponovo su izvele svoju tačku besprekorno, osvojivši publiku svojim akrobatskim potezima ali i seksepilnošću.\nDruga na redu bila je mlada Manja Marković. Ova simpatična devojčica predstavila nam se pesmom “One Night Only”, koja u orginalu izvodi Bijonse. Ivan Tasovac je istakao da ova pesma nije za njen uzrast, ali je ipak pohvalio nastup.\nNikola Radović iz Čačka je bio sledeći koji je nastupio. Ovaj talentovani muzičar je svirajući gitaru izveo svoju numeru, a žiri je bio više nego zadovoljan.\nKića iz grupe “Yugoslavian Bboys” je potom odigrao ples uz muziku iz filma “Brilijantin”. Ovom prilikom pomogla je i njegova prijateljica\n- Ovo je bilo sjajno. Ovo je bilo ludilo – rekao je Ivan Bosiljčić, a sličnog mišljenja bili su i Nataša Ninković i Ivan Tasovac.\nMlada Banjalučanka Jovana Raljić se ovog puta odlučila da izvede pesmu “Set Fire to the Rain” od Adel. Iako je žiri imao malo kritika, generalno su bili zadovoljni njenim nastupom.\nCrnogorska grupa “Ride Crew” su akrobacijama uz numeru Majkla Džeksona pokušali da zadive žiri i publiku. Nataša i oba Ivana su rekli su momci bili dobri, ali da još malo treba da porade na koreografiji i da je prethodni nastup bio sirov.\nSimpatične Nišlije iz vokalnog sastava “Rosini” su se predstavili instumentalnim pevanjem muzike iz vestern filmova. Žiri je na kraju bio oduševljen.\nZa kraj, Hajnalka Buš je uz klavirsku pratnju izvela hit numeru Arete Frenklin Without the One You Love”. Žiri nije štedeo pohvale na maestralni nastup ove Subotičanke.\nU revijalnom delu nastupila je grupa S.A.R.S., koja je otpevala njihov hit “Buđav lebac”.\nDa li je ovo pravo lice Nataše Ninković?


22-02-2020 13:47 Svet Planeta Video\nBerni Sanders (Foto: Jutjub)\nOčekuje se da će Sanders, 78, demokratski socijalista iz Vermonta, biti favorit za demokratskog kandidata i da će pobediti na predizborima u Nevadi.\nAmerički mediji su objavili, citirajući osobe upoznate s tom stvari, da su američki zvaničnici rekli Sandersu o ruskim naporima te takođe obavestili republikanskog predsednika Donalda Trampa i američke zastupnike.\nJoš nije jasno o kakvom se obliku ruskog angažmana radi.\nIzvor iz Kongresa potvrdio je da su obaveštajni zvaničnici rekli zastupnicima da se čini da se Rusija angažovala u dezinformisanju i propagandnoj kampanji kako bi ojačala kampanje i Sandersa i Trampa.\nKremlj je u petak demantovao da se Rusija meša u američku predsedničku kampanju da ojača Trampove ponovne izborne šanse.\nPročitajte OVDE kako zapadne zemlje špijuniraju Rusiju.\nAMERIKANAC JE SVE VREME ZNAO! Predvideo da će izbiti epidemija koronavirusa još 1981. godine!\nHAOS NA SASTANKU EVOPSKE UNIJE "Štedljiva četvorka" spustila rampu, ne daju više ni cent, Brisel na ivici raspada!


