Promene u Vojsci Srbije: Brze snage i vojni rok - Sputnjik Srbija\n19:35 04.12.2019 Preuzmite kraći link\nNa konferenciji za novinare, koju je držao sa beloruskim predsednikom Aleksandrom Lukašenkom, Vučić je najavio dodatnu reformu vojske, istovremeno napominjući da će Srbija stati sa kupovinom oružja. Umesto toga, srpski predsednik najavio je da će naša zemlja „na pametan način razvijati kompletan sistem odbrane“.\nDirektor "Evroazijskog bezbedonsonog foruma" Mitar Kovač\nSlično razmišlja i Forca — u organizacionom smislu, Vojska Srbije mogla bi da bude reformisana tako što će biti formirane brzo pokretne jedinice na nivou brigada, a nije nemoguće da bude uveden i sistem vojnih baza.\n„To ne bi bio sistem baza kao što ga imaju zapadne zemlje — da se jedinice lociraju u bazama, nego je moguće ukrupnjavanje garnizona u okviru jednog od njih, kako bi se pojeftinile snage u smislu korišćenja resursa i drugih infrastrukturnih kapaciteta. Znači — manje brojno stanje, brzo pokretne snage, sa lokacijom u bazama. To bi, možda, u perspektivi, bila modernizacija vojske“, smatra Forca.\nGeneral u penziji Božidar Forca\nvojni rok, Vučić, vojska, reforma, Vojska Srbije


Odnos bh medija prema islamu i Islamskoj zajednici u BiH - AKOS\nHome > U Fokusu > Odnos bh medija prema islamu i Islamskoj zajednici u BiH\n1.1. ODNOS BH MEDIJA PREMA ISLAMU I ISLAMSKOJ ZAJEDNICI U BIH\nSvi mediji današnjice kojima se koristimo imaju svoj cilj. Najvažniji cilj medija jest da pokrenu i informiraju mase. Zapravo, mediji danas formiraju i mišljenje ljudi u društvu. Najbolji primjer za to su Sjedinjene Američke Države koje su svoj narod čisto zaglupile plasiranjem monogih laži putem medija do te mjere da mnogi ne znaju ni šta da vjeruju.\nNišta bolje stanje nije ni kod nas, jer mnogi ljudi ono što vide na TV-u uzimaju kao istinu i na osnovu toga grade svoj stav. Zapravo, mediji su glavni kreatori podjele naroda u našoj državi i u tome prednjače više nego političari. Naročito su aktivni kada je u pitanju kreiranje iskrivljene slike islama i muslimana na našim prostorima. Svakodnevno plasiranje neistina i obmana postalo je ustaljena praksa naših bh. novinara.\nKada je riječ o izvještavanju o islamu na našem području, situacija se dodatno usložnila nakon 11. septembra 2001. godine i terorističkog napada na SAD, iza kojih je stajala teroristička organizacija Al-Kaida koja se predstavlja da nastupa u ime islama. Skoro svakodnevno se u značajnom dijelu domaćih i regionalnih medija počelo pisati o islamu kroz prizmu onog što je američka administracija bivšeg predsjednika Georga Busha nazvala „ratom protiv terorizma“, i kroz stavove tzv. pripadnika vehabijskog ili selefijskog pokreta. Predstavnici tih manjinskih skupina unutar muslimanske zajednice u BiH su dobivali više medijskog prostora nego svi ostali zvanični predstavnici Islamske zajednice u BiH.\nVremenom se pitanje navodnog islamističkog ekstremizma i povezanosti bh muslimana sa Al-Kaidom pretvorilo u političko pitanje i čitavu jednu kampanju nastojala sve što ima veze s islamom predstaviti kao potencijalnu prijetnju „zapadnom načinu života“. Na neki način islam je od duhovnog i vjerskog postao sigurnosno pitanje i ta slika islama u bh. medijima je dobrim dijelom aktuelna i danas.\n1.1.2. Kako izvještavati o islamu kao vjeri?\nS obzirom da se novinarstvo prije svega bavi događajima i djelomično ličnostima, tako se izvještavanje o vjeri pa i islamu, svodi na izvještavanje o redovnim vjerskim manifestacijama. Rijetki su primjeri novinarskih priloga, bilo u štampanim ili elektronskim medijima, koji se religijom bave s ciljem da se javnost educira i upozna s vjerskom praksom i učenjem. Naravno da se od medija koji nisu u vlasništvu vjerskih zajednica ne može tražiti da promovišu i tumače učenje određene vjere, ali bi se u njihovim sadržajima trebalo naći prostora za priloge koji educiraju i rasvjetljuju pojedine aspekte vjere i vjerske tradicije. Ovo je bitnije imajući na umu da istraživanja pokazuju da ljudi u bh društvu jako malo znaju o vjeri drugog i da je to jedan od glavnih razloga netrpeljivosti.\nNa privatnim i javnim televizijskim stanicama postoje izdvojeni posebni termini u kojima se tretiraju vjerske teme, ali ni tu stvari ne stoje puno bolje. Tzv. vjerski program se, naročito tokom mjeseca ramazana kada neke privatne televizije imaju višesatni specijalni program, sve češće pretvara u nešto što je neko nazvao infotimentu kojem sve više prostora zauzimaju koncerti tzv. duhovne muzike, spotovi novokomponovanih izvođača ilahija i kasida, te reportaža iz „neke muslimanske zemlje“.\nIstovremeno u vjerskim emisijama na javnom servisu, kada je konkretno riječ o Islamskoj zajednici BiH, mogle su se čuti kritike kako se islam u takvim emisijama na RTRS- upredstavlja kao novi i manjinski fenomen na tom dijelu BiH, dok je jedan od imama na stranicama zvaničnog glasila IZ BiH Preporodurednicima srodne emisije na FTV-uzamjerio što se islam u tim emisijama predstavlja kao nešto što se isključivo povezuje sa ruralnim stanovništvom, te mu se time oduzima urbana dimenzija.\nUrednici tih medija, ne samo na javnom servisu, nego i na brojnim lokalnim medijima se žale kako im nedostaje saradnje i kvalitetnih sadržaja koje oni ne mogu pripremiti bez podrške, u konkretnom slučaju, Islamske zajednice. Sve to još jednom dokazuje tezu da se o islamu u bh medijima izvještava sporadično, senzacionalistički, nerijetko bez posebnih profesionalnih standarda i kroz prizmu dnevnopolitičkih interesa, dok istovremeno Islamska zajednica skoro da nema bilo kakvu jasnu strategiju odnosa s medijima.\n1.2. KAKO BH MEDIJI IZVJEŠTAVAJU O ISLAMU?\nNačin na koji bh mediji izještavaju o islamu, pokazuje monitoring, kojeg je na zahtjev Fondacije Konrad Adenauer proveo Media Plan Institut iz Sarajeva. Monitoring se odvijao u periodu od 1.marta do 31.marta 2007. godine. Zadatak monitoringa je bio pokazati kakvi su bh mediji kao promotori međureligijskog dijaloga. Pored islama, monitoring je uključivao kršćanstvo, pravoslavlje i judaizam.\nPredmet monitoringa su bili :\ndnevni listovi; Dnevni avaz, Oslobođenjei Nezavisne novine; javni TV-servisi: BHT, TVRSi FTV; privatne TV-stanice: NTV Hayati ATV;\nradiostanice: BH Radio 1, Radio Republike Srpskei Radio Federacije BiH.\n2.2.1. BHT (Televizija Bosne i Hercegovine)\nBHTje u spomenutom periodu monitoringa u Dnevniku koji se emitira u 19 sati o islamu izvještavao 24 puta. No umjesto Dnevnika, odlučio sam se za analizu emisije „Duhovni mostovi’koja je emitovana 4.marta 2007. godine.\nU emisiji je emitovan prilog o Gazi Husrev-begovoj medresi. Prilog nudi historijat medrese, a potom fazni sklop izjava direktora Zijada Ljevakovića, koji naglašava kako se škola prilagođavala historijskim i kulturološkim procesima od Turske, preko Austro-Ugarske i Jugoslavije do samostalne BiH.\nLjveaković također kaže: „ da škola nastoji da islam proučava bez predrasuda, da se bolje razumije“.Ističe i da se u Medresi proučavaju sve religije svijeta „i to ne iz naše percepcije, već onako kako one same sebe definiraju.“.\nU prilogu su se mogle vidjeti i izjave učenika Medrese, te profesorice Amre Memišević. Prilog je svojom zanimljivošću i obradom je pogodan za emitiranje na većini TV-stanica.\n2.2.2. FTV (Federalna televizija)\nFTVSje u centralnom Dnevniku koji se emitira u 19 sati i 30 minuta, u toku monitoringa, o islamu izvještavala 25 puta. Fokus monitoringa usmjeren je na emisiju „Mozaik religija“, koja je na programu bila 10. marta 2007. godine.\nU emisiji je zabilježena interesantna reportaža iz Bosanskog Petrovca. Domaćin je bio glavni imam Mirzet Spahić, koji u uvodnom dijelu iznosi kratku historiju ovog gradića te naglašava kako je: „grad podario veliki broj poznatih ličnosti umjetnika poput Mersada Berbera, Skendera Kulenovića i Mustafe Nadarevića“.Praćeno snimcima mjesta, njegovih džamija i vjerskih obreda, dalje slušamo opisivanje grada i s vjerske strane – broj džamija, džemata, džematlija. Bilježi se i izjava učitelja iz mekteba, koji ističe: „da ono što djeca nauče na vjeronauci, u mektebu dodatno prodube". Naglašava i to kako: „ U Petrovcu nije tradicija da djeca idu u mekteb i da je stoga jako važno da vjeronauka ostane u školama“.Prilog se potkrepljuje i dijelom u kojem djeca iz mekteba uče sure, prvo na arapskom, a zatim i na bosanskom j eziku.\n2.2.3. TV RS (Televizija Republike Srpske)\nKada je u pitanju TVRS, islam je tretiran kao nesamostalni subjekt i uglavnom se o njemu izvještava posredstvom agencijskih vijesti. U toku monitoringa islam je u Dnevniku TV RS-aspomenut 17 puta.\nU Dnevniku emitiranom 19.marta 2007. godine jedan urednički potez daje negativan novinarski uklon prema islamu.\nTako voditeljica otvara emisiju informacijom da „ islamski ekstremisti iz BiH preko Ukrajine dolaze na Kavkaz kako bi se borili protiv Rusije i njene vojske“. Vješto zatim prelazi na drugu vijest: „Istovremeno Ali Abdul Sahin, visoki funkcioner Islamskog džihada rekao je da će islamski ekstremisti, ako bude potrebno, ponovo ratovati u BiH“.Ove dvije vijesti su objavljene prije flash najave, čak i prije uobičajenog pozdrava na početku emisije, što ukazuje na to da su imale političku težinu koja prikazuje islam kao ratobornu vjeru, a Bošnjake veže za narode koji na neki način podržavaju svjetski terorizam.\n2.2.4. NTV Hayat\nNTV HayaPnema specijalističke vjerske emisije tako da je fokus u toku monitoringa bio na centralnim informativnim emisijama „ Vijesti u7“ i „Centralni dnevnik“ O islamu se u toku monitoringa izvještavalo 19 puta. Sedamnaest puta se radilo o neutralnom izvještavanju, dok se dva puta radilo o afirmativnom odnosu. U oba slučaja riječ je o borbi za samostalnost bošnjačkog naroda i stradanjima muslimana s prostora bivše Jugoslavije.\nCijela jedna emisija „Centralni dnevnik" od 24. marta 2007. godine je bila posvećena izjavi reisu-l-uleme Mustafe ef. Cerića datoj u Beču da je: „Očito da jedino bosanski muslimani treba da dijele svoju zemlju, svoju političku vlast i svoju budućnost sa onima koji su počinili genocid protiv njih"i „kako su svi narodi bivše Jugoslavije ostvarili pravo na svoju državu, osim bosanskih mu.slimana“.Voditelj emisije je izjavu prokomentirao kao: „Bio je to nastup Cerića u njegovom stilif"\n2.2.5. ATV (Alternativna televizija)\nATV"6nema poseban medijski prostor niti emisiju za vjerske sadržaje. Veća zastupljenost vjerskih sadržaja vidljiva je jedino u vrijeme vjerskih praznika. Islam (IZ) je u toku monitoringa na ATV-uspomenut 8 puta. Gledano po minutaži najduže je trajao prilog o izjavi reisu-l-uleme Mustafe ef. Cerića o Srebrenici. Poglavar Islamske zajednice u BiH Mustafa ef. Cerić izjavio je da bi „ Srebrenica trebalo da bude izuzeta izRSi dobiti specijalni status u teritorijalno-administrativnoj organizaciji BiH zbog zločina počinjenih na području te opstine.\n2.2.6. BH Radio 1\nBH Radio 1objavio je u martu 2007. godine ukupno devet novinarskih radova u vezi sa aktivnostima vjerskih zajednica, od toga se jedan odnosio na islam (IZ). Kontekst u kojem su objavljene informacije uglavnom se odnosio na ljudska prava. Novinari BH Radija 1 uglavnom su neutralni prema događajima i osobama o kojima izvještavaju.\nPunu pažnju i pohvale za koncepciju zaslužuje emisija „ Vjerski program“ BH Radija 1. U emisije od 8. marta 2007. godine obrađena je tema opraštanja u svim religijskim tradicijama.\nKako se objašnjava fenomen opraštanja, kada i kako oprostiti, kako zatražiti oprost, pitanja su koja su predstavnici vjerskih zajednica postavili i sebi vjernicima i pokušali na njih dati odgovore na temelju vjerskih pouka. Svoje stavove su ilustrirali primjerima iz života poslanika Muhammeda, Josifa, kralja Salomona, Josipa Pravednog… \n2.2.7. Radio Federacije BiH\nRadio Federacijeje u izvještajnom periodu objavio 13 novinarskih radova o religijskim zajednicama od toga se šest odnosilo na događaje i ličnosti u vezi sa islamom. Jedan od priloga koji je i afirmativno ocijenjen je intervju sa ljubljanskim muftijom Nedžadom ef. Grabusom, u kojem se dijelom govori o poziciji muslimana u Sloveniji i ulozi Islamske zajednice u pripremama za izgradnju Islamskog centra u Ljubljani.\nKada je u pitanju emisija vjerskog karaktera, na Radiju Federacijese emitira emisija „Islamsketeme". Emisije u toku monitoringa su uglavnom bile posvećene pripremama za obilježavanje godišnjice rođenja poslanika Muhammeda a.s. Izuzetak je jedino bila emisija emitirana 9. marta 2007. godine, u kojoj je uz stručnu pomoć profesora sa Poljoprivrednog fakulteta bilo govora o odnosu islama prema ljudskoj prehrani.\n2.2.8. Radio Republike Srpske\nRadio Republike Srpskeje u toku monitoringa objavio 11 novinarskih radova o religijskim zajednicama u BiH. Četiri su bile posvećene islamu, odnosno djelovanju reisa Mustafe ef. Cerića. Urednički odnos prema reisu Ceriću može se posmatrati kao negativan. Istina njegove izjave su korektno prenesene, ali uglavnom objavljene s ciljem ukazivanja na njegov politički angažman, koji je usmjeren protiv RS-a. Treba naglasiti da Radio Republike Srpskeu svom programu emituje emisije vjerskog sadržaja, ali se one odnose na pravoslavnu i katoličku vjeru, islam se u njima ne spominje.\n2.2.9. Nezavisne novine\nNezavisne novinenemaju poseban medijski prostor niti rubriku posvećenu vjerskim sadržajima. Od 48 tekstova popraćenih monitoringom, na islam (IZ) odnosilo se njih 18. U tim tekstovima, Nezavisne novinesu pisale o početku gradnje džamije u Zvorniku, o obilježavanju nekolicine sarajevskih džamija kao nacionalnih spomenika kulture, o sprečavanju ukopa Bošnjaka, stradalih 1992. godine kod džamije u Bratuncu.\nNezavisne novinetakođer donose tekst o Agenciji za certificiranje halal kvalitete u Tuzli kao jedine te vrste u regiji, agencijskim vijestima pokrivaju konferenciju „Islam u Europi" održanu u Beču kao i susret reisa Cerića i predsjednika Srbije Borisa Tadića.\n2.2.10. Dnevni avaz\nDnevni avazje bio među vodećim dnevnim novinama po broju objavljenih tekstova o temi religije. Od 111 tekstova, najviše se odnosilo na islam (IZ) 63, od toga je 29 puta bilo putem izvještaja, 27 u vijestima, objavljena su četiri intervjua, dva komentara i jedan je tekst svrstan u rubriku „ostalo". Najčešći je bio zastupljen društveno – politički kontekst, dok je nešto manje dominantan bio vjerski kontekst.\nU izdanju 2. marta 2007. godine objavljen je intervju sa reisom Mustafom ef. Cerićem, a povod je bila presuda suda u Haagu o zločinima u BiH. Reis Cerić je između ostalog rekao slijedeće: „ Presudu Den Haaga će Srbija i Crna Gora zauvijek nositi na svojim leđima kao sintagmu holokausta"",te u istom intervjuu rekao da „pojedini novinari i časopisi utrkuju se u vrijeđanju muslimana"".U broju 24. marta Dnevni avazizvještava kako dekan Filozofskog fakulteta nije dozvolio da ova institucija omogući muslimanima sobu za molitvu. „Mi smo državna, obrazovna, a ne vjerska institucija. Kada bismo tako nešto uveli, nakon izvjesnog vremena imali bismo problema s pripadnicima različitih sekti",komentarisao je dekan.\nU razdoblju kada se nisu obilježavali vjerski praznici, Oslobođenjeje najviše pisalo o islamu (IZ), a razlog za toliku zastupljenost bili su konkretni događaji: incidenti u selu Baričići, sukobi IZ-a i pristalica vehabijskog pokreta, zatim Objediniteljski sabor IZ-e u Srbiji. O islamu se pisalo 51 put, i to najviše u vijestima (28) i izvještajima (9), s mnogo komentara (6), svega jednim intervjuom i šest puta „ostalim" formama. Najviše je dominirao društveno – politički kontekst 25 puta, dok je vjerski kontekst dominirao 18 puta.\nU većini tekstova stav novinara je bio neutralan, dok su samo dva zabilježena u negativnom kontekstu, a oba su se odnosila na reisa Cerića. Već spomenuti jedini intervju je bio sa sandžačkim muftijom, Muamerom ef. Zukorlićem, koji je govorio o problemima koje izazivaju vehabije, ostatku Miloševićevog režima, te položaju muslimana u Srbiji (24.mart 2007.g.).\n2.2.12. Generalni zaključci monitoringa\nUkupan dojam na osnovu analize jeste da je iskorištenost vodećih bh medija u promociji islama i njegovih vrijednosti veoma mala. Kao što se da zaključiti iz samog monitoringa, uglavnom kada je riječ o islamu, radi se o klasičnom izvještavanju o određenim događajima. U većini slučajeva preovladava društveno – politički kontekst, dok se vrlo rijetko radi o vjerskom kontekstu. No, ono što je svakako pozitivno je to što ni u jednom mediju nije zabilježen negativan novinarski izvještaj ili komentar kada se radi o cjelokupnoj vjeri, njenom prakticiranju ili njenim vrijednostima. Što se tiče javnih radio i TV-servisa (BHT, FTV, TV RS, BH Radio 1, Radio RS,i Radio Federacije), oni imaju specijalne religijske programe, dok ATVi NTV Hayatto nemaju. Ali problem kod tih emisija je što su u njihov sadržaj „upakovane“ sve monoteističke religije u BiH, pa se postavlja pitanje da li je takav program prihvatljiv svim vjernicima. Primjera radi, na francuskoj javnoj televiziji, emisije o islamu i katoličanstvu se emitiraju odvojeno i u posebnim vremenskim terminima, jer autori emisija ističu da ono što katolike u vjerskom smislu interesira, muslimanima apsolutno nezanimljivo, i obratno. Kada su u pitanju novine, one nemaju poseban medijski prostor niti rubriku posvećenu vjerskom sadržaju. Jedina emisija sa izrazito islamskim sadržajem je „Islamske teme“, koja se emituje svakog petka u programu Radija Federacije.\nOstali mediji u BiH, izuzevši islamske medije, imaju poprilično isti odnos prema islamu kao i vodeći mediji. Rijetki su primjeri da mediji imaju emisije islamskog karaktera kao što ja bila emisija „Islam u vremenit‘ emitovana na RTV USK-a, koja je zamijenjena sa emisijom „Duhovni svijet,te emisija Radija USK-a koja se emituje svakog petka, a voditelji i gosti su studenti i profesori Islamskog pedagoškog fakultetea u Bihaću. Ista radio-stanica emituje svakog ramazana emisiju „Zore Allahove milosti “,koja se emituje već duži niz godina.\n Teroristički napad na SAD, serija koordiniranih napada protiv SAD-a, koji su se dogodili u utorak 11.septembra 2001. godine. Prema izvještaju 911 Komisije, 19 osoba u službi Al-Kaide otelo je četiri američka aviona. Dva su udarila u Svjetski Trgovački Centar, po jedan u svaki neboder. Treći avion je udario u Pentagon, a četvrti se srušio u Pensilvaniji. (Wikipedija)\n Al-Kaida od arapske riječi al-Qaidah što znači „baza", je ime dato savezu terorističkih organizacija. Osnovana je od strane arapskih dobrovoljaca koji su 80-tih godina odlazili u Afganistan boriti se protiv SSSR-a.\n Monitoring je redovno posmatranje i bilježenje aktivnosti koje se odvijaju u okviru nekog projekta ili programa. To je proces rutinskog prikupljanja informacija o svim aspektima projekta.\n Fondacija Konrad Adenauer je aktivna duže od 50 godina, a ime je dobila po prvom njemačkom kancelaru. Svoja predstavništva ima u 67 država, a predstavništvo u Sarajevu je otvoreno u februaru 1997. godine. Oblici djelovanja Fondacije su organiziranje seminara, okruglih stolova, konferencija, savjetovanja, političkih programa, te posjeta zemljama u regiji.\n Media Plan Institut je privatna organizacija za razvoj medija u BiH, osnovana 1995. godine. Media Plan je institucija sa velikim iskustvom u medijskim istraživanjima, edukaciji profesionalaca, on line informisanju, audio i video produkciji, te različitim komunikacijskim projektima.\n BHT je naziv za državnu televiziju BiH. U periodu od 1992. do 1998. nosila je naziv RTV BiH, program se emituje na području cijele BiH iz RTV doma u Sarajevu, te iz informativno tehničkih centara u Bihaću, Banjoj Luci, Mostaru, Tuzli i Zenici.\n „Duhovni mostovi" je naziv programa o religijskim temama koji BHT emitira svake nedjelje u 12 sati i 10 minuta. Emisija traje 50 minuta, a uređuje je Žana Vukosavljević. Emisija se radi u koprodukciji sa RTRS-om.\n Fondacija Konrad Adenauer, Mediji i religija, Fondacija izdavač, Sarajevo, 2007. str.21.\n „Mozaik religija" je sedmična tematska emisija koja se na FTV-u emitira subotom u 11:30. Riječ je o polusatnom vjerskom programu, čiji su urednici Marina Knežević i Nedim Hrbat.\nFondacija Konrad Adenauer, Mediji i religija, str.31.\nTV RS je entitetska televizija Republike Srpske. Sa radom je počela 19. aprila 1992. godine, kada je emitiran prvi Dnevnik. Osnivač je Republika Srpska, a sjedište je u Banjoj Luci.\nFondacija Konrad Adenauer, Mediji i religija, str.38.\n Mustafa ef. Cerić je rođen 1952. godine u Visokom. Osnovnu školu je završio u rodnom mjestu, a Gazi Husrev-begovu medresu u Sarajevu. Diplomirao je na Univerzitetu al-Azhar u Kairu 1978. godine. U Čikagu završava postdiplomske studije iz islamske teologije na Odsjeku za bliskoistočne jezike i civilizacije gdje i doktorira pred poznatim muslimanskim učenjakom Fazlur Rahmanom s tezom: (Studija o teolokom učenju Ebu Mensura el-Maturidije) 24. 09. 1986. godine. Na funkciju reisa izabran je 1993.godine. Mustafa ef. Cerić predstavlja jednu od najutjecajnijih islamskih ličnosti kako u svijetu.\nFondacija Konrad Adenauer, Mediji i religija, str.46.\nBH Radio 1 je vodeća stanica za vijesti i informacije namijenjene cijeloj BiH. Sa emitovanjem programa je počeo nakon gašenja nekadašnjeg Radija BiH u maju 2001. godine.\n„Vjerskiprogram" je emisija na BH radiju 1 koja se emitira jednom sedmično. Predstavnici zvaničnih religija u BiH u tom programu donose mnoge podatke i zanimljivosti iz povijesti vjerskih knjiga. Autori ove emisije potenciraju sličnosti i govore o vjeri iz perspektive vjernika.\nFondacija Konrad Adenauer, Mediji i religija, str.70.\nRadio Federacije je transformirani radijski program iz nekadašnjeg Radija BiH. Emitovanje radija je počelo u maju 2001. godine, a prvi glavni i odgovorni urednik bio je Esad Cerović.\n„Islamske teme" je emisija koja se emitira na Radiju Federacije svakog petka. Predmet njenog interesovanja su teme iz vjerskih knjiga – teološke, tradicijske i povijesne. Autori emisije su Zehra Alispahić i Remzija Pitić.\nFondacija Konrad Adenauer, Mediji i religija, str.77.\nRadio Republike Srpske je kao i TV RS osnovala Vlada RS 1992. godine, sa sjedištem u Banjoj Luci.\nNezavisne novine su dnevne novine koje se štampaju u Banjoj Luci. Jedine su novine koje punu distribuciju imaju u oba entiteta i jedine novine iz RS-a koje su pisale o zločinima Srba nad Bošnjacima i Hrvatima.\nFondacija Konrad Adenauer, Mediji i religija, str.98.\nDnevni avaz je dnevna novina, osnovana 1993. godine u Sarajevu. Trenutno je najtiražnija novina u BiH, a prema tvrdnji novine tiraž je 100.000 primjeraka.\nFondacija Konrad Adenauer, Mediji i religija, str.106.\nOslobođenje je dnevna novina koja se štampa u Sarajevu. Oslobođenje je novina sa najdužom tradicijom u BiH. Novine su prvi put štampane 30.augusta 1943. godine u Ugljeviku kao antinacističke novine.\nFondacija Konrad Adenauer, Mediji i religija, str.134.


