Proročanstvo za Vašington | Tacno.net\nProročanstvo za Vašington\nAutor 👤Nikolaos Gavalakis 20.10.2020. u 09:26\nIrak formira ‘krizne ćelije’ kako bi ugušio nemire\nRazorni zemljotres pogodio Tajvan\nTroje mrtvih u Lafayetteu: Ubojica iz čista mira počeo pucati u punom kinu\nVlada SAD-a neće više tražiti da mediji otkrivaju izvore\nFoto: DPA – Swingomwtar firme Betfair daje u realnom vremenu podatke o aktuelnim kvotama za klađenje za predsjedničke izbore.\nProfesor Allan Lichtman ispravno je prognozirao sve predsjedničke izbore u SAD od 1984 – a sada je sačinio svoju prognozu za 2020. godinu.\nU 1980-im godinama istoričar Allan Lichtman razvio je zajedno sa jednim ruskim istraživačem zemljotresa model prognoze za američke predsjedničke izbore. Sa ovim modelom on je u protekle četiri decenije tačno prognozirao sve izborne pobjednike. Lichtman je 2016. bio jedan od malo onih koji su prognozirali pobjedu Donalda Trumpa.\nPitanja postavljao: Nikolaos Gavalakis – 13.10.2020.\nVaša prognoza bazira se na 13 ključnih indikatora – takozvanih Keys to the White House. Ovim „Ključevima za Bijelu kuću“ pripadaju između ostalog gospodarske i vanjskopolitičke performase, socijalni nemiri, skandali i karizma kandidata. Nasuprot tomu aktuelne ankete, mišljenja stručnjaka, veliki događaji, predizborne aktivnosti ili TV debate se u vašem modelu uopšte ne uzimaju u obzir. Zašto je Vaša metoda bolja nego one od anketnih instituta i analitičara kao Gallup, RealClearPolitics ili FiveThirtyEight?\nTi ispitivači javnog mnijena su 2016., kao što znate, svi ležali pogrešno dok sam ja ispravno predvidio pobjedu Trumpa i uprkos žestokom kritikama držao sam se svoje prognoze. Moja prognoza da će Trump pobijediti nije me naravno napravila omiljenim u Vašingtonu, koji je sa 90 posto ovladan demokratima. Pitanje je: Zašto istraživači javnog mišljenja kao Nate Silver iz anketnih agregacija kao FiveThirtyEight leže tako često pogrešno? Zato što ankete nisu prognoze nego trenutni snimak. Trenutne zabilješke mijenjaju se a te promjene nisu predvidive.\nUsto dolazi da ispitivači javnog mišljenja ustvari ne pitaju birače nego jednu konstrukciju imenom „mogući birači“. Ova konstrukcija pretpostavlja vrednovanje koje vodi greškama. Kada anketari govore o toleranciji greške od plus ili minus tri posto, to je samo statistička greška. Zanemarene ostaju greške, koje se kroz to uvlače, da se procjene odnose na „moguće birače“ ili i na ljude koji se još nisu konačno odlučili ili jednostavno daju neki odgovor.\nKeys to the White House za razliku od toga polaze od realnih izbornih dinamika. U Americi su izbori glasanje naroda u kojima se jačina i performanse predsjednika i partije, koja kontroliše Bijelu kuću, ocjenjuju pozitivno ili negativno. I upravo to mjeri se sa Keys to the White House. Njihov uspjeh može se objasniti time da smo mi u razvijanju ovih 13 ključnih indikatora vrjednovali cijelu istoriju izbora od 1860. – dakle od vremena politike poštanskih kočija kada je Abraham Lincoln izabran za predsjednika – do pobjede na izborima Ronalda Reagana 1980. godine.\nVi ste 2016. tačno predvidjeli Trumpovu izbornu pobjedu. Kako glasi Vaša prognoza za ovu godinu i kod kojih ključnih indikatora vidite najvažnije promjene u poređenju sa prošlim izborima?\nTrump je 2016. bio izazivač. Moj sistem funcioniše ovako: Ako najmanje šest od 13 ključnih indikatora govore protiv partije, koja drži Bijelu kuću, prognoza glasi da će ta partija izgubiti. 2016. ja sam procjenjivao demokrate koji su postavili predsjednika. Sada ja procjenjujem republikance i Donalda Trumpa kao nosioca funkcije. Ovoga puta ja prognoziram da će Trump izgubiti.