Jača saradnja banjalučkog i Aerodroma „Nikola Tesla“ - VIRALNE\nHome / EKONOMIJA / Jača saradnja banjalučkog i Aerodroma „Nikola Tesla“\nBEOGRAD – Unapređenje saradnje, aktivnosti u sferi komercijalnog poslovanja, uključujući pomoć pri dovođenju novih avio-kompanija u Banja Luku, bile su glavne teme današnjeg razgovora u Beogradu između čelnih ljudi Aerodroma „Nikola Tesla“ i Međunarodnog aerodroma Banja Luka.\nKako je saopšteno iz beogradske vazdušne luke, v.d. generalnog direktora Aerodroma „Nikola Tesla“ Saša Vlaisavljević razgovarao je sa v. d. generalnog direktora Međunarodnog aerodroma Banja Luka Duškom Kovačevićem koji je boravio u poseti beogradskom aerodromu radi produbljivanja saradnje koja intenzivno postoji već nekoliko godina.\nČlanak Jača saradnja banjalučkog i Aerodroma „Nikola Tesla“ se pojavljuje prvo na Krstarica.\n← Prethodna vest Premijer nemačke pokrajine Baden-Virtem: Otvaramo prostor za nove investicije\nSledeća vest → Nemački SAP preuzeo Klaudius softver i najavio investicije


LADJEVIĆ: ZADOVOLJAVAJUĆE STANJE LJUDSKIH PRAVA U SRBIJI - Stormfront\nLADJEVIĆ: ZADOVOLJAVAJUĆE STANJE LJUDSKIH PRAVA U SRBIJI\nStanje ljudskih i manjinskih prava u Srbiji je zadovoljavajuće i nije zabeleženo njihovo ozbiljno kršenje, ocenio je direktor vladine Službe za ljudska i manjinska prava Petar Ladjević.\n'Stanje je zadovoljavajuće, ali je potrebno dalje unapredjivanje prema onom tipu standarda, koji postoji u razvijenom svetu i poštovanje svih obaveza koje smo preuzeli potpisivanjem medjunarodnih ugovora', rekao je Ladjević u intervjuu za 'Večernje novosti'.\nDirektor službe koja je preuzela nadležnosti bivšeg istoimenog ministarstva SCG pohvalio je saradnju državnih organa sa predstavnicima nacionalne zajednice Bošnjaka u Novom Pazaru.\n'Nema nikakve sumnje da su Bošnjaci iz Sandžaka prihvatili Srbiju kao svoju državu, i naša komunikacija sa njima je na visokom nivou', kazao je on. Ladjević je dodao da je u drastičnom padu broj etnički motivisanih incidenata u Vojvodini i da država čini sve da se njihov broj dodatno smanji. 'Srbija je multinacionalna zemlja a beskonfliktno društvo nigde ne postoji', rekao je Ladjević.\nOn je dodao da zahtevi za etničku autonomiju Madjara u Vojvodini ne dolaze od legitimnih predstavnika političkih partija te zajednice i da bi takva inicijativa bila 'diskutabilna, u najmanju ruku'.\nPrema njegovim rečima, u najtežem položaju nalazi se romska nacionalna zajednica koja se u Srbiji, ali i u svetu, nalazi na margini društva.\nLadjević je najavio da će uskoro parlamentu biti prosledjena inicijativa za izmenu izbornog zakona po kojem partije manjina neće morati da skupe 10.000 potpisa gradjana za učešće na izborima, što je obaveza stranaka većinskog naroda.\nRe: LADJEVIĆ: ZADOVOLJAVAJUĆE STANJE LJUDSKIH PRAVA U SRBIJI\n'Nema nikakve sumnje da su Bošnjaci iz Sandžaka prihvatili Srbiju kao svoju državu, i naša komunikacija sa njima je na visokom nivou', kazao je on.\nДа,да,да,како да не.\nКод мене би таква иницијатива повлачила смртну казну,у најмању руку.\nОни су сами криви за то,Срби су опште познати као толерантни према другима расама,нацијама и верама(што ја не гледам као врлину).Да се ја питам,дао би цигосима државу негде у Сибиру,Сахари,Блиском истоку,или било где,где има места.Па нек тамо смрде колико хоће.\nОво је чиста дискриминација Срба,као већинског народа,и јединог народа који се борио за ову земљу,јбт па ово је неуставно!