Cijene s veletržnice: Raštika i mahune do 3 KM, krompir domaći 1,10 KM, špinat do 2,5 KM... - Stolac.co\nNakon tromjesečnog prosječnog rasta cijena voća i povrća na veletržnici u Tasovčićima u petak, 24. rujna, cjenovna slika je suprotna, došlo je do pada cijena. Po svemu sudeći bit će to kratkoga daha. Dva udarna artikla tijekom cijele godine – krumpiri i kupus, imaju postojanu cijenu. Krumpiri se cijene od 1,10 hercegovačk, a planinski 1,2 KM kilogram.\nKupus je i dalje od 0,80 do 1,0 KM. Stabilne su još i cijene karfiola 2,0 do 2,5 KM, blitve je 1,2 do 1,5 KM, špinata 2,0 do 2,5 KM, peršin, celer, te prasa koja dolazi iz okolice Fojnice, su po 3 KM za kilogram. Stabilna je i cijena patlidžana 0,7 do 1,0 KM, cikle 0,5 do 1,0 KM, te paprika koje se cijene od 1 do 2 KM. Tzv. američke su od 1,3 do 1,5 KM, a mlade jesenske su 2 KM za kilogram. Moramo pohvaliti domaće povrtlare koji su počeli proizvoditi paprike u dva turnusa, proljetnom i jesenskom.\nStabilne su cijene jabuka 0,8 do 1,5 KM, krušaka koje su od 1 do 2 KM, koliko se cijeni hercegovačka viljamovka. Suhe smokve i dalje su od 4 do 6 KM, badem u ljusci je 6 do 7 KM, šljive su 1,2 do 1,5 KM, stolno grožđe je od 1,0 do 1,8, a vinsko 1,0 do 1,5 KM. Najskuplja je žilavka 1,5 KM, dok smo blatinu dobre kvalitete uočili i po cijeni od 1,2 KM za kilogram. Zadnje lubenice cijene se 0,50 KM, a praske su 2 KM. Skuplji je jedino bostan zahvaljujući sorti ananas koji se cijeni 1,5 KM, dok se plodovi od domaćih i hibridnih sorti trže za 0,8 do 1,2 KM za kilogram.\nIstičemo sve navedene cijene su na veliko i sve su istaknute, a pošto se roba proda znaju samo kupci i proizvođači, odnosno prodavači. Ispred veletržnice ponuda je sve bogatija, što je najbolji pokazatelj predstojećeg jesenskog obilja. Od novina ističemo dvije zanimljive, a to su divlje jabuke koje na jugu Hercegovine još zovu i divljakinje, cijene se 1 KM, te također divlje kruške tzv. takiše koje su 1,5 KM za kilogram. Riba se nudila na četiri štanda, najjeftiniji su bili somići i smrznuta srdela, po 6 KM, pastrva iz uzgoja bila je 9, a šaran 10 KM. Lubin i orada iz neumskih ribogojilišta, bili su 15 do 17 KM. Domaća jaja bila su od 0,23 do 0,30 KM komad. Mliječni proizvodi – kajmak iz kace cijenio se od 16 do 18 KM, dimljeni i vlašićki sir, te maslo bili su po 16 KM, Najjeftiniji bio je mladi sir iz Podveležja koji se cijenio 4 KM, a najskuplji suhi ovčji s Morina i Zelengore, te livanjski u kolutovima 20 KM za kilogram.


ICEPEAK DORR | Sport Vision – Prodavnica Sportske opreme | Sport Vision\nIcepeak DORR su muške pantalone za planinarenje. Pružaju odličnu zaštitu od loših vremenskih uslova, a istovremeno omogućavaju udobnost i fleksibilnost pokreta. Površina tkanine je vodootporna na vodu. Dvostruko pleteni rastegljivi materijal povećava slobodu pokreta tokom svih vaših aktivnosti. Ove pantalone zadovoljiće vaše potrebe na otvorenom i u ekstremnim uslovima. Džepovi sa rajsferšlusom su praktični za sve sitnice koje nosite sa sobom. Elastični struk osigurava odličnu pokrivenost. Specifikacija: Sastav: 94% poliester, 6% elastin Elastični visoki struk Džepovi sa rajsferšlusom Boja: crna.\nIcepeak DORR su muške pantalone za planinarenje.


Foto: Srna | Otvorena izložba Božidara Mandića "Ton posle tišine"\nSrna 22.10.2021 22:00\nMandić je rekao novinarima da je donio svoja avangardna djela i eksponate koji su nastali u šumi, prirodi.\n"Pokušavam da spojim ta dva elementa - prirodu i umetnost, tako da su ovo prirodni materijali, kravlja balega, drvo, kamen, materijali koji govore da nisu samo plastika, staklo, metal konstrukcija od koje je sazdana moderna civilizacija, nego da su i ovo materijali koji znaju da misle, osećaju, uobličavaju lepotu", rekao je on.\n"Mi smo pioniri svetskog, evropskog pa i našeg područja, među prvima smo se vratili životu elementa, jednostavnosti, običnosti i stvarno smo bili čudo tada, a čini mi se da je još veći jaz između mene i društva. Iako sam se ja malo resocijalizovao kroz knjige, teatar, likovnost i kolumnističke tekstove, svet je ipak otišao u mnogo veći intenzitet, tehnološko ubrzanje, za koji smatram da je potrebna i nužna kritička svest, jer ne idemo u doborm pravcu", rekao je Mandić.\n"Njegov stvaralački rad je veoma zanimljiv, da ne kažem neverovatan, a njegova priča još neverovatnija. On u stvari kroz umjetnost priča jednu priču o životu i mislim da bi bilo dobro da ga što više ljudi čuje jer on prenosi jednu vrlo zanimljivu i važnu poruku da ipak svi treba da malo usporimo u ovim turbulentnim vremenima i shvatimo da ništa nije važnije od života", rekao je Kovačević.\nIzložba Prijedor Božidar Mandić Ton posle tišine


Šta je najbolja motivacija za trening - Teretana Beograd | Fitness Centar | Ethnogym | Teretana Beograd, Fitness klub, Teretana u Beogradu, Fitness Beogradd\n53,811 pregleda 9. October 2019.\n73,709 pregleda 24. September 2019.\n91,377 pregleda 10. September 2019.\n178,936 pregleda 1. July 2019.\nŠta je najbolja motivacija za trening\n20. April 2016. 4,550 pregleda\nMotivacija je jedan od ključnih faktora za uspeh u ostvarenju ciljeva treninga. Ako je motivacija na niskom nivou na samom početku, sigurno nećete uspeti, sigurno… U jednom istraživanju koje često spominjem kažu da čak 90% novih vežbača odustane od treninga u prvih mesec dana, a onih 10% nastavlja redovno da vežba ili delimično redovno, kakva nam je budućnost ako se ovaj trend nastavi?\nU svakodnevnom radu sa novim vežbačima čini mi se da mogu da procenim da li je njihova motivacija dovoljno jaka da istraju i da li ćemo napraviti dobre rezultate. Ukoliko je motiv treninga zdravlje tu je uspeh zagarantovan. Nažalost, ljudi shvataju koliko je fizička aktivnost bitna tek kada im na to ukaže lekar ili kada nemaju ništa drugo što mogu da urade za svoje zdravlje, sa takvim motivom je lepo raditi, ljudi su spremni na razna odricanja u svakom smislu, imaju vremena za trening, zdrava ishrana nije problem, treniraju vredno i doći će do željenih rezultata.\nTakođe, ima veliki broj onih kojima je motiv nametnut, da li od prijatelja, partnera, porodice i ako je tako motivacija je veoma slaba, brzo će tražiti razloge da ne vežbaju ili da jedu malo više pošto su vežbali, sve su to izgovori, izgovori koji će na kraju dovesti do prestanka vežbanja i odustajanja, u tom slučaju morate brzo pronaći motivaciju koja vas pokreće i koja je vama važna a ne osobama iz vaše okoline.\nNišta nije teško, treba samo hteti!, kineska poslovica\nPrethodni članak: Nikada nećete imati ravan stomak: Šta god radili ovo je razlog što imate višak kilograma\nSledeći članak: Top 7 stvari koje bi trebalo da uradite nakon treninga


Zašto su srbijanski mediji osporili mirovnu poruku iz Srebrenice - Detektor\nZašto su srbijanski mediji osporili mirovnu poruku iz Srebrenice\n24. Aprila 2020.11:43\nKada je Memorijalni centar Srebrenica odao počast Srbima, Romima, Jevrejima i ostalim žrtvama Drugog svjetskog rata, pojedini srbijanski mediji su ga optužili da je antisrpski.\nOve godine se obilježava 25. godišnjica srebreničkog genocida, a Memorijalni centar Srebrenica, koji radi na očuvanju sjećanja na žrtve masakra počinjenog 1995. godine, objavio je saopštenje u znak sjećanja na žrtve nekog drugog rata, u nekoj drugoj državi.\nU ovom saopštenju, kojim se odaje počast žrtvama koncentracionog logora Jasenovac, Memorijalni centar Srebrenica navodi da će na nevine žrtve koje su stradale u Jasenovcu ili drugim mjestima, uvijek gledati kao na svoje.\nUstaški pokret je u Drugom svjetskom ratu u logoru Jasenovac ubio 83.145 Srba, Jevreja, Roma i antifašista.\nPoruka Memorijalnog centra Srebrenica kojom se odaje pošta žrtvama drugih etničkih grupa jeste neobičan izraz solidarnosti u regionu u kome su etničke podjele, negiranje ratnih zločina i historijski revizionizam uobičajeni.\nDa bismo shvatili koliko je ovo važno, treba znati da Memorijalni centar Srebrenica djeluje u vrlo neprijateljskom okruženju u entitetu Republika Srpska, u kome se mahom negira srebrenički genocid, gdje ljudi koji su vjerovatno počinili ratne zločine žive slobodno, ali gdje je podrška vlasti u potrazi za istinom o tim zločinima veoma mala.\nVećina ljudi koji žive u blizini Memorijalnog centra ili u obližnjim mjestima zna za Jasenovac i za druge zločine počinjene nad Srbima. Ipak, oni ne smatraju da se u julu 1995. godine, kada su snage bosanskih Srba ubile oko 8.000 Bošnjaka, desio genocid.\nPriznajući stradanja drugih, što je gotovo nepoznat koncept u bivšoj Jugoslaviji, Memorijalni centar Srebrenica želio je da pokaže da se može i drugačije živjeti – rame uz rame, zajedno u miru.\nNeko bi mogao da pomisli da su Srbi u Republici Srpskoj i u susjednoj Srbiji pozdravili ovaj gest.\nMeđutim, mnoge medijske kuće su ovo jednostavno ignorisale, dok su neke, poput Tanjuga i B92, odlučile da ga predstave kao pokušaj “izjednačavanja žrtava” koji umanjuje stradanje Srba u Drugom svjetskom ratu. Poruka saosjećanja za stradanje drugih pogrešno je protumačena kao poruka podjele i nepoštovanja.\nPropaganda, neistine i mržnja\nMainstream mediji u Srbiji igraju glavnu ulogu u oblikovanju javnog mišljenja i obično odražavaju dominantni narativ vladajuće garniture. Namećući podjele, podstičući unutrašnje i spoljne sukobe, oni pokušavaju da konstruišu nacionalno jedinstvo na priči o stradanjima i žrtvi srpskog naroda.\nUprkos prelasku zemlje u poludemokratiju, većina srpskih medija se nije odrekla uloge iz vremena raspada Jugoslavije, kada su djelovali kao propagandna mašina predsjednika Slobodana Miloševića, širili lažne informacije i podsticali mržnju.\nDanas oni ne izvještavaju s ratišta, ali ih izmišljaju novinskim naslovima. Izmišljaju priče o ratu u vrijeme mira, podstiču strah i prikazuju druge kao prijetnju, označavaju one koji razmišljaju kritički kao izdajnike i špijune, i ismijavaju one koji pokušavaju da promijene status quo.\nZa ubistva u Srebrenici, međunarodni i domaći sudovi u bivšim jugoslovenskim državama osudili su 45 osoba na više od 700 godina zatvora. Četiri osobe dobile su kaznu doživotnog zatvora. Međunarodni sud pravde takođe je utvrdio da masakri predstavljaju genocid.\nAli to nikada nije odjeknulo u srpskom društvu. Oni koji u Srbiji kažu da masakri u Srebrenici predstavljaju genocid suočavaju se sa osudama i tužbama.\nVladajuća elita i većina Srba priznaju da su ubistva zločin, ali vjeruju da broj stradalih nije toliki i negiraju da je Srbija imala ikakvu ulogu u podršci režimu bosanskih Srba koji je bio odgovoran za masakre.\nSrpski sudovi će suditi osumnjičenima za učešće u događajima u Srebrenici samo za ratne zločine, ne i za genocid, dok srpski zakon zabranjuje negiranje genocida, ali samo ako je genocid kao takav definisan od strane Međunarodnog krivičnog suda – koji nije presuđivao o slučaju “Srebrenica”.\nU međuvremenu, u Zemunu i danas možete da pojedete palačinku nazvanu po Radovanu Karadžiću. Takođe, na raznim manifestacijama možete slušati gostujuća predavanja Vinka Pandurevića, koji je osuđen za srebrenički genocid.\nIzvještaji o saopštenju Memorijalnog centra Srebrenica pokazuju da je prostor za istinu u srpskim medijima sužen i da mediji gotovo nemaju nikakvu ulogu u pomirenju.\nTeško je očekivati da će se mahom kontrolisani mediji u Srbiji transformisati preko noći i odjednom postati izaslanici mira, ali to nas ne treba da spriječi da zahtijevamo etičko izvještavanje zasnovano na činjenicama.\nMemorijalni centar Srebrenica napravio je važan korak ka pomirenju koji bi na nešto slično mogao podstaći i druge, ali sve dok ljude zasljepljuju medijski narativi koji ističu podjele i šire neprijateljstva, biće teško boriti se protiv dehumanizacije “drugog” i stvoriti okruženje za suživot bez straha.\nMišljenja iznesena u ovom tekstu su mišljenja autora i ne odražavaju nužno stavove BIRN-a.


OBJAVILA KANDIDATURU: Kolinda traži drugi mandat | Novosti.RS\n02. 10. 2019. u 12:21\nKolinda Grabar-Kitarović Foto: Tanjug\n”Tražim vaše poverenje za drugi mandat”, rekla je Grabar-Kitarović uz poruku građanima ”pokazala sam da sam jedna od vas”\nHRVATSKA predsednica Kolinda Grabar-Kitarović objavila je kandidaturu za predsedničjke izbore koji će se u Hrvatskoj održati u decembru. ”Tražim vaše poverenje za drugi mandat”, rekla je Grabar-Kitarović uz poruku građanima ”pokazala sam da sam jedna od vas”.\nPročitajte još: Tema predsedničkih izbora u Hrvatskoj: Ništa bez Srba\n”Hrvatska po meri čoveka, to je moj cilj, moja dužnostr i dužnost svih nas”, rekla je hrvatska predsednica, uz ocenu da se na Hrvatsku danas u svetu gleda bolje nego ikada do sada.\nSlogan na predsedničkim izborima biće ”Zato što verujem u Hrvatsku”, a Grabar-Kitarović je rekla da će biti jamac bezbednosti za zemlju. ”Odbranili smo se od velikosrpske agresije i sada moramo da nađemo snagu i razboritost da obnovimo vitalnost naše nacije”, kazala je u kratkom obraćanju novinarima hrvatska predsednica koju će na izborima za sada od stranaka podržati samo HDZ.\nZa sada je petnaest kandidata koji će se uz Kolindu Grabar-Kitarović boriti za mesto šefa hrvatske države, a najviše izgleda uz sadašnju predsednicu ima Zoran Milanović i Miroslav Škoro.\nшармантна,пријатна,непоновљива преслатка Колинда!\n@Лазарев Град - Da, babi se snilo nesto da bi bilo !Uf !\nAl si ti zagor'o 'lebac ti tvoj???\nDo kad ce ti hrvati ponavljati da su se odbranili od velikosrpske agresije.To je bolestan narod-njima treba doktor, a sa ovom izjavom predsednica siri mrznju.\nAko taman doterala liniju sad ćihuhuhu\nOdlično,cirkus popunjava kadrove!!!


Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje - Uvijek vama na usluzi\nMonografija HZMO - 100 godina s vama\nHZMO u brojkama\nNa samom početku novog tisućljeća, 2001. godine, Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje pratio je trendove modernog poslovanja i primjenjivao najnovije metode komunikacije s građanima, korisnicima i osiguranicima te prilagodio poslovanje suvremenim tehnologijama i potrebama korisnika.\nDa bi se korisnicima informacije iz djelokruga HZMO-a pružale brže i točnije, a istodobno osigurao učinkovitiji i organiziraniji rad radnika Infocentra, uspostavljen je besplatni Otvoreni telefon putem kojeg su građani mogli izravno dobiti sve potrebne informacije iz nadležnosti HZMO-a.\nJedinstveni broj za upite građana bio je tada jedan od najsuvremenijih oblika izravne interaktivne komunikacije s javnošću.\nSljedeće godine u funkciju je stavljen i Govorni automat za pružanje osnovnih informacija o ostvarivanju prava na doplatak za djecu i informacija o pravu na dodatak uz mirovinu određenih kategorija korisnika mirovina, što je rezultiralo značajnim unaprjeđenjem rada službi koje su operativno radile na provedbi osiguranja zbog manjeg opterećenja pozivima građana. Obavijesti na Govornom automatu redovito su se ažurirale i dopunjavale novim informacijama.\nS obzirom na izvrsnu prihvaćenost usluga Otvorenog telefona te Govornog automata, s radom je 2003. započeo i Pozivni centar povezanih institucija (MRSS, HZMO, HZZO, HZZ, DZZOMM, HAGENA, REGOS) radi učinkovitijeg pružanja informacija građanima te je tada izrađena i tzv. Knjiga znanja, a komunikacija s korisnicima odvijala se i davanjem odgovara na upite putem uspostavljene mrežne stranice HZMO-a.\nProtekom godina, a radi bolje komunikacije iz specifičnih nadležnosti, povezane institucije izdvojile su se iz jedinstvenog Pozivnog centra te je svaka institucija uspostavila vlastiti informativni telefon kako bi u okviru svog djelovanja građanima pružila brže, cjelovitije, jasnije i relevantnije informacije.\nNa taj je način nastao današnji infotelefon HZMO-a koji je ključna sastavnica Infocentra, a Otvoreni telefon, Govorni automat i zajednički Pozivni centar, uspostavom kojih je HZMO među prvima pratio trendove komuniciranja s građanima, smatraju se temeljima današnjeg Infocentra.\nInfocentar jedinstveno je mjesto na kojem građani mogu dobiti sve potrebne informacije i ključan je dio politike poslovanja HZMO-a radi kontinuiranog unaprjeđenja otvorenosti institucije prema javnosti s fokusom na korisnika.\nInfocentar osnovan je u okviru Ureda za odnose s javnošću, a radnici Infocentra stručni su i specijalizirani za rad sa strankama te su zbog stečenog radnog iskustva u raznim službama HZMO-a upoznati sa svim područjima rada HZMO-a, stoga profesionalno i kompetentno mogu odgovoriti na upite građana pristigle putem telefona, web-obrasca ili elektroničke pošte.\nRadi osnaživanja Infocentra i korištenja modernih tehnologija u odnosu s građanima, uspostavljena je aplikacija HZMO Live koja svojom funkcionalnošću omogućuje učinkovitiju komunikaciju s građanima te kontinuirano praćenje i analizu upita, u skladu s kojima se kreiraju dodatne usluge prilagođene potrebama korisnika.\nInfocentar će i u idućim godinama nastaviti pratiti razvoj tehnologije i prilagođavati svoj rad i usluge potrebama korisnika i osiguranika kako bi i u narednih 100 godina bio Uvijek vama na usluzi.\nInfocentar u brojkama


Lekcija iz suživota: Moša Danon i porodica Medar | Kliker.info\nSvakog juna, ili po hebrejskom kalendaru na dan 20. Sivana, Jevrejska zajednica u BiH organizuje hodočašće na spomen grob velikog sarajevskog rabina Moše Danona, koji se nalazi u mjestu Krajišina nedaleko od Stoca.\nNekada poznato svetilište Jevreja cijelog svijeta, danas se održava zahvaljujući porodici Medar, na čijem se zemljištu nalazi grob, i Jevrejskoj zajednica u BiH. Priča o Moši Danonu i porodici Medar priča je o zajedničkom životu i toleranciji, kojih se danas mnogi u BiH ne žele sjećati.Svakog jutra Mensur Medara obiđe grob sarajevskog rabina Moše Danona. Iako teško bolestan, ne želi da iznevjeri obećanje svojih predaka da se grob pravdenika mora održavati. Zajedno sa rođakom Amerom i danas smo ga zatekli nedaleko od porosične kuće gdje se spomenik nalazi: „Sad će se ovo sve pograbiti, očistiti, i prvo košenje kosilicom ide i onda dio zime jedno 13 do 15 puta. Ko god ovdje dođe i prođe, svak stane pa gleda.Vrlo je fino, ali je žalosno što niko ne obilazi to.“\nPredaja kaže kako je uglednog sarajevskog rabina Mošu Danona, zajedno sa 10 sarajevskih Židova, zatočio i u kulu bacio Memed Ruždi paša davne 1820. godine želeći iznuditi 500 dukata. Sarajevska čaršija se uskoro organizovala, rabin je oslobođen, a sultanu je upućena peticija od strane najuglednijih Sarajlija, nakon čega je paša smijenjen.Za vrijeme svog boravka u zatočeništvu, rabin Danon se zavjetovao da će otići na hodočašće u Jerusalim. Krenuvši prema dubrovačkoj luci, umire u Krajišini, gdje je i pokopan.„Moše Danon je u jevrejskoj istoriji, i to mjesto hodočašća koje je bilo prije Drugog svjetskog rata je najznačajnije za Jevreje poslije Zida plača. Znači Jevrejima je Zid plača je mjesto na kome se mole, a drugo mjesto na kome se mole im je Moše Danona grob“, kaže Zoran Maldembaum, Jevrejska zajednica BiH.\nSpomen grob Moše Danona nalazi se na zemljištu porodice Medar, zajedno sa dva spomenika podignuta nepoznatim austrijskim vojnicima. Novcem Jevrejske zajednice BiH u neposrednoj blizini podignuta je i havra, kuća za molitvu u kojoj se na jevrejske praznike i danas okupljaju Jevreji iz cijelog svijeta Maldembaum dodaje:„Prije Drugog svjetskog rata govorilo se idemo na ćabu i išlo se u Jerusalem. Tom prilikom svi evropski Jevreji su obavezno svraćali u Stolac da bi se pomolili na grobu Moše Danona, da bi od njega dobili blagoslov i nastavili dalje da idu.“\nPosjeta groba Moše Danona predstavlja simbol čudesnog spasenja Jevreja Sarajeva. Jedno je od bogatih segmenata sefardske kulture, iako je je za sefarde hodočašće neuobičajno.Pa ipak najveće hodočašće Jevreja u ovoj regiji nije upisano u historijske karte BiH, niti se održavanje spomenika nalazi u budžetu opštine Stolac, kaže ogorčeno Mensud Medar:\n„Ja sam ovdje još koliko ne znam. Dok bude Bog htio, ja ću to paziti i održavati isto kao da je to moje. Ja ih smatram svojim velikim prijateljima, kao što i jesu prijatelji, a ovo je šteta, prvo šteta za opštinu i one koji vode ovaj grad i za državu: Ovo je haos ovdje. Da nije mene, ovo bi sve srušeno bilo, ovo se nizašta ne bi znalo. A sad evo nam načelnika i evo nam lica našega stolačkoga. Pred spomenikom kulturnim BiH ovdje gdje leži jedan pošteni, veliki rabin, oni su dotjerali ove od smeća i trehnuli ih tu pred kapiju, pred ulaz. Ne znam šta da vam više kažem.“\nMalo ko danas zna priču o porodici Medar. Mnogi se ne žele prisjećati priče o rabinu Danonu. Iako je Mensud u posljednjm ratu izgubio oba sina, njegovu dužnost nastaviće neki drugi Medari, možda Amer, koji sam kaže – tako nalaže tradicija i obećanje davno dato precima:„Jedan epitaf sa Boljuna, sa nekropole stećaka: ’I molju ne gazite moj grob poslije moje smrti.’ Dakle, odnos i poštovanje prema grobovima postoji još od dobrih Bošnjana. Mi to imamo u svojoj tradiciji, imamo u svojoj krvi – da poštujemo druge i drugačije, da poštujemo grobna mjesta, da poštujemo historiju svih onih koji su živjeli, koji žive i koji će živjeti na ovim prostorima.“ Tina Jelin -Dizdar (RSE)


Alter-globalistički kompas ukazuje na anti-Davos 2008 - TEME - 2022\nAlter-globalistički kompas ukazuje na anti-Davos 2008\nNapisao Sergio Ferrari\nČini se da svi švicarski alter-globalistički putovi upućuju na Davos. Četiri mjeseca kasnije društveni akteri su ponovo preuzeli inicijativu, tokom vikenda kada se društveni pokret oglasio.\nLjetno univerzitet ATTAC; socijalni forum za mlade kao i mobilizacija organizacija koje se protive nuklearnoj energiji na Saveznom trgu u Bernu (u subotu 8.) i koji je okupio oko tri osobe. U međuvremenu, udruženja koja rade u korist imigranata sastala su se istog dana, takođe u glavnom gradu, njihovim generalnim državama.\nMladi „prisvajaju“ Socijalni forum\nPripremljen nekoliko mjeseci, u petak 7. i subotu 8. sastao se prvi Socijalni forum Bienne (FSB), grada smještenog u kantonu Bern, oko 40 kilometara od glavnog grada. Inspirisani sličnom inicijativom koja se dogodila početkom tekuće godine u San Gallenu, nju je organiziralo desetak mladih ljudi čija se starost kreće između 20 i 25 godina.\nNamijenjen posebno mladoj publici, program FSB-a obuhvaćao je govornicu i gotovo trideset radionica na teme tako raznolike kao što su razvojna saradnja, ljudska prava, rasizam, rad u makilama ili međunarodno posmatranje u situacijama napetosti - slučajevi Palestine, Gvatemale i Chiapasa / Meksika .\nMicheline Calmy-Rey, trenutna "rotirajuća" predsjednica Švicarske Konfederacije u tekućoj godini poslala je poruku podrške. Nakon analize uticaja siromaštva na trenutnu planetarnu stvarnost, ukazuje na doprinos švajcarske saradnje i švajcarskih nevladinih organizacija (nevladinih organizacija) u korist „... društvenog razvoja, koji pokušava napadati zlo iz korijena“.\nU tom kontekstu, predsjednik je naglasio "odlučujući doprinos koji predstavlja zalaganje Socijalnog foruma i nevladinih organizacija koje učestvuju, kako iz perspektive održivog razvoja, tako i na nivou borbe protiv siromaštva."\nU uvodnoj sesiji sa skoro stotinu učesnika održana je javna rasprava koja je okupila ličnosti iz političkog, univerzitetskog i medijskog svijeta.\nKo je produbio razmišljanje o značenju-uticaju razvojne saradnje; nacionalna kampanja u toku koja će zahtijevati povećanje na 0,7% švicarskog domaćeg proizvoda za ovaj sektor; kao i doprinos švajcarskog federalističkog iskustva u drugim regijama planete.\n"Prezadovoljni smo ovim prvim FSB-om", naglasila je Sara Bukies, jedna od organizatorica. Koji je potvrdio da je više od sto pedeset ljudi sudjelovalo u subotu u raznim radionicama i stotinjak u danu otvorenja u petak. "Spremni smo ponoviti ovu inicijativu ... možda za dvije godine," rekao je.\nSocijalni forum Bienne - kao i San Gallen - uključen je u proces stvaranja prostora za razmišljanje i razmjenu švicarskog civilnog društva. Oba predstavljaju kontinuitet dva švicarska socijalna foruma, održana na nacionalnom nivou 2003. i 2005. godine.\nProces kojem je primarna referenca Svjetski socijalni forum u Porto Alegreu. Ovo je prvi put održano u tom brazilskom gradu 2001. godine - ponavljajući se 2002., 2003. i 2005. godine. U međuvremenu, izdanje iz 2004. sazvano je u Mumbaiju u Indiji, a izdanje za 2007. u Nairobiju u Keniji. U 2006. godini održan je decentralizirani WSF na tri kontinenta.\nSocijalni forum Bienne zaključio je s popularnom strankom organiziranom u suradnji s ATTAC-om (Udruženje za primjenu poreza Tobin na međunarodni špekulativni kapital).\nATTAC: štampa kao centralna tema\nSada već uobičajeni ljetni univerzitet ATTAC Švicarska fokusirao se na analizu medija. Podržali su ga alternativni listovi "Le Courrier", "Die WoZ" i "Antidot" i okupili više od tristo učesnika.\nTokom tri dana, koja su takođe uključivala godišnju skupštinu pokreta, održano je pet radionica i panel diskusija koja je okupila istaknute domaće i strane novinare.\n"Kvalitet informacija ukazuje na kvalitet demokratije jedne zemlje," naglasio je Ignacio Ramonet, direktor francuskog mjesečnika "Le Monde Diplomatique", na dobro posjećenoj uvodnoj konferenciji.\nU čemu je takođe učestvovao novinar i pisac Afričkog porijekla Inocent Naki, koji je upravo objavio knjigu analiza o tretiranju različitih događaja u švicarskoj štampi.\nRamonet je potvrdio svoju teoriju o potrebi uvođenja "informacijske ekologije" koja omogućava čišćenje vijesti kontaminiranih oglašavanjem i ekonomskom snagom.\n"Na isti način kao što u hrani tražimo više u više * bio * proizvoda, u informacijama težimo medijima koji nisu podložni manipulaciji," izjavio je.\nRazmjene i rasprave također su ostavile prostor za konkretne prijedloge. "Bilo bi neophodno da 2008. godine prikupe informacije Generalne države, sazivajući sve aktere koji su u njih uključeni", predložio je novinar Bruno Clement, sekretar sindikata Comedia koji okuplja više od dvije hiljade novinara u Švicarskoj.\nPo Clementu, novinari, urednici i javnost moraju zajedno razmišljati u korist „odgovornog, neovisnog štampe koje se shvaća kao javna usluga i koje odbacuje diktaturu kratkih vijesti, bez sadržaja i bez provjere izvora“.\nPripremite anti-Davos 2008\nNa kraju Ljetnog univerziteta, Florence Proton, koordinatorica iz Švicarske ATTAC, potvrdila je da će se njeno udruženje sazvati s drugim organizacijama za januar 2008. godine, „Drugi Davos“.\nSastanak-konferencija koja se održava svake godine istog datuma kada i Davos ekonomski forum.\n"Tim povodom, Drugi Davos će se održati u okviru međunarodnog poziva koji je ove godine uputio Svjetski socijalni forum u Nairobiju, radi promocije globalnog dana akcije 26. januara," zaključio je. Posljednja sedmica januara održat će se u Davosu Ekonomski forum koji okuplja nekoliko hiljada predstavnika svijeta finansija, ekonomske moći i glavnih vlada planete.\nTaj će dan biti intenzivan i izazovan u Švicarskoj. Pored "Ostalog Davosa", u Bazelu je planirana i mobilizacija građana. Kulturne i protestne akcije održat će se u Bernu kao i svake godine. A neovisna grupa očekivala je njihov interes da pozove na popularnu mobilizaciju u Zürichu.\nPosljednja sedmica januara neće proći nezapaženo u zemlji domaćinu Davosa. Alter-globalistički kompas već ukazuje na taj alpski grad, paradigmu danas ne samo svjetske hegemonističke moći već i onih koji joj se opiru.\n* Iz Berna, Švicarska\nVideo: The Davos Debates 2009 - Your Answers (Januar 2022).\n40% svjetske populacije nikada nije čulo za klimatske promjene\nIzumrlo drvo ponovo raste iz drevne tegle sjemena koju su iskopali arheolozi\nPlastika budućnosti: 100% moguće reciklirati i ekonomično\n'Mrtva zona' Meksičkog zaljeva dostigla bi rekordnu veličinu 2019. godine\n5 ključeva za uključivanje djece u brigu o okolišu\nOvo je odjeća s kojom ćete biti ekološki prihvatljiviji\nStandardi ISO 14000, životna sredina i društvo\nKad se okoliš uništi, društva propadaju\nGRR ispred Svjetskog šumarskog kongresa\nTransgena kontaminacija s predumišljajem, izdajom i prednošću\nCopyright 2022 \_ Alter-globalistički kompas ukazuje na anti-Davos 2008...