\n08-18-2006, 07:50 PM #3\nНисмо ми Израел, знате како су код њих регистровани аутомобили? Таблице израелаца су жуте боје , са њима можеш да се возаш где хоћеш и слично. Док например код Палестинаца и муслимана су таблице плаве боје. Наприме р ако је неки монгрил проблематичан он добије плаву таблицу са наранџастом коцком са леве стране ... тако сме да се вози само у одређено доба дана и на одређеним путевима..\n08-18-2006, 10:05 PM #4\nCiganima ponudiš i besplatno školovanje,i da počnu nešto da rade i zaradjuju, ali oni neće!Oni su neradnici,i to je razlog zbog kojeg su oni u takvoj situaciji-žive neuredno,prljavi su,nemaju normalne uslove za život..........a nismo mi krivi(nažalost)zbog toga, oni su kod nas uvek(nažalost) imali ista prava kao i svi ostali\nJedino što rade je to da se nenormalno množe,i zato ih ja smatram 'kancerom' nacije (kao širenje nepotrebnog tkiva).\nAko u skorije vreme ne počne operacija odstranjivanja ovog kancera,mislim da posle može biti kasno za bilokakvu operaciju-nažalost,u Srbiji je takva situacija!!!\nZa čistu Srbiju,smrt ciganima!!!!\nLAZIĆ: TADIĆ DOVUKAO AL KAIDU NA VLAST Bad skin Општа дискусија 0 09-26-2004 01:23 PM\nPage generated in 0.92078 seconds with 11 queries


DUŠA VOJVOĐANSKE JESENI | Turistička organizacija Vojvodine - Vojvodina, Srbija ДУША ВОЈВОЂАНСКЕ ЈЕСЕНИ | Turistička organizacija Vojvodine - Vojvodina, Srbija\n> Novosti i obaveštenja > DUŠA VOJVOĐANSKE JESENI\nVRŠAC GRAD LJUBAVI, VINA I VETRA\nVršac je grad bogate kulture, istorije, sa živopisnim prirodnim lepotama, grad u kome se prožimaju tradicija i savremeni tokovi življenja. Sam grad se nalazi na ivici Panonske nizije u jugoistočnom Banatu, u podnožju Vršačkih planina i uz granicu sa Rumunijom. Vršac je jedan od najstarijih banatskih gradova, poznat po specifičnoj klimi i čistom vazduhu, jer ovde vetrovi duvaju preko 200 dana godišnje i konstantno pročišćavaju gradski vazduh.\nKulturno bogatsvo ovog grada je veliko, jer obiluje mnogobrojnim crkvama, kulturnim institucijama i zdanjima različitih stilova, gde svaki objekat ima svoju specifičnu priču. Neke od najznačajnih znamenitosti Vršca su Vršačka kula –simbol grada, manastir Mesić, katedrala posvećena Sv. Gerhardu, Vladičanski dvor, Stara apoteka, Sterijina kuća, kapela Sv. Krsta, šest muzeja.\nVršac je grad iz koga su potekle mnoge poznate ličnosti, pre svega Jovan Sterija Popović- poznati srpski dramaturg, zatim Paja Jovanović-čuveni slikar srpskog realizma, Josif Jovanović Sakabenta-vladika, Vasko Popa- poznati pesnik, Bora Kostić- šahovski velemajstor, Žarko Zrenjanin- narodni heroj i mnogi drugi.\nKada govorimo o Vršcu, ipak najpre pomislimo na vino i vinograde. Ovaj kraj je poznat po dugoj tradiciji uzgoja vinove loze i proizvodnji kvalitetnog vina. Stoga kada se uputite ka Vršcu obavezno svratite u neku od vinarija gde će vas dočekati ljubazni domaćini i uz čašu dobrog vina ugostiti u svome domu. Vinarije koje svakako treba posetiti u ovom delu Vojvodine su vinarija „Vinik“, vinarija „Bahus“, vinarija „Sočanski“, vinarija „Selecta“, vinarija „Conte Vallone“.\nManastir Mesić je ženski manastir i posvećen je rođenju Svetog Jovana Krstitelja. Jedan je od najznačajnijih manastira u jugoistočnom Banatu. Prvi pisani dokument u kome se pominje manastir Mesić je katastih Pećke patrijaršije iz 1660. i 1666. godine. Najverovatnije ga je sagradio neko iz porodice Branković u XV veku. U XVIII veku manastir dobija reprezentativan izgled kakav ima i danas, tada je sazidan konak a hramu je dozidana nova priprata barokni zvonik. Zidno slikarstvo čine tri sloja fresaka nastalih od XVI do XIX veka. Mesićki hram krasi ikona kojoj se pridaje čudotvorna moć, i nalazi se na Bogorodičinom tronu. Poznata je kao Bogorodica „Dostojno Jest“, potiče sa Atosa i u manastir Mesić je stigla 1803. godine.\nCRKVA TEODORA VRŠAČKOG\nU čast Sv. Teodora Vršačkog, na Vršačkom bregu podignut je 2002. godine hram Svetog Teodora Vršačkog. Vršački vladika Teodor Nestorović 1594. godine je podigao Banaćane na ustanak protiv Turaka. Ktitor crkve je Rodoljub Drašković, a hram je živopisan 2003. godine.\nKATEDRALA SVETOG GERHARDA U VRŠCU\nKatedrala Svetog Gerharda je najveća rimokatolička crkva u Srbiji i zidana je od 1860. do 1863. godine. Katedrala je građena u gotičkom stilu. Enterijer crkve je bogato opremljen oltarskim slikama, vitražima, skulpturama i izrezbarenim nameštajem. Posebnu vrednost imaju orgulje, tako da katedrala predstavlja i koncertnu dvoranu, gde su nastupali mnogobrojni horovi i poznati pevači.\nNa putu za Vršačku kulu, nalazi se etno kuća Dinar. Ovaj autentični restoran sa specijalitetima domaće kuhinje predstavlja spoj tradicije i savremenih zahteva potrošača. Enterijer etno kuće je od drveta, a sam ambijent restorana vas vraća u davna vremena naših predaka. Restoran se sastoji iz dva dela , prvi je u etno stilu, drugo je vinska sala. Ovde posetici mogu uživati u specijalitetima nacionalne kuhinje i širokom spektru vina iz lokalnih vinarija, kao i domaćim rakijama.\nVinarija „Vinik“ je prva registrovana vinarija u Vršcu i nalazi se u pravom vinskom podrumu. Vinarija je nastala kao nastavak duge porodične tradicije proizvodnje vina. Odlikuje se proizvodnjom nekoliko vrsta vina koje ne proizvodi nijedan drugi proizvođač u Srbiji. Posebno su izdvajaju roze bermet Berrmeto i Kasna berba Barrique. Takođe je poseban ugođaj poseta Vinskom podrumu Vinik gde u autentičnom ambijentu gosti mogu da degustiraju različite sorte kvalitetnih vina.


U Zvorniku danas 6, u Srpskoj 226 novih slučajeva - infoBirač\nU Zvorniku danas 6, u Srpskoj 226 novih slučajeva\nOd posljednjeg izvještaja o epidemiološkoj situaciji u Republici Srpskoj, u posljednja 24 časa, u Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske, Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske, Univerzitetskoj bolnici u Foči i u bolnicama Sv. Vračevi u Bijeljini i Sveti apostol Luka u Doboju i izvršeno je testiranje 959 laboratorijskih uzoraka, a novi virus korona (SARS-CoV-2) potvrđen je kod 226 osoba.\nRadi se o 119 muških i 107 ženske osoba, od kojih su 30 mlađe, 139 srednje i 57 osoba starije životne dobi.\nPrema mjestu prebivališta, 51 osoba je iz Banjaluke, 33 iz Trebinja, 21 iz Bijeljine, po 11 iz Bratunca i Doboja, devet iz Modriče, po šest iz Bileće, Broda, Zvornika, Кozarske Dubice i Lopara, po pet iz Кneževa i Laktaša, po četiri iz Gacka, Prijedora, Teslića, Han Pijeska i Čelinca, po tri iz Višegrada i Ugljevika, po dvije iz Gradiške, Dervente, Кalinovika, Ljubinja, Mrkonjić Grada, Petrova, Ribnika i Čajniča i po jedna iz Berkovića, Istočne Ilidže, Кostajnice, Кotor Varoša, Novog Goražda, Prnjavora Stanara i Šipova.\nU posljednja 24 časa, Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske prijavljeno je 29 smrtnih slučajeva kod kojih je potvrđeno prisustvo virusa korona. Radi se o 15 muškaraca i 14 žena, srednje i starije životne dobi od kojih je devet osoba iz Banjaluke, tri iz Pala, po dvije iz Prnjavora, Istočnog Novog Sarajeva, Višegrada i po jedna osoba iz Laktaša, Čelinca, Petrova, Bijeljine, Dervente, Bratunca, Doboja, Novog Grada, Han Pijeska, Sokoca i Istočne Ilidže.