Praktikant za digitalni marketing | Cherry Marketing Solutions d.o.o. | Beograd | Poslovi Infostud\nPraktikant za digitalni marketing\nCherry čini mali kreativan, energičan i vredan tim profesionalaca, sačinjen od marketinških konsultanata, dizajnera i programera, a posvećen traganju za maštovitom pričom i rešenjima za Vaše poslovanje.\nNaš tim je u potrazi za kandidatima na poziciji:\nPotrebni uslovi i veštine:\nOdlično poznavanje rada na računaru i poznavanje društvenih mreža\nTežnja ka profesionalnom usavršavanju i razvoju\nIzražena kreativnost, energičnost, orijentisanost na detalje\nSposobnost rada pod stresom uz poštovanje kratkih rokova\nObjavljivanje i oglašavanje postova na dnevnom nivou na Facebook-u i Instagram-u\nKomunikacija sa followerima\nPrimena i komunikacija definisane strategije\nAnaliza i izveštavanje o postignutim rezultatima na mesečnom nivou\nKomunikacija sa influenserima\nPraktikant na traženom radnom mestu prima nadoknadu tokom perioda obuke u skladu sa rezultatima rada i napredovanja.\nOčekivano trajanje: minimum 6 meseci.


Zračna yoga novi vid relaksacije\nAn Indian sadhu - holy man - performs yoga at sunrise at the Dashashwamedh Ghat in Varanasi on October 27, 2016.\nOM Yoga Show je uzbudljivi eksperimentalni yoga festival u Londonu koji privlači preko 30 hiljada posjetilaca. Ljubitelji yoge ove godinu imaju priliku isprobati i takozvanu zračnu yogu u visećoj mreži ili platnu za ležanje koja čak, prema instruktorima, omogućuje lakše izvođenje nekih poza.\nOm Yoga Show u Londonu kreće sa zamahom, i odjednom cijeli svet je okrenut naglavačke. Prvi puta u 12 godina postojanja ovog festivala posjetioci imaju prilike osjetiti blagodeti zračne yoge, naravno pod nadzorom i stručnim savjetima nastavnika yoge Gillian Watt.\nLjuljaška koja liči na viseću mrežu ili platno za ležanje omogućuje lakše savladavanje kompleksnih poza. Gillian Watt je instruktor zračne yoge iz Edinburgha.\n"Zračna yoga omogućuje da vježbe na strunjači izvodite u zraku. Ne samo što olakšava pokret čak i početnicima nego je i dosta zabavno iskustvo za sve. Zapravo dodaje novu dimenziju vašem cjelokupnom yoga iskustvu", kaže Gillian Watt, instruktor za zračnu yogu.\nNa festivalu ima mnogo zainteresiranih koji stoje u redu da bi mogli isprobati ovaj novi vid vježbanja i relaksacije. Ellie Cohn je jedna od tih entuzijasta.\n"Danas svako traži načina da se oslobodi stresa, a yoga u tome pomaže. Kad se popnem u ovaj ležaj prosto se osjećam kao dijete, osjećam slobodu, mogu da se zaljuljam, da držim pozu mnogo dulje, jer mi platno dalje potporu", kaže učesnica festivala Ellie Cohn.\nOm Yoga Show najveće takvo okupljanje u Evropi i ima preko stotinu izlagača opreme, odeće i instruktivnih materijala.\n"Ovo okupljanje je po meni zaista za svakoga. Ako si neiskusan ili još ništa ne znaš o yogi, mi imamo neke od najboljih instruktora i stručnjaka koji mogu pomoći u odabiru najboljih tehnika, ili opreme, a tu su i da vode računa o svačijoj sigurnosti", govori nam Keith Coomber, jedan od organizatora festivala.\nOm Yoga Show se odigrava krajem oktobra u Londonu, nakon čega festival se seli u Glasgow i Manchester u Velikoj Britaniji.


Grubješić: EU mora da nadje modalitet da na samitu EU-Zapadni Balkan budu svi\nBeta 5. aprila 2018. 12:30\nSrbija treba da učestvuje na samitu EU-Zapadni Balkan u Sofiji 17. maja i da bude predstavljena na najvišem nivou a EU mora da nadje modalitet da i države koje se protive učešću Kosova na skupu budu zadovoljne, izjavila je danas generalna sekretarka Evropskog pokreta u Srbiji (EPuS) Suzana Grubješić.\n„Dakle nema nikakve dileme da Srbija treba da učestvuje i da treba da učini sve da se otkoči naš put, brži put prema EU“, rekla je za Betu i Euraktiv Srbija generalna sekretarka Evropskog pokreta.\nSuzana Grubješić je kazala i da su podignuta velika očekivanja od samita i da taj skup treba da pruži kredibilnu perspektivu zemljama regiona „pre svega, a u skladu sa strategijom proširenja, Srbiji i Crnoj Gori, jer je jedino za Srbiju i Crnu Goru navedena potencijalna godina prijema a to je 2025“.\n„Mislim da EU mora da nadje modalitet da i te države budu zadovoljne, pre svega mislim na Španiju Rumuniju i Kipar kako se govori, i da svi učesnici dobiju jasne poruke i jasnu perspektivu“, rekla je generalna sekretarka EPuS.\nOna očekuje da se sa samita u Sofiji upute dobre poruke regionu i da se nakon toga zna „možda malo više o tome kada ćemo zaista postati članica EU“.\n„Uostalom, sličnih susreta lidera sa Balkana je bilo na mnogim drugim mestima – Berlinski proces, Brdo Kranj, i zna se kako se Kosovo predstavlja na takvim skupovima, zna se da nema elemente državnosti i zaista ne vidim razlog da sada neka od članica EU blokora čitav ovaj proces proširenja zarad sopstvenih interesa“, kazala je Grubješić.


GUYUNYI 2018 Seksi Zabava Haljine Čvrst Crveni Nabore Crtica Vrat Sa Ramena Žene Šifona Bohemiji Elegantnoj Balskoj Haljini CX801 Excellentpick.news\nGUYUNYI 2018 Seksi Zabava Haljine Čvrst Crveni Nabore Crtica Vrat Sa Ramena Žene Šifona Bohemiji Elegantnoj Balskoj Haljini CX801\nKM 38.00 KM 65.00\nMjerenja cm pretvaranje cm : 1 cm = 0.3937 Cm S : Hapšenje : 88 cm ; Struka : 56-76 cm ; Dužina : 127 cm M : Hapšenje : 92 cm ; Struka : 60-80 cm ; Dužina : 129 cm Sam : Hapšenje : 96 cm ; Struka : 64-84 cm ; Dužina : 131 cm XL : Hapšenje : 100 cm ; Struka : 68-88 cm ; Dužina : 133 cm Napomena : Priručnik za mjerenje lako vodi do 1 do 3 cm greške.\nMožeš pratiti tvoj paket je na sljedećim web stranica koristeći svoju praćenje number : www.17track.net/en (Kopirao da preglednik da otvori) 1.Ako niste zadovoljni sa naših proizvoda i usluge,molim vas ostavite postive povratne informacije i 5 zvjezdica. 2.Brinemo o našim cijenjeni mušterije,i da će uvijek pokušati da ti pomognem,nadam se da uspostavi dugo posao sa vama.\nProljeće / Ljeto Jesen\n2017 ljeto nova beba haljinu lepa princeza haljinu tutu haljinu devojka luk pamuka dječju odjeću potpuno slobodna isporuka\nPlus Veličine Žene Opušteno Kratki Rukav Čvrst Dugmad Bodycon Haljine Elegantan Uredu Dame Rundu Vrat Olovku Haljinu Sa Džepu 832\nKarakteristika Materijal : 65% Poliester + 30 % Pamuka + 5% Spandeks Boja : Kao Slike (7 Boje) Veličine : S / M / L / XL / XXL / 3 XL / 4 XL / 5 XL Obavijest : * Veličine : Uporediti detalj veličina sa vašim, molim vas da dopustite za 0,5 cm razlikuje zbog priručnik za mjerenje, hvala!* Molim vas razumijem to možda BOJA nije 100% isto kao pravi proizvod zbog kamere, prati, ili bilo koji drugi razumno je važno.* Imajte na umu da je uzorak štampanje položaj se neće biti 100% isto kao i slike zbog rezanja...\nOTEN seksi novi klub haljine 2018 Žene Ljeto Kratki rukav O Vrat Prugastu Isplela Koricama Bodycon Kratak Mini elegantan ured haljinu\nToplo brzu : Razne vrste kompjutere i prati pokazati ista slika malo drugačije 1 Održavamo visoke standarde u izuzetnosti i bori se za 100% zadovoljstva kupaca! 2 Tvoj pozitivan feedback i 5 zvjezdica bi veoma cenio ako niste zadovoljni sa naših proizvoda ili uslugu...\nSeksi ljeto crni i bijeli O-vrat kratkog rukave uplitanju Slim istezanje pack hip profesionalni žena je olovka haljinu koljeno haljinu G43\n28.21 KM 24.00\nObavijest : 1 Molim vas da pročitate naše veličine vodič pažljivo pre kupovine.2 Molim te, pobrini se da tvoju adresu i kontaktne informacije su ispraviti prije nego podnijeti red !!veličine Odjeću dugo (CM) hapšenje (CM) Liniju (CM) širinu Ramena (CM) S90 7680 6468 / M 91 8084 6872 / L 92 8488 7276 / XL 93 8892 7680 / XXL 94 9296 8084 / 1 Zbog jakna je mjeri ruku, možda ima 12 cm greška.2 .) Od svaki izlog drugačije, možda skinuti boju...\nPlus Veličine Leto Haljinu Cvetne Odštampati Lažne 2 Komada Pamuka Posteljini Vestidos Žene Slobodi Haljinu Berba Femme Ogrtač FP0566\n66.25 KM 35.00\nPlVeličine Leto Haljinu Cvetne Odštampati Lažne 2 Komada Pamuka Posteljini Vestidos Žene Slobodi Haljinu Berba Femme Ogrtač FP0566veličine listi (cm) CM hapšenje dužinu rukav rame struka hip M 94 120 36 38 JA 98 121 37 39 XL 102 122 38 40 2 XL 106 123 38 41 3 XL 110 123 38 41\n5XL 6XL Veličine 2017 Proljeće Ljetnu Haljinu Veliki Veličine Haljinu Bijele Crnim Prugama Haljine Plus Veličine Žene Odjeću Pojas Vestidos\n21.46 KM 14.00\nTrgovina Otvori NovaGranica vremena velika prodajacijena je najniži u aliexpress.753783940330360 VRUĆE PRODAJU NAS $ 11.10 / komad NAS $ 12.42 / komad NAS $ 12.48 / komad NAS $ 11.22 / komad NAS $ 11.68 / komad NAS $ 13.58 / komad NAS $ 10.98 / komad NAS $ 12.48 / komad NAS $ 14.27 / komad NAS $ 13.73 / komad NAS $ 15.72 / komad NAS $ 12.58 / komad\nLjeto novorođenče djevojci odjeću slatka haljina za dijete princeza dijete bebu odjeću potpuno čipke tutu haljine party haljinu\nŠifra brojDete, Sad ŠifraDužina prsaRame Preporučio visine 06 MILIONA 37cm 52cm cm 4070cm 712 MILIONA 40cm 54cm cm 7180cm 1324 M 43cm 56cm cm 8190cm cm cm cm cm Toplo brzu : ako nije siguran da je veličina, molim te javi se našem usluzi,ili molim vas ostavite poruku, hvalaDetalj veličine o proizvod jedinice : cm 1inch=2.54 cm 1cm=0.39 centimetra Čiste priručnik za mjerenje ,postoji određena greška je normalno sa 13cm razlikaPolitika vracanje : Ako predmet je pokvaren, molim vas, obavijestite nas za 72 sata za isporuku...\nPorodiljsko Odjeću Outwear O-Vrat Trudnoća Haljine Model Prilagodljiva Haljinu Za Trudnice Porodiljsko Odjeću Ljeto Nova\n27.93 KM 22.00\nPorodiljsko Odjeću Outwear OVrat Trudnoća Haljine Model Prilagodljiva Haljinu Za Trudnice Porodiljsko Odjeću Ljeto Novaveličinehapšenje 106cm dužinu 120cm1.molim te, strogo prati veličine karton da izaberi broj.ne odaberite direktno prema tvoje navike 2.veličina možda 23cm razlikuje zbog priručnik za mjerenje.molimo vas da obratite pažnju kada si mjeru.DOSTAVAObično poslat ćemo te preko Kine post zrak mail u 3 dana kad smo se na punu isplatu, vrijeme 2060 dana.Uzgred, ako ti se ne sviđa Kini post zrak mail, ili Kine post zrak mail ne mogu poslati robe tvojojzemlja, pariz kontakt sa nama, mi ćemo provjeriti isporuka trošak drugih express kompanija za tebe.SLUŽBA TRANZITNA VREMENA data je od pozivatelja i isključuje vikend i praznike.Tranzitna puta mogu razlikovati, posebno tokom praznika.PLAĆANJEkreditne kartice, realnom vremenu bankovni transfer, na mreži plaćanja (bankovni transfer) i Western Union.POVRATNEKada transakcija je ovime završena i ste zadovoljni sa naših proizvoda i službe,hoće ostaviti tvoje pozitivan feedback, mi ćemo učiniti isto za tebe.Jer će nam dati još snažnu moć da službu za tebe itvoj komentar je vrlo važan za našu razvoj.PRIMETIOSvih naših proizvoda su 100% isto kao i fotografija...\nVestidos Žene Mini Haljinu Elegantan Odštampao Opušteno Hipi Prsluk Ljetnu Haljinu Savršeno Halter-Vrata bez rukava Seksi Mršavice Haljinu XH196\nDragi kupca, Dobrodošli u našu radnju .Veličine Informacije(Jedinice : cm) Veličine Listi(cm) : 1cm=0.40 cm Veličine Dužinu Hapšenje S 85 84 M 86 88 SAM 87 92 XL 88 96 XXL 89 100 XXXL 90 104Zato što je to mjeri ručno izrađen, molim vas da dopustite 1 do 3 cm u veličinu odstupanje,Ako nisi siguran o veličini,molim te savjetovati vaša težina, visina,poprsje, struka, hip, itd informacije,a mi cemo ti dati savjet.Dragi kupca, Pritisnite ovo dugme dodati moj omiljeni radnja, možeš da prati radnje dinamičan , kada nova roba ažuriranja može vidjeti...\n2017 Mode Decu Devojaka Bijele Princeza Izboru Zabavu Venčanje Čipke Tutu Haljinu Djeca Mala Djevojčica Odjeću Baklja Rukav Devojke Haljinu\nNajnoviji Modni Decu Devojaka Princeza Čipke Haljinu !!Visokog Kvaliteta, i Potpuno novi 100% Glavni Boja : BijelaNovi u ModiMaterijal : Pamuka + Čipke23 Godine : Hapšenje 52cm Dužinu 44cm34 Godine : Hapšenje 54cm Dužinu 48cm45 Godina : Hapšenje 56cm Dužinu 52cm56 Godina : Hapšenje dužine 58 cm, izložen Dužinu 56cm67 Godina : Hapšenje 60cm Dužinu 60cm Pažnju piz : Ako vas vase dete je bucmast, mi recomend izboru veći, hvala.Molim vas odnosi na svoju djecu pravih visine i veličinu karton prije kupovine / nadmetanje...\nŽene Haljinu Vrhu Mode Poliester Boemski Na liniji Otisak 2018 Ljeto Novu Haljinu Žena francuskom Stilu Štampanje Umotati Zavoj Odmor\nVelicina : (CM)S veličine : Rame 34 Hapšenje 84 Struka 68 Dužinu 108M veličinu : Rame 35 Hapšenje 88 Struka 72 Dužinu 109Ja veličine : Rame 36 Hapšenje 92 Struka 76 Dužinu 110\n2018 žena je letnji cvet štampanje pojas struka dugo balskoj haljini V-izrez dugme podijeliti dugo haljinu rajon šik retro haljinu boho haljinu\n37.89 KM 32.00\n2018 žena je letnji cvet štampanje pojas struka dugo balskoj haljini Vizrez dugme podijeliti dugo haljinu rajon šik retro haljinu boho haljinuveličine razgovor : veličineširinu ramenacm / cmhapšenje opsegu (jednakirastegnuti)cm / cmStruka opsegu (stanrastegnuti)cm / cmHip opsegu (stanrastegnuti)cm / cmRukav dužinucm / cmZatvarajucicm / cmdužinacm / cm KG) Prosječna šifraS M 96 / 37.80" 90 / 35.43" 96 / 37.80" 38 / 14.96" 139 / 54.72" 0.27 Ja 100 / 39.37" 94 / 37.01" 100 / 39.37" 39 / 15.35" 139 / 54.72" 0.28 XL 104 / 40.94" 98 / 38.58" 104 / 40.94" 40 / 15.75" 139 / 54.72" 0.28 2 XL 108 / 42.52" 102 / 40.16" 108 / 42.52" 41 / 16.14" 139 / 54.72" 0.30 3 XL 118 / 46.46" 110 / 43.31" 130 / 51.18" 42 / 16.54" 139 / 54.72" 0.31Model pokaži171Broj 190191.Broj 192270Broj 271272Broj 273310 boja\nMalo Mejven Potpuno Nove Devojke Ljeto bez rukava O-vrat Lukove-odštampali Prugastu Kvalitet Pamuka Sladak Opušteno Isplela Prsluk Haljine\nTkanine : 100% PamukaSezone : LjetoRodna : DevojkeVelicina : 18 M da 6 TTežine : Oko 100 g / komadGodinama : Oko 1,56yrsBoja : Plavu PrugastuBroj : BD029VeličineKlinac NAS je VeličineOdjeća Dugo cmHapšenje*2 cmŠirinu ramena cmOgrlica Širina cmPreporučio Visine cm18 M18 M46292512.580cm24 M2 T5030261390cm3 T3 T54312713100cm4 T4 T583228Je 13,5110cm5 T5623329Je 13,5120cm6 T666343014130cmIzjava : Zbog priručnik mjera, razlika oko 1 do 3 cm je dozvoljeno...\nNovu Svilenu Haljinu U Proljeće I Ljeto, Dugo Svilenu Haljinu Bez Rukava I Slobodi Haljinu\n[xlmodel][veličine] Veličine StolMjerenja U CM Veličina Grudi Struka Dužinu SAM 8290 82 91 XL 8896 86 93 XXL 92100 90 94Mjerenja U Centimetar Veličina Grudi Struka Dužinu SAM 32.3 35.4 32.3 35.8 XL 34.6 37.8 33.9 36.6 XXL 36.2 39.4 35.4 37.0 Slike Liste\n54.12 KM 39.00\nDevojka Odjeću Princeza Devojke Haljinu Karneval Kostime za Djecu Elegantan Haljine za Devojke Božić Kostime za Devojke\n32.38 KM 29.00\nPredmet DetaljMaterijal : pamukaVelicina : 110120130140150Boja : baš kao slikuDostava : slobodna isporuka do kine post zrak mail ili Ali Express Standard IsporukaKako da kupi Materijal\nOgrtač Promociju Prodaju Čvrst 2017 Letnje Haljine Ženama Seksi Bodycon Olovku Haljinu Zabavu Klub V-izrez Kratki Rukav Plus Veličine Odjeće\nLetnje Haljine Žene Crveni Seksi Bodycon Olovku Haljinu Zabavu Klub Haljinu 2016 VIzrez Kratki Rukav PlVeličine Ženske OdećeVELIČINE VELIČINA Grudi : CM Dužina : CM Struka : CM Hip : CM Ramenu : CM Težinu : G SEU36 / RU42 / BRP 82 94 66 85 34.5 205 MEU38 / RU44 / BRM 87 95.5 71 90 35.5 210 SAMEU40 / RU46 / BRGOM 92 97 76 95 36.5 220 XLEU42 / RU48 / BRGG 97 98.5 81 100 ZA 37,5 230 XXLEU44 / RU50 / BRXG 102 100 86 105 JE 38,5 240 XXXLEU46 / RU52 / BRXXG 107 101.5 91 110 39.5 250Jer Odjeću Materijal,Prikaži I Druge Stvari,Može Dovesti Do Slike I Fizicke Prisutnosti Nijanse, Završni Boja Pogledajte Našu Pravu Robu.1...\nModa se odvezati bez rukava Žene Bodycon Olovku haljinu Seksi 2017 Novi Usputni Dolazak crni Posada Vrat Midi Haljinu G43\nObavijest : 1 Molim vas da pročitate naše veličine vodič pažljivo pre kupovine.2 Molim te, pobrini se da tvoju adresu i kontaktne informacije su ispraviti prije nego podnijeti red !!veličine Odjeću dugo (CM) hapšenje (CM) Liniju (CM) širinu Ramena (CM) S 86 7680 6468 / M 87 8084 6872 / L 88 8488 7276 / XL 89 8892 7680 / XXL 90 9296 8084 / 1 Zbog jakna je mjeri ruku, možda ima 12 cm greška.2 .) Od svaki izlog drugačije, možda skinuti boju...\nFensi Tulle Loptu Haljinu Božić Cvijet Aplikama Malo Djeveruša vjenčanicu po narudžbi Vetsidos de Noiva Fantastično Haljine\nDjevojčica je odjeća iz crtića odštampao djecu / Haljinu / 2017 summer (1 do 3) godišnja djevojčica haljinu obući udobnije beauti\nIme : HaljinuMaterijal : pamuk, poliesterBoja : kao slikuVelicina : 90100110120velicina : 12 MILIONA=90velicina : 18 M=100velicina : 24 M=110velicina : 3 T=1201lot=1pcsPogledajte veličinu karton da biram odgovarajuće veličine VELIČINE Dužinu Grudi Rukav Predložio visine 90 / S 49 54 1 Godište 7080cm 100 / M 51 56 1.5 Godina 8090cm 110 / L 52 58 2 Godine 90100cm 120 / XL 54 60 3 Godine 100110cm\nNovi 2017 Sping Devojke Kamuflaža Haljinu Dijete Slobodi Pravo Haljinu Djece Dugo Stil Majicu Dijete Mode Haljinu Ne Torbu, 2-7Y\nJedinica : cm ( 1 cm=2.54 cm) Veličine InformacijeNAS VeličinePredlažem VisineIspred Dužinu1 / 2 PoprsjeKini Veličine2 T8595cm51cm31cm73 T95105cm53cm32cm94 T105115cm55cm33cm115115125cm56.5 cm34cm136 / 7125135cmDužine 58 cm, izložen35 cm151.Zbog razlicite mere metode, tamo će biti 13cm greška.2.Kaže da djeca' visine, težine, haljinu i navika da izabrao prave veličine, hvala!3...