\nDo sada je u Republici Srpskoj potvrđeno 35.596 slučajeva virusa korona, a preminulo je ukupno 1.644 osoba kod kojih je potvrđen test na virus korona. U Republici Srpskoj, od novog virusa korona, do sada se oporavilo ukupno 21.715 osoba, a testirano je ukupno 155.937 osoba.\nUkupan broj hospitalizovanih u Republici Srpskoj je 937, u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske 344, a u opštim bolnicama 593. U Republici Srpskoj pod zdravstvenim nadzorom trenutno je 10.554 osoba, a nadzor je završen kod 112.192 osoba.\nU Milićima u toku prikupljanje namirnica i sredstava za pečenice u susret Božiću\nNTC – specijalizovani program za edukaciju djece od 4 do 12 godina – Radionice u Zvorniku od 8. aprila\nPrinosi pšenice u Zvorniku bili iznad prosjeka, očekuje se dobar rod kukuruza


U petak 13. aprila u 19 časova na adresi Vojvode Bojovića 13, otvara se novi “Omladinski centar CK13” kao “alternativni i edukativni prostor namenjen podsticaju i razvoju društvenog angažmana i političkog aktivizma pre svega mladih, koji podrazumeva visok stepen samoorganizacije i samoodrživosti aktivnosti mlađih generacija i njihovih nezavisnih političkih akcija”.\n“Omladinski centar CK13” su osnovale tri nezavisne organizacije iz Novog Sada: Kružok, AKO – Alternativna Kulturna Organizacija i Centar za nove medije_kuda.org. Ovaj projekat predstavlja nastavak zajedničkog rada tri organizacije na problemima desnog ekstremizma, fašizma, nacionalizma i ksenofobije. Realizacija projekta je omogućena inicijalnom podrškom fondacije “Schueler Helfen Leben” iz Berlina, Nemačka (www.schueler-helfen-leben.de)\nPrevious Previous post: BMW M5 reklame i još ponešto\nNext Next post: Scribd iliti “E-resavska škola”


▲Olazin, oralna disperzibilna tableta, 5 mg Pakovanje: ukupno 28 kom,blister, 4 x 7 kom\n▲Olazin, oralnadisperzibilnatableta,10mg Pakovanje:ukupno 28kom,blister,4x7kom\nProizvođač: FARMAL D.D.\nAdresa: Hrvatska, Ludbreg, Branitelja domovinskog rata 8 Podnosilac zahteva: DE-TA-P D.O.O.,\nAdresa: Valjevo, Radnička 73\n▲Olazin, 5 mg, oralna disperzibilna tableta\n▲Olazin, 10 mg, oralna disperzibilna tableta\nŠta je lek Olazin i čemu je namenjen\nŠta treba da znate pre nego što uzmete lek Olazin\nKako se upotrebljava lek Olazin\nKako čuvati lek Olazin\nŠTA JE LEK ▲ Olazin I ČEMU JE NAMENJEN\nOlazin pripada grupi lekova koji se zovu antipsihotici.\nKoristi se za lečenje shizofrenije bolesti sa simptomima kao što su slušne, vidne i dodirne halucinacije, pogrešna uverenja, neuobičajena sumnjičavost i povlačenje u sebe. Osobe sa ovom bolešću mogu takođe osećati depresiju, anksioznost ili napetost.\nTakođe koristi se za lečenje umerenih do teških maničnih epizoda, stanja sa simptomima uzbuđenja ili euforije. Olanzapin se koristi u prevenciji ponovnog javljanja navedenih simptoma, kod pacijenata sa bipolarnim poremećajem koji su reagovali na terapiju olanzapinom tokom maničnih epizoda.\nUpozorite lekara ako uzimate druge lekove, imate neku hroničnu bolest, neki poremećaj metabolizma, preosetljivi ste na lekove ili ste imali alergijske reakcije na neke od njih\nLek Olazin ne smete koristiti:\nAko ste alergični (preosetljivi) na olanzapin ili na bilo koju od pomoćnih materija. Alergijska reakcija se prepoznaje kao ospa, svrab, otok lica, otok usana i problemi sa disanjem (kratak dah). Ako se kod Vas pojave ovi simptomi i znaci, odmah obavestite Vašeg lekara.\nAko Vam je dijagnostikovano očno oboljenje (kao što je jedan oblik glaukoma-povećan očni pritisak).\nKada uzimate lek Olazin, posebno vodite računa:\nNe preporučuje se primene leka Olazin kod starijih pacijenata sa demencijom, jer može doći do ispoljavanja ozbiljnih neželjenih dejstava.\nLekovi ove vrste mogu izazvati neuobičajene pokrete, uglavnom lica i jezika. Ako Vam se to dogodi, obavestite Vašeg lekara.\nVeoma retko, lekovi ove vrste izazivaju pojavu groznice, ubrzanog disanja, znojenja, mišićne ukočenosti i pospanosti ili nesanice. Ako se kod Vas pojave ovi simptomi, odmah obavestite Vašeg lekara.\nDobijanje na telesnoj masi je primećeno kod pacijenata na terapiji olanzapinom. Potrebno je da redovno proveravate Vašu telesnu masu.\nPovišen nivo šećera i masnoće u krvi (triglicerida i holesterola) primećen je kod pacijenata na terapiji olanzepinom.Potrebno je da proverite nivo šećera i masnoća u krvi pre početka, kao i tokom terapije lekom Olazin.\nAko imate neku od sledećih bolesti, što je pre moguće, obavestite Vašeg lekara:\nMoždani udar (šlog) ili “mini šlog.” (kratkotrajni simptomi moždanog udara)\nOboljenje jetre ili bubrega\nPoremećaj u radu tankog creva (paralitički ileus)\nMoždani udar ili “mali šlog” (prolazni simptomi moždanog udara).\nAko patite od demencije, Vi ili vaši rođaci ili osoba koja vodi računa o Vama, treba da obavestite Vašeg lekara u slučaju da ste bilo kad ranije imali moždani udar (šlog) ili “mini šlog.”\nAko ste stariji od 65. godina, rutinski će Vam se kontrolisati vrednost krvnog pritiska. Olazin se ne primenjuje kod pacijenata mlađih od 18. godina.\nUkoliko ste vi ili neko u vašoj familiji imali vensku trombozu, budite posebno oprezni jer lekovi iz ove grupe\nmogu izazvati formiranje krvnih ugrušaka (tromba).\nDok uzimate Olazin, druge lekove možete koristiti samo po savetu Vašeg lekara. Možete osećati pospanost ako Olazin uzimate istovremeno sa antidepresivima ili lekovima za lečenje anksioznosti ili nesanice.\nTreba da obavestite lekara ako uzimate ili ste nedavno uzimali fluvoksamin (antidepresiv), karbamazepin (antiepileptik i stabilizator raspoloženja) ili ciprofloksacin (antibiotik), jer može biti neophodna promena doze Olazin-a.\nNaročito treba da obavestite lekara ako uzimate lekove za lečenje Parkinsonove bolesti.\nUzimanje leka Olazin sa hranom ili pićima\nNemojte piti alkoholna pića dok uzimate Olazin,, zbog toga što njihova istovremena primena može izazvati pospanost.\nPrimena leka Olazin u periodu trudnoće i dojenja\nObavestite Vašeg lekara što je pre moguće ako ste trudni ili mislite da ste možda ostali u drugom stanju. Ne smete uzimati ovaj lek ako ste trudni, pre nego što o tome porazgovarate sa Vašim lekarom. Ne treba da uzimate ovaj lek u periodu dojenja, jer se mala količina Olazin-a izlučuje u majčino mleko.\nUkoliko je majka uzimala olanzapin u poslednja tri meseca trudnoće kod novorođenčeta se mogu javiti sledeći simptomi: drhtanje, mišićna ukočenost i/ili slabost, pospanost, uznemirenost, problemi sa disanjem i teškoće pri hranjenju. Ako se neki od ovih simptoma jave kod Vaše bebe može biti neophodno da se javite lekaru.\nUticaj leka Olazin na upravljanje motornim vozilima i rukovanje mašinama\nPostoji rizik da ćete se osećati pospano tokom uzimanja leka Olazin. Ako Vam se to dogodi, ne upravljajte motornim vozilima i ne rukujte mašinama. Obratite se Vašem lekaru.\nVažne informacije o nekim sastojcima leka Olazin\nOlazin, oralna disperzibilna tableta sadrži aspartam, izvor fenilalanina. Može biti štetan za osobe sa fenilketonurijom.\nOvaj lek sadrži manitol.\nLek Olazin uzimajte uvek tačno onako kako vam je to objasnio Vaš lekar. Ako niste sasvim sigurni, proverite sa svojim lekarom ili farmaceutim.