Najvece svetske misterije: Misterije kosmosa\nU proteklih nekoliko godina, naučnici širom sveta su dobijali čudne signale iz svemira, a svi oni imaju nekoliko zajedničkih faktora. Oni traju delić sekunde i emituju energiju koju Sunce emituje tokom jednog meseca.Svi signali imaju gotovo isti šablon. Na njihovo iznenađenje ta razlika, koja se inače zove mera rasipanja pulsa, uvek je deljiva sa brojem 187,5. Pročitaj više...\nUfolozi sugerišu da su detaljne slike koje je nedavno objavila NASA sa satelita Zora, Vanzemaljski grad na Ceresu. Pročitaj više...\nПостоји теорија да негде у свемиру око девет милијарди миља од Сунца, да ће прво људско биће ускоро прећи границу нашег соларног система и отићи у међузвездани простор. Његово тело, савршено очувано, замрзнуто на -454ºФ; у малој капсули тихо се удаљава од Земље, 18.000 миља на сат у последњих 45 година. Pročitaj više...\nMerkur je veoma teško proučavati, budući da je veoma blizu Suncu.Zbog toga je obavijen velom misterija.Na primer, on ima veoma veliko jezgro, ali naučnici nisu sigurni zašto je to tako. Takođe, ima magnetsko polje i atmosferu čije je poreklo nepoznato..Pročitaj više...\nUrbain Le Verrier, francuski matematicar, koji je sa J. C. Adams-om proracunao putanju Neptuna, pre nego sto je ova planeta posmatrana, u svom radu od 2. januara 1860. objavio je da se problem posmatranog poremecaja Merkurove orbite moze resiti uzimanjem u obzir postojanja jos jedne planete ili asteroidnog pojasa blize Suncu. Ova hipoteticka planeta nazvana je Vulkan..Pročitaj više...\nPre nekih 100.000 godina, na razdaljini od šest zemljinih polumera je oko Zemlje kružio jedan satelit, prethodnik današnjeg meseca, .Medjutim, usled retrogradnog kretanja i velike brzine, taj bivši mesec je oko ekvatora stvorio svojevrsni vodeni zid koji je stajao poput nategnutog prstena oko Zemlje. Pročitaj više...\nČak i 55 godina nakon njihovog otkrića, Zemljini radijacijski pojasevi su još uvijek u stanju da nas iznenade i u njima se i dalje kriju tajne koje tek treba otkriti i objasniti. Pročitaj više...\nZakoni fizike su vremensko-simetrični. Zato, ako postoje objekti zvani crne rupe, u koje stvari mogu pasti ali ne i izaći napolje, trebaju postojati drugi objekti kod kojih stvari mogu izaći napolje, ali ne i pasti unutra. Takve bismo mogli nazvati bele rupe..Pročitaj više .....\nPostoji verovanje da Sputnik nije bio prvi veštački satelit u orbiti oko Zemlje. Neki kažu da se jedan satelit, nazvan "Crni Vitez" (Black Knight) nalazio u orbiti hiljadama godina. Ime crni vitez potiče iz srednjevekovnog perioda, kada su Crni vitezovi bili oni koji deluju bez pomoći nekog drugog i nisu bili u nikakvom savezu sa bilo kim. Pročitaj više ...\nIzmeđu Marsa i Jupitera se nalazi pojas asteroida koji se sastoji od hiljada i hiljada komada stenja i metala. Od dana kada su otkriveni asteroidi, nameće se jedno pitanje: jesu li to ostaci planete koja je nestala u eksploziji? Pročitaj više ...\nNibiru ili Planet X, hipotetski planet koji se prema mišljenjima nekih istraživača nalazi na rubu Sunčeva sustava. Vjerovanja kako će to nebesko tijelo svojim prolaskom kroz Sunčev sustav uzrokovati kataklizmu na Zemlji. Pročitaj više ...