\nLekar će Vam reći koliko tableta leka Olazin treba da uzmete, kao i koliko dugo treba da nastavite sa\nuzimanjem. Dnevna doza Olazin-a je u rasponu između 5 mg i 20 mg. Obavestite lekara u slučaju da se kod Vas ponovo jave simptomi, ali ne prekidajte uzimanje leka sve dok Vam to lekar ne kaže.\nOlazin treba da uzimate jednom dnevno prateći uputstva lekara. Pokušajte da uzimate lek svakodnevno uvek u isto vreme. Lek možete uzimati nezavisno od obroka. Tabletu treba progutati celu, sa vodom.\nOlazin, oralne disperzibilne tablete su namenjene za oralnu upotrebu.\nStavite tabletu u usta. Ona počinje da se rastvara u ustima posle nekoliko sekundi, a zatim je možete progutati s vodom ili bez nje. Usta moraju biti prazna pre nego što stavite tabletu na jezik.\nNemojte uzimati tablete vlažnim rukama zato što se mogu polomiti.\nAko ste uzeli više leka Olazin nego što je trebalo\nKod pacijenata koji su uzeli više leka nego što je potrebno, javili su se sledeći simptomi: ubrzan srčani rad, agitacija/agresija, poremećen govor, neuobičajeni pokreti (naročito lica i jezika) i snižen nivo svesti. Ostali simptomi koji se mogu javiti su: akutna konfuzija, konvulzije (epilepsija), koma, kombinacija groznice, ubrzanog disanja, znojenja, mišićne ukočenosti i pospanosti ili nesanice, usporenje srčanog rada, aspiracija, visok ili nizak krvni pritisak, poremećaj srčanog ritma. Ako se kod Vas pojave ovi simptomi i znaci, pozovite Vašeg lekara ili posetite najbližu zdravstvenu ustanovu. Pokažite lekaru kutiju leka koji uzimate.\nAko ste zaboravili da uzmete lek Olazin\nUzmite tabletu čim se setite. Nemojte uzeti dve doze u jednom danu.\nAko naglo prestanete da uzimate lek Olazin\nNemojte prestati da uzimate lek zato što se osećate bolje. Važno je da uzimate Olazin onoliko dugo koliko Vam je lekar rekao. Ako naglo prestanete da uzimate lek, može doći do pojave sledećih simptoma: znojenje, nesanica, tremor, anksioznost ili mučnina i povraćanje. Lekar Vam može sugerisati da postepeno smanjujete dozu leka pre potpunog prekida terapije.\nLek Olazin, kao i drugi lekovi, može da ima neželjena dejstva, mada se ona ne moraju ispoljiti kod svih. Odmah se javite Vašem lekaru ukoliko Vam se jave sledeća stanja:\nNeuobičajeni pokreti (često neželjeno dejstvo) najčešće lica i jezika\nKrvni ugrušci u venama (povremeno neželjeno dejstvo) naročito u nogama, (simptomi uključuju oticanje, bol i crvenilo nogu) koji mogu putem krvnih sudova da dođu do pluća i izazovu bol i otežano disanje.Ako primetite neki od ovih simptoma odmah potražite lekarsku pomoć.\nKombinacija groznice, preznojavanja ukočenosti mišića i ošamućenosti ili pospanosti (nepoznata učestalost neželjenog dejstva)\nVeoma česta neželjena dejstva (kod 1 od 10 pacijenata koji uzimaju lek)\nPorast koncentracije prolaktina u krvi\nNa početku terapije neki pacijenti mogu da osete vrtoglavicu ili nesvesticu ( sa usporenim radom srca) naročito kada naglo ustanu. Ovo stanje bi trebalo da bude prolazno, ukoliko to nije slučaj obratite se lekaru.\nČesta neželjena dejstva (kod 1-10 od 100 pacijenata koj uzimaju leki )\nPromene broja nekih ćelija krvi i nivoa masnoće u krvi\nPorast koncentracije šećera u krvi i urinu\nNeuobičajeni pokreti (naročito lica ili jezika)\nOpstipacija (otežano pražnjenje creva)\nOsećaj gubitka snage (malaksalost)\nZadržavanje tečnosti, što dovodi do oticanja šaka, zglobova i stopala\nPoremećaj seksualne funkcije kao što je sniženje libida kod osoba oba pola, ili erektilna disfunkcija kod muškaraca.\nProlazni porast enzima jetre u krvi\nPorast nivoa mokraćne kiseline i kreatin fosfokinaze u krvi\nPovremena neželjena dejstva (kod 1-10 od 1000 pacijenata koji uzimaju lek)\nMišićna ukočenost ili spazam mišića (grč, uključujući i pokrete očiju)\nOsetljivost na sunčevu svetlost\nPromene na dojkama kod oba pola kao što su galaktoreja (nenormalno stvaranje mleka) ili uvećanje dojki\nAlergijske reakcije (npr. oticanje usta i grla, svrab, ospa)\nŠećerna bolest ili pogoršanje šećerne bolesti, ponekad sa ketoacidozom (pojava ketona u krvi i urinu) ili komom\nKonvulzije, obično su povezane sa postojanjem konvulzija (epilepsija) u anamnezi\nPoremećaj u protoku mokraće\nRetka neželjena dejstva (kod 1 od 1000 pacijenata koji uzimaju lek)\nSniženje telesne temperature\nKombinacija groznice, ubrzanog disanja, znojenja, mišićne ukočenosti i pospanosti ili nesanice\nPoremećaj ritma rada srca\nIznenadna smrt nejasnog uzroka\nZapaljenje pankreasa sa bolom u stomaku, groznicom i mučninom\nOboljenje jetre sa žutom prebojenošću kože i beonjača\nMišićno oboljenje sa pojavom neobjašnjivog bola\nProdužena i/ili bolna erekcija.\nTokom uzimanja olanzapina kod starijih pacijenata sa demencijom, može doći do nastanka moždanog udara, zapaljenja pluća, nevoljnog oticanja ili zadržavanja mokraće, padova, ekstremnog umora, vizuelnih halucinacija, porasta telesne temperature, crvenila kože i poremećaja hoda. U ovoj populaciji pacijenata zabeleženi su i smrtni ishodi.\nKod pacijenata sa parkinsonizmom, primena Olazin-a može dovesti do pogoršanja simptoma bolesti.\nKAKO ČUVATI LEK Onzapin\nNemojte koristiti lek Olazin posle isteka roka upotrebe naznačenog na kutiji. Rok upotrebe ističe poslednjeg dana navedenog meseca.\nČuvati u originalnom pakovanju, radi zaštite od svetlosti. Neupotrebljen lek se uništava u skladu sa važećim propisima.\nŠta sadrži lek Olazin\nAktivna supstanca: olanzapin. Pomoćne supstance:\nKako izgleda lek Onzapin i sadržaj pakovanja\nOnzapin, 5 mg: okrugle ravne tablete, svetložute boje, kosih ivica sa utisnutom podeonom crtom na jednoj strani, a na drugoj strani sa utisnutom oznakom 5.\nOnzapin, 10 mg: okrugle ravne tablete, svetložute boje, kosih ivica sa utisnutom podeonom crtom na jednoj strani, a na drugoj strani sa utisnutom oznakom 10.\nUnutrašnje pakovanje: Alu/Alu blister\nPakovanje: 28 oralnih disperzibilnih tableta, 4 blistera od po 7 tableta.\nDE-TA-P D.O.O. Valjevo, Radnička 73.\n▲ Lek se može izdavati samo uz lekarski recept. Broj i datum dozvole:\n▲ Olazin, oralna disperzibilna tableta, 28 x (5mg): 515-01-5522-12-009 od 01.11.2013.\n▲ Olazin, oralna disperzibilna tableta, 28 x (10mg): 515-01-5523-12-005 od 01.11.2013.


Chevrolet Captiva 2.4 vs Opel Antara 2.4 2x4 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Chevrolet Captiva 2.4 vs Opel Antara 2.4 2x4\nČinjenica da je Chevrolet dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, možemo smatrati prednošću, jer su 4 osvojene zvezdice za bezbednost bolje nego neizvesnost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju terensko vozilo / suv, što u principu znači odličnu poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Povrh toga, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, američki automobil nudi marginalnu razliku od 3% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, američki automobil ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Chevrolet nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. Potrošnja goriva je približno ista. Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Chevrolet. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.