posao | Gastarbajter\nPosts Tagged ‘posao’\tDržava je umrla sa SFRJ, da li ste znali?\n17. oktobar, 2011.\ngastarbajter.udarnik\t27 komentara\nOstali su samo partija i pojedinac. Nema više velikog brata koji će da se brine da plata stigne na vreme, da se regres isplati kad treba i da se polutke podele bratski.\nNema betonskih mastodonata na obalama plavog Jadrana u vlasništvu sindikata gde se ručalo, kako se beše to zvaše, na bonove, na tačkice …?\nDoduše, može sve to i preko partije ali partija nije baš tako velikodušna kao država, za partiju mora po nešto i da se odradi.\nDakle, sad svaki pojedinac mora da se pobrine da stvori sebi uslove za život. Sad pojedinac mora da se bori za mesto u obdaništu, za mesto u školi, za radno mesto, za mesto kod doktora, za mesto za izdavanje lične karte i, na kraju ili pre svega, za mesto gde se dele besplatne japanske sadnice. Pročitaj više…\nPodeli sa prijateljima:FejsbukTwitterVišeE-poštaRedditŠtampanjeLike this:Sviđa mi se Učitavanje...\tKategorije:Emigracija, Posao u inostranstvu\nTags: biznis, drzava, ideja, inostranstvo, ostaviti pusenje, partija, pojedinac, posao, sfrj, sirius\nPodeli sa prijateljima:FejsbukTwitterVišeE-poštaRedditŠtampanjeLike this:Sviđa mi se Učitavanje...\tKategorije:Posao u inostranstvu\nTags: kako naći posao, posao, traženje posla, traženje posla 2.0\nTraženje posla (svejedno da li u inostranstvu ili ne) je samo po sebi već posao za puno radno vreme pa tako treba i pristupiti zadatku. Najbolje je od samog početka usvojiti fiksno „radno vreme“ za traženje posla tj. dnevnu rutinu od koje ne treba odustajati. Na ovaj način se čovek bolje koncentriše na traženje posla i sve u vezi toga a dodatno se i priprema za normalno radno vreme na svom budućem radnom mestu.\nTags: posao, posao inostranstvo, posao u inostranstvu, posao u inostranstvu 2011, rad u inostranstvu, traženje posla\nTags: posao, posao u inostranstvu, strah, strah od nepoznatog\nPodeli sa prijateljima:FejsbukTwitterVišeE-poštaRedditŠtampanjeLike this:Sviđa mi se Učitavanje...\tKategorije:Emigracija, IT, Španija\nTags: dijaspora, Emigracija, inostranstvo, posao, Španija, život\nKako naći posao i biti zadovoljan\n15. januar, 2010.\ngastarbajter.udarnik\t9 komentara\nOvaj je jedan od upita preko koga je neko došao na blog Gastarbajter. Neko ko je postavio ovaj upit očigledno ne traži samo posao. Njemu je bitno da nađe posao i bude zadovoljan. E sad, iz upita nije jasno da li čovek ili žena hoće da bude zadovoljan nađenim poslom ili prosto hoće da bude zadovoljan nakon što nađe posao.\nAko je ovo prvo – da bude zadovoljan nađenim poslom, daj da prvo definišemo šta to tačno znači. Da li je to plata ili ostali radni uslovi, udaljenost od posla, kolege, koliko je interesantan posao, da li je naporan itd? Svi ovi faktori doprinose da čovek bude manje ili više zadovoljan nađenim poslom. Ono što mogu iz ličnog iskustva da potvrdim je da zadovoljstvo nađenim poslom jer je plata visoka najbrže kopni. Tj. na veliku platu se čovek jako brzo navikne. Na manju platu, s druge strane, je navikavanje mnogo teže ako ne i nemoguće. Neki drugi faktori su još važniji od plate – da li vas posle posla boli glava, da li vam scene vezane za posao dolaze u san, da li izbegavate da se javite kolegama ako ih sretnete negde i slično. Zato – prvo definišite svoj kriterijum zadovoljstva nađenim poslom ili, još bolje, više njih i tek onda krenite da tražite posao i ocenjujete da li ćete biti zadovoljni.\nAko je u pitanju druga varijanta – kako biti zadovoljan (svojim životom) nakon što nađeš posao, onda bih rekao da to više zavisi od toga čime se čovek bavi van posla. Dakle, nema direktno mnogo veze sa poslom, posao je tu samo jedan od faktora koji utiče na zadovoljstvo/nezadovoljstvo ličnim životom.\nDakle, ovaj upit bi trebao da se preformuliše i razdvoji na (bar) dva upita: „kako naći dobar posao“ pri čemu je reč dobar poželjno zameniti rečima koje odražavaju vaše kriterijume za posao koji vas čini zadovoljnim i „kako biti zadovoljan„. Naravno ne garantujem da ćete išta korisno naći ali, majku mu, nije ni Google svemoguć.\nTags: posao, posao u inostranstvu, zadovoljstvo, život\nTurističke posete Spaniji – prednosti i mane bele šengenske liste\n30. novembar, 2009.\nveina1978\t2 komentara\nNajveci broj legalnih i ilegalnih imigranata u Spaniji potice iz Latinske Amerike. Zajednicki jezik (u najvecem broju spanskih regiona), spektakularni rast spanske ekonomije i vizne olaksice privukli su milione radnika iz Ekvadora, Urugvaja, Meksika, Argentine i Kolumbije od ranih 90-tih do danas. Vecina je dosla u kategoriji turiste, buduci da je gotovo cela Latinska Amerika na spanskoj tj. sengenskoj ‘beloj’ listi.\nSuocena sa galopirajucim rastom nezaposlenosti, Spanija je 1. jula 2007 odlucila da tome stane na put. Bila je dovoljna mala promena pravila o izdavanju i kontroli pozivnih pisama koja posetioci sa ‘bele’ liste moraju da poseduju u trenutku ulaska u zemlju da se tip i obim migraicije potpuno promeni. Nova, strozija pravila vazice i za srpske drzavljane kada sledeceg meseca budu ukinute vize za turisticke i privatne posete EU do 90 dana.\nTekst je inspirisan cinjenicom da u srpskim medijima ima malo preciznih informacija o karakteru ‘belog sengena’, kao sto je kolega bloger ‘gastarbajter.udarnik’ dobro opisao u jednom drugom postu na ovom sajtu. ‘Turisticke posete Spaniji’ je varijacija na istu temu, samo prilagodjena spanskim prilikama. Pročitaj više…\nPodeli sa prijateljima:FejsbukTwitterVišeE-poštaRedditŠtampanjeLike this:Sviđa mi se Učitavanje...\tKategorije:Emigracija, Španija\nTags: beli Šengen, dijaspora, Emigracija, inostranstvo, policija, posao, putopis, putovanja, Turizam, vize, Španija, život\nNajčitanije u poslednje vreme\tIznajmljivanje stana u Nemačkoj\tProsti kolač sa malinama\tGde i kako tražiti posao u Španiji\t14 razloga protiv odlaska u inostranstvo\tNedavno smo pisali na ove teme:\tRez\nBlog na WordPress.com. The INove Theme.\tGastarbajter\tBlog na WordPress.com. The INove Theme.\tPrati


NA EVIDENCIJI SLUŽBE ZA ZAPOŠLJAVANJE TK U PROŠLOJ GODINI 23.178 NOVOPRIJAVLJENIH – Radio Feral\nNA EVIDENCIJI SLUŽBE ZA ZAPOŠLJAVANJE TK U PROŠLOJ GODINI 23.178 NOVOPRIJAVLJENIH\n28/04/2014 Mirza Musanovic 0 Comment\nVlada Tuzlanskog kantona prihvatila je Izvještaj o radu Javne ustanove Služba za zapošljavanje Tuzlanskog kantona za 2013. godinu sa Izvještajem o izvršenju finansijskog plana.\nTokom 2013. godine na evidenciju Kantonalne službe za zapošljavanje prijavilo se 23.178 novoprijavljenih nezaposlenih osoba, što je više za 473 osobe nego u 2012. godini.\nPodneseno je 7.240 zahtjeva za utvrđivanje prava na novčanu naknadu po osnovu prestanka radnog odnosa. U radu je bio ukupno 141 zahtjev za izdavanje radne dozvole za rad stranaca.\nPosljednji podaci Federalnog zavoda za statistiku pokazuju da je u TK zaposleno 80.290 osoba što predstavlja smanjenje za 25 osoba u odnosu na oktobar 2012. godine kada su bile zaposlene 80.315 osoba.\nNa području Tuzlanskog kantona na kraju 2013. godine evidentirano je 98.956 nezaposlenih osoba. Sa evidencije nezaposlenih u toku 2013. godine brisano je po raznim osnovama 22 511 osoba, od kojih je brisano zbog zaposlenja 14.153 osobe.\nDeficitarna zanimanja VSS su diplomirani ing. saobraćaja, diplomirani ing.rudarstva-odsjek BEMS, profesor fizike, profesor matematike, profesor/nastavnik likovne kulture, profesor predškolskog odgoja, profesor muzičke kulture, ing.arhitekture, magistar farmacije sa stručnim ispitom i ing. agronom, a VKV i KV zanimanju: limar – krojač, cjevar izolater, fasader, tesar, armirač, zidar, monter rashladnih uređaja i kamenorezac.\nU 2013. godini Agencija za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine i Savezna agencija za rad iz Njemačke, potpisali su Dogovor o posredovanju pri zapošljavanju radnika iz BiH u Saveznoj Republici Njemačkoj na određeno vrijeme.\nU tom periodu 48 osoba sa područja TK dobilo je zaposlenje u Njemačkoj na određeno vrijeme na poziciji asistenta za zdravstvenu njegu, do nostrifikacije diplome za zdravstvenog radnika.\nSredstva koja je Služba planirala za aktivne mjere zapošljavanja realizuju se mjesečno, odnosno nakon pravdanja ranijih doznaka od strane korisnika sredstava, te će se projekti nastaviti i u narednoj godini.\nSredstva za finansiranje pripravničkog staža boraca i članova njihovih porodica i sredstva za samozapošljavanje finansira Vlada Tuzlanskog kantona, a ostale projekte finansira Federalni zavod za zapošljavanje Sarajevo i Svjetska banka.\nVlada TK prihvatila je Izvještaj o zdravstvenom stanju životinja i radu veterinarskih organizacija na području Tuzlanskog kantona za 2013. godinu.\nVeterinarsku djelatnost u tom periodu na području TK obavljale su 22 registrovane veterinarske stanice, odnosno 11 javnih preduzeća i 11 privatnih subjekata.\nU 2013. godini nastavljen je Program označavanja goveda, a troškove označavanja goveda snosili su vlasnici životinja.\nU okviru projekta označavanja ovaca, koza i svinja u sklopu kojeg je do sada označeno preko 150.000 životinja na Kantonu.\nTakođer je nastavljeno cijepljenje ovaca i koza protiv bruceloze. Do 2016. godine vršit će se cijepljenje samo mladih životinja, zatim svih za rasplod uvezenih životinja ili na drugi način pribavljenih životinja (programi održivog života na selu, programi ruralnog razvoja, humanitarne pošiljke i sl.) kao i kontrola efekata cijepljenja (kontrola imuniteta) epizootiološkom i epidemiološkom analizom postignutih rezultata, stalnom edukacijom i eventualnim korekcijama mjera.\nTokom protekle godine ostao je neriješen problem stočnih grobalja. Iako je resorno Ministarstvo sufinansiralo uređenje stočnih grobalja, samo četiri opštine imaju određene lokacije za tu namjenu, od čega su Općina Kalesija i Općina Sapna realizirale projekt, te stočna groblja doveli u funkciju.\nU svrhu rješavanja problema neškodljivog odlaganja animalnog otpada, Ministarstvo je Odlukom o odobravanju sredstava za sufinansiranje nabavke spalionice dodijelilo sredstva u iznosu od 50.000,00 KM.\nOpćina Živinice obavezala se da će spalionicu animalnog otpada, kao osnovno sredstvo, ustupiti JP “Veterinarska stanica“ doo Živinice na trajno korištenje, uz obavezu veterinarske stanice da vrši usluge spaljivanja animalnog otpada za potrebe općina Kantona.\nVlada TK usvojila je Strateški plan za aktivnosti Ureda za internu reviziju Vlade Tuzlanskog kantona za period 2014 – 2016. godina kao i Godišnji plan rada Ureda za internu reviziju Vlade Tuzlanskog kantona za 2014. godinu.\nTakođer, Vlada je između ostalog donijela Odluku o raspisivanju oglasa i utvrđivanju teksta oglasa radi popunjavanja upražnjenih pozicija predsjednika i članova nadzornih odbora u privrednim društvima sa većinskim državnim kapitalom.\nOglas će biti raspisan zbog popunjavanja upražnjenih pozicija predsjednika i članova nadzornih odbora u privrednim društvima s većinskim državnim kapitalom.\nTo su Koksno-hemijski kombinat“ d.d. Lukavac, “Livnica čelika“ d.o.o. Tuzla, “Polet“ d.d. Tuzla i “Tvornica transportnih uređaja“ d.d. Tuzla.\nRazmatrana je i Informacija o mogućnosti naplate bankarske garancije za d.d. “Tvornica transportnih uređaja” Tuzla te je formirala stručni tim sa zadatkom da u ime Vlade Tuzlanskog kantona kao nosioca ovlaštenja i obaveza vlasnika državnog kapitala, po zahtjevu punomoćnika “TTU“ d.d. Tuzla Miralema Porobića, advokata iz Tuzle, sagleda i preispita mogućnost naplate potraživanja “TTU“ d.d. Tuzla a na osnovu dokumentacije koju će Timu staviti na raspolaganje punomoćnik “TTU“ d.d. Tuzla, saopćeno je iz Vlade TK.\n← VLADA TK-a DALA PODRŠKU ZA SMJENE NADZORNIH ODBORA I UPRAVA PROPALIH FIRMI\nSUŠIĆ 5. MAJA OBJAVLJUJE IMENA IGRAČA KOJE POZIVA NA PRIPREME →\n04/12/2010 Mirza Musanovic 0\nGrađanima TK popust za liječenje u Banji Koviljača\n14/03/2016 Mirza Musanovic 0\nU oktobru povećan broj nezaposlenih u TK\n26/11/2011 Mirza Musanovic 0


Zimska služba JKP Drugi oktobar kojoj je povereno održavanje puteva (FOTO) | Lokalni internet portal grada Vršca\nZimska služba JKP Drugi oktobar kojoj je povereno održavanje puteva, spremno dočekuje zimsku sezonu koja traje od 15. novembra do 1. marta. Shodno tome, u krugu preduzeća danas jeodržana smotra vozila zimske službe, kako bi se ustanovilo da li su vozila i ostala mehanizacija ispravni, a so i emulzija za posipanje puteva u dovoljnim količinama.\nZahvaljujući novoj mehanizaciji blagovremenoj reakciji, protekle zimske sezone smo postavili standard kada je u pitanju održavanje saobraćajnica i javnih površina čistim i bezbednim za saobraćaj i pešake. Ni ove sezone nećemo odstupiti od toga. Ove sezone na raspolaganju imamo 11 vozila i dodatna 4 za vanredne prilike.\nIako, prema vremenskoj prognozi još uvek ne očekujemo snežne padavine, mi smo sasvim spremni. Pripremili smo 400 tona soli, 30 kubika rizle i 12 000 litara kalcijum hlorida. U zavisnosti od vremenskih prilika i intenziteta padavina, na terenu će biti angažovano svih 65 radnika zimske službe koji će biti dežurni 24 časa.\nTakođe, apelujemo na vozače da koriste zimsku opremu na svojim automobilima, ali i da ih ne parkiraju na mestima koja nisu za to predviđena, kako ne bi ometali rad zimske službe.\nPrethodna: ŠAH ZBLIŽAVA LJUDE I NARODE!\nSledeća: PROMOCIJA КNJIGE „PTICE BELE CRКVE“ BELE КANJOA U VRŠCU


One su nepoželjne u Kini | Scena | Novosti.rs\n18. novembar 2017. 23:45 | Komentara: 9\nKINESKE vlasti odbile su da izdaju vizu pop pevačici Keti Peri (33), koja je sutra trebalo da nastupi na reviji kuće "Viktorijas sikret" u Šangaju. Ova komunistička zemlja zamerila je Keti što se 2015. na koncertu u "Tajpej areni" ogrnula tajvanskom zastavom, ali i što je nastupala u kostimu sa slikom suncokreta, jer je taj cvet bio simbol Studentskog pokreta "Suncokret" koji je 2014. protestovao zbog kineskog trgovinskog sporazuma. Vizu nisu dobile ni manekenke Điđi Hadid (zbog poređenja sa Budom) i Adrijana Lima (diplomatski problem).


Fišek služi za transport uhvaćenih leptira sa terena kući ili u laboratoriju.\nNajčešće ih pravimo savijanjem papira formata A4 prema slici. Kada leptira stavimo u fišek odlažemo ga u kutiju ili PVC kesu.\nNa fišek se upisuje mesto i datum hvatanja, kao i neka posebna zapazanja sakupljača.\nLeptiri koje smo sklonili u kesice, ako ih duže čuvamo mogu da se osuše, a tada ćemo ih morati pre razapinjanja razekšati. Ima dosta posla oko razmekšavanja leptira. U tu svrhu se mogu kupiti "specijalne tečnosti za razmekšavanje" sa posudama u kojima se to radi. E sad, sve ovo može se uraditi i u kućnoj varijanti na sledeci nacin:\n1. nađite neku staru plastičnu kutiju koja će imati otvor od 15 cm ili više (da je unutrašnjost površine toliko velika da u nju stane osušeni primerak leptira da leži).\n2. u destilovanu vodu kapnite par kapi fenola (C6H5OH) - u prodavnicama je možete naći i kao karbonsku kiselinu.\n3. pesak se dobro opere u 5-6 voda da iz njega poteče "čista voda" i zatim ga prokuvate i osušite u rerni na 2000 C, pa ga pustite da se ohladi. Ovo se radi da bi dezinfikovali pesak, a pojavu buđi i plesni svedete na najmanju moguću meru. Ako ne nađete hemikalije za dezinfekciju, morate posle nekoliko korišćenja prokuvati vodu i pesak u njoj. (Češće morate dezinfikovati pesak.)\nDalje, u plastičnu posudu do polovine napunite peskom i pokvasite ga sa destilovanom vodom i par kapi dezinfekcionog sredstva dokle god upija. Kad prestane upijati dosta je pokvašen. Na pesak stavite list upijajuce hartije. Kad se hartija navlaži na nju polegnete leptira koji je suv za otapanje. Na kraju poklopite sa poklopcem koji mora da dobro dihtuje da se ne bi pesak osušio. U posudi će se pesak isparavati i "raskraviće" primerak. Na nekoj od nožica proverite za dva dana da li je otpustila i koliko. Ovakav primerak bi trebao da otpusti za dva-tri dana (zavisno od starosti). Na ovaj način se brzo i efikasno mogu rastapati svi primerci insekata uopšte. Ovako spremljena kutija za otapanje može se koristiti par puta pa se sve oko spremanja peska ponovi. Moje je iskustvo da sam je koristio bez problema i po godinu dana.\nInače postupak sa otapanjem se može koristiti i za prepariranje viška leptira u zimskom periodu kada ono što je sakupljeno može natenane da se preparira, jer se u praksi pokazalo da razapinjača na kojima se suše leptiri, koji se prepariraju, nikad dosta..\n© Copyright 2000. - All rights reserved


Pivara krosdreseri zainteresovani za krosdresing dejt, Crossdresser\nPivara Krosdreseri Zainteresovani Za Krosdresing Dejt\nTražite li partnera? Prelistajte nove korisnike u nastavku i možda nađete svog savršenog saputnika. Stupite u kontakt s njima i organizujte sastanak još večeras. Naš sajt ima na 1000 pridruženih korisnika koji su oduvek tražili da se druže sa osobom kao što ste Vi! Kreirajte svoj potpuno besplatan profil sad\nUni cd u potrazi za uni cd\nJavite se volim kitu\nza nezna milovanja\npale me zenske krpice na sebi\nKrosdreser Smederevo, Beograd, Srbija\nKrosdreser Novi Sad, Južnobački okrug, Srbija


Rabljeni Rinne građevinarska oprema oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Građevinarska oprema > Rinne\nRabljeni Rinne građevinarska oprema na prodaju\nPregledaj oglase rabljene Rinne građevinarska oprema na prodaju diljem Europe. Najnoviji oglasi se stavljaju na vrh. Da sortirate ove rabljene Rinne građevinarska oprema kliknite na dugume, kao što su marka, godine, cijena, vrijeme korištenja, država. Kako bi pregledali bilo koje rabljene građevinarska oprema na prodaju kliknite na link.\nRinne Mätästyskauha NTP-10Oznaka CE: Da, Certifikati: CE\nOvdje je kompletna lista polovnih Rinne građevinarska oprema za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Rinne građevinarska oprema koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Doktorka iz crvene zone: Udar je prošao ali traume su ostale | FELJTON.rs G-E0EWZBLP0V\nHome / KORONA SRBIJA / Doktorka iz crvene zone: Udar je prošao ali traume su ostale\nOna je u njemu kao lekar angažovana još od 20. marta prošle godine a od 1. jula je na čelu ovog tima kao kordinator Centra, prve Kovid ambulante u Srbiji.MOŽDA VAS ZANIMA\nOno što doktorku Kojić raduje je samo manji broj pacijenata već i njihovo stanje.Pregledač video zapisa\nPrevious: Tepić: Ako ne ostvarimo Plan za dan posle, povlačimo se iz politike\nNext: CINKAROŠ? Proverava se da li je inspektor Stolić Belivuku dao SPISAK KOLEGA koji su RAZBIJALI KLAN! Evo kako je PAO NA POLIGRAFU


El Re - live blog: V. Cibuljnik: Od Putina branimo i Nikšić, Cetinje, Podgoricu...\nV. Cibuljnik: Od Putina branimo i Nikšić, Cetinje, Podgoricu...\nND Vijesti: 24. August 2014\nStav pojedinih crnogorskih političara, koji su protiv sankcija Rusiji, je rezultat nerazumijevanja da Ukrajinci danas na istoku svoje zemlje brane ne samo svoju slobodu i budućnost, već i bezbjednost cijele Evrope, uključujući Nikšić i Cetinje, Podgoricu i Plav, rekao je za "Vijesti" Vladimir Cibuljnik, privremeni otpravnik poslova Ukrajine u Crnoj Gori.\nNa pitanje ko je kriv za krizu u Ukrajini, kaže da "bi bilo korektnije pričati o borbi ukrajinskog naroda za slobodu i budućnost, koja će se završiti pobjedom".\n"Kao posljedica 'Revolucije dostojanstva', kada su početkom 2014. Ukrajinci svrgnuli zločinački režim Janukovičeve porodice i počeli da stvaraju novu Ukrajinu, 'očišćenu' od prethodne vlade, naš sjeverni 'slovenski brat susjed' napao nas je 's leđa', neočekivano i podlo. 'Samoprečišćavanje' je smrtno opasno za Vladimira Putina i sve one koji žele da nas vrate u prošlost 'ruskog mira'“, kaže Cibuljnik.\nEmbassy of Ukraine in Montenegro. Podgorica, serdara Jola Piletica St. 15\nCibuljnik tvrdi da ruski predsjednik Vladimir Putin iako je osvojio Krim, nije pobjednik.\n"Bezuslovno, Putin nije pobjednik. On je i sam počeo da shvata i zato se kao zločinac okružen policijom uključuje u nove, krvavije zločine. Uništeni malezijski avion sa skoro 300 putnika je pravi dokaz toga. I u samoj Rusiji sve više ljudi razumije da je agresija protiv Ukrajine pogubna za Rusiju i sve više njenih poštenih građana, koji podržavaju našu borbu po cijenu svoje slobode i podižu zastavu Ukrajine u centru Moskve“, tvrdi on.\nOdgovarajući na pitanje da li će ekonomske sankcije primorati Putina da digne ruke od istoka Ukrajine Cibuljnik je kazao da je uvjeren da samo Ukrajinci mogu zaustaviti agresiju sjevernog susjeda.\n"Da, imamo podršku praktično cijelog svijeta, što je potvrdila Rezolucija o teritorijalnom integritetu Ukrajine Generalne skupštine UN od 27. marta, koju je podržala i Crna Gora, na čemu smo vam zahvalni. Bez takve podrške nama bi bilo veoma teško. Nesumnjivo bismo željeli veću pomoć, ali to nije uvijek moguće. Čak i tako ograničene sankcije predstavljaju pomoć Ukrajini i opasnost za ruskog agresora i za to smo zahvalni cijelom svijetu. Da kažem iskreno ne razumijem izjave pojedinih crnogorskih političara, koji su protiv sankcija. Mislim da je ta pozicija rezultat nerazumijevanja onoga da Ukrajinci danas na istoku svoje zemlje brane ne samo svoju slobodu i budućnost, već bezbjednost cijele Evrope, uključujući Nikšić i Cetinje, Podgoricu i Plav", zaključio je Cibuljnik.\nObjavio/la El Re u 22:05\nOznake: Crna Gora - uticaj ukrajinske krize (sukoba Zapada i Rusije)


Ministar rudarstava i energetike Aleksandar Antić izjavio je danas da preduzeća u energetskom sektoru nisu gubitaši, jer su sva četiri - Elektroprivreda Srbije (EPS), Elektromreža Srbije (EMS), ...\nPolemika ministra i poslanika u Skupštini Srbije o ceni struje i radu EPS-a\nVlada Srbije je "pod mekim pritiskom EU da poveća cenu struje", ali "pokušava da drži izbalansiranu cenu struje imajući u vidu tržišnu cenu i socijalnu situaciju", rekao je danas u Skupštini Srbije ...\nPoslanici Skupštine Srbije nastavili su danas objedinjenu raspravu o šest tačaka među kojima su dva nova kredita Elektroprivredi Srbije (EPS) i Elektromreža Srbije (EMS).\nAntić: Proizvodnja struje pala, ali za 14,5 odsto\nProizvodnja električne energije pala je u prvom kvartalu ove godine u odnosu na isti period prošle godine, ali ne za 20 već za 14,5 odsto. Proizvodnja uglja pala je za 10 odsto, rekao je danas u u ...\nBeograd -- Skupština nastavlja raspravu o dopunama zakona o Agenciji za osiguranje depozita i o osiguranju depozita i o davanju državnih garancija za zajam EPS-a i EMS-a.\nAntić: "Meko nas pritiskaju" da poskupi struja\nVlada Srbije je "pod mekim pritiskom međunarodnih finansijskih institucija da poveća cenu struje", rekao je u Skupštini ministar rudarstva Aleksandar Antić.\nSkupština završila rad, nastavak rasprave sutra\nSkupština Srbije završila je danas rad, a objedinjenu načelnu raspravu o više finansijskih zakona nastaviće sutra. Poslanici objedinjeno razmatraju dopune zakona o osiguranju depozita i o Agenciji za ...\nVujović: EPS se zadužio vrlo povoljno\nSkupštinski odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, usvojio je više zakonskih predloga. Menju njima i Predlog zakona o dopuni zakona o Agenciji za osiguranje ...\n"EPS će vratiti kredit, a ne građani"\nMinistar finansija Dušan Vujović kaže da se zajmovi od 45 miliona evra za EPS i od 15 miliona evra za EMS neće vraćati iz budžeta već će to činiti te kompnije.\nNova sednica Skupštine\nFoto:B92.net Na dnevnom su i Predlog zakona o davanju državnih garancija za zajam Nemačke razvojne banke KWF EPS-u u iznosu od 45 miliona evra za projekat "Modernizacija sistema za otpepeljavanje TE ...\nSkupština Srbije završila rad, nastavak sednice sutra\nPoslanici Skupština Srbije završili su današnji rad, a sutra će nastaviti raspravu o dopunama zakona o Agenciji za osiguranje depozita i o osiguranju depozita, kao i davanju državnih garancija za ...\nMinistar finansija Dušan Vujović predstavljajući izmene Zakona o osiguranju depozita i o Agenciji za osiguranje depozita u Skupštini Srbije, rekao je da se ovim izmenama daje mogućnost Agenciji da u ...\nDva nova kredita za EPS i EMS\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić izjavio je danas da dva nova kredita kod Nemačke razvojne banke KfW od ukupno 60 miliona evra za koje država Srbija daje garancije za dva projekta ...\nSkupština Srbije nastavila je danas raspravu o dopunama zakona o Agenciji za osiguranje depozita i o osiguranju depozita, kao i o davanju državnih garancija za zajam EPS-a i EMS-a.\nVujović: EPS i EMS će sami vraćati zajam\nZajam koji će EPS i EMS uzeti od Nemačke razvojne banke KWF vratiće ta preduzeća, a državni budžet neće imati ni evro obaveze, izjavio je danas ministar finansija Dušan Vujović.\nSkupština Srbije završila je danas, posle burne popodnevne rasprave, razmatranje dopuna zakona o Agenciji za osiguranje depozita i o osiguranju depozita, i predloženo davanje državnih garancija za ...\nFoto:b92.net Poslanici razmatraju davanje državnih garancija za zajam Nemačke razvojne banke KWF EPS-u u iznosu od 45 miliona evra za projekat "Modernizacija sistema za otpepeljavanje TE Nikola Tesla ...\nVujović: Kredite za EPS i Elektromrežu neće vraćati građani\nMinistar finansija Dušan Vujović izjavio je danas u Skupštini Srbije da se zajmovi od 45 miliona evra za Elektroprivredu Srbije i od 15 miliona evra za Elektromrežu Srbije (EMS) od nemačke Razvojne ...\nMinistri: Milionski krediti za EPS i EMS nisu na teret građana\nDva zajma ukupne vrednosti 60 miliona evra za Elektroprivredu Srbije i Elektromrežu Srbije od nemačke Razvojne banke KfW, neće vraćati građani već ta dva preduzeća, tvrde ministri finansija i ...


Dugovečni: iPhone telefoni iz 2007. godine i dalje u upotrebi - Smedia\nDugovečni: iPhone telefoni iz 2007. godine i dalje u upotrebi\nPrema rezultatima tog istraživanja, trenutno se koristi 728 miliona iPhone-a, što predstavlja neverovatnih 63% uređaja koji su prodavani od 2007. godine. To znači da je skoro dve trećine telefona koji su proizvedeni tokom protekle decenije još uvek u upotrebi. Moramo priznati da se zaista radi o zapanjujućoj cifri, kada uzmemo u obzir koliko je uređaja samo uništeno neadekvatnom brigom...


I ove godine fakulteti u Srbiji odrediće upisne kvote za 2011/2012. godinu bez prethodne analize da li će budući diplomci nakon završenih studija moći da se zaposle. Kvote se gotovo samo prepisuju iz godine u godinu, a da se pritom ne vodi računa o potrebama tržišta i privrede. Zato i ne čudi što svake godine nekoliko hiljada ekonomista, pravnika i lekara mesecima čeka posao na birou rada.\nNa najvećem državnom univerzitetu u Beogradu indeks će u julu moći da dobije 14.144 brucoša. Da se na fakultetima ne vodi mnogo računa o broju studenata koji se upisuju, potvrdio je i prof. Branko Kovačević, rektor Univerziteta u Beogradu. Kako kaže, u Srbiji još ne postoji plan kojim bi se usaglasile potrebe tržišta i broj budućih brucoša na fakultetima, za šta je potrebno uključivanje cele države - Vlade, ministarstava i Nacionalne službe za zapošljavanje.\n- Budući brucoši zato treba dobro da razmisle šta žele da upišu i razmotre koliko će im posle završetka studija biti potrebno da se zaposle - kaže Kovačević i dodaje da će ove godine Vlada Srbije morati da da saglasnost za upisne kvote budžetskih i samofinansirajućih studenata.\nI Univerzitet u Nišu je dostavio svoj predlog, odnosno da se u školskoj 2011/12. godini na 13 državnih fakulteta upiše 4.449 brucoša. Upisne kvote na novosadskom univerzitetu biće poznate od ponedeljka. Univerzitetu u Kragujevcu zasad su stigli samo predlozi sa dva fakulteta.\nI Državni univerzitet u Novom Pazaru još nema konačne podatke za upisnu kvotu, kao ni broj mesta za buduće brucoše po departmanima za 2011/2012. godinu. Predložena kvota ovog univerziteta Ministarstvu prosvete za osnovne studije je 842 studenta, od kojih će 492 biti na budžetu, a 350 samofinansirajućih.