\nKrajem 2019. Trump je samo kod četiri ključna indikatora bio negativan; dakle dva manje nego što je potrebno da se prognozira poraz vladajuće partije. Međutim tada je došao pogrešan pristup sa izazovima pandemije i glasni zahtjevi za socijalnom pravdom i jednakim pravima svih grupa stanovništva. Time je on kod tri dalja ključna indikatora pao u negativno područje: Kod indikatora „Kratkoročni gospodarski razvoj“ zbog recesije u izbornoj godini, „Dugoročni gospodarski razvoj“ zbog trajno zaustavljenog razvoja i kod indikatora „Socijalni nemiri“ zbog proširenih protesta gnjevnih garđana. Time Trump propada kod sedam ključnih indikatora – a već šest negativnih indikatora su dovoljni za prognozu da će Trump izgubiti izbore.\nNikada prije u istoriji SAD jedna partija, koja je držala Bijelu kuću, nije pretrpjela u toku samo nekoliko mjeseci takav nagli i dramatični lom.\nNikada prije u istoriji SAD jedna partija, koja je držala Bijelu kuću, nije pretrpjela u toku samo nekoliko mjeseci takav nagli i dramatični lom. A Trump nema nikoga kome bi mogao prebaciti krivicu osim sebe samoga, jer za ocjenu nosioca funkcije je odlučujući rad vlade a ne predizborna kampanja.\nZašto ste tako sigurni da će Trump u novembru stvarno izgubiti? Konačno Vi ste 2016. rekli: „Donald Trump se pobrinuo za to da je ove izbore teže procijeniti nego sve druge od 1984. On je kandidat, kakvog do sada nije bilo i odgovarajuće tomu izhod izbora može biti i takav i onakav.“ Zašto to ne važi i za ovogodišnje izbore?\nSituacija je potpuno drugačija jer je Trump sada nosilac mandata i biće ocjenjen na osnovu bilansa njegove vlade. On je i dalje nekonvencionalan kandidat, koji se pokazuje kao razorna kugla ali to mu neće pomoći da pobjedi. Međutim postoje dva boda koji mi priređuju besane noći i koji leže van sfere ključnih indikatora i prognoza.\nPrva tačka je ometanje izbora. Republikanci su upućeni na glasove starih bijelih ljudi kao što sam ja. Zato se oni očajnički trude da rastuću biračku bazu demokrata koja se sastoji od manjina i mladih ljudi ometaju u glasanju. Oni su prekrili cijelu Ameriku sudskim postupcima da bi otežali izbore. Oni su američkoj pošti nanijeli zlo. Trump prijeti time da će na izborne lokale poslati oružane snage i bijesno napada glasanje poštom. To me uznemirava jer demokratija stoji i pada sa slobodnim i fer izborima.\nDruga tačka je miješanje sa ruske strane. Prema FBI Rusi su opet na startnim pozicijama. Osim toga oni su u protekle četiri godine vjerovatno puno naučili. Možda oni čak pokušavaju da se uvuku u našu tehnologiju glasanja. Poznato je da Trump miješanje Rusije pozdravlja i koristi.\nPosebno interesantnim ja smatram indikator „Socijalni nemiri“ na kojemu prema Vašim procjenama Trump propada. Većina stručnjaka bi vjerovatno rekla da Trump od nemira i sukoba profitira jer mu daju mogućnost da se profilira kao jaki čovjek, kao „Law-and-Order-Kandidat“ i jer time može odvratiti pažnju od katastrofalnog dejstva pandemije Covid – 19 i njegovog amaterskog odnosa prema njoj. Zar Vi niste tog mišljenja?\nNi u kom slučaju. Naravno da se mogu povezivati moguće priče ali uspjeh Keys to the White House počiva na tome da se ne gleda iza kulisa. Ne kaže se: „Ovi ključni indikatori ne važe ove godine jer će možda Donald Trump od toga profitirati.“ Time bi sistem bio krivotvoren. Meni je uostalom također jasno da Donald Trump pokušava da kopira predizbornu kampanju Richarda Nixona „Law-and-Order“ iz 1968. Problem je samo da je Nixon tada bio izazivač. Međutim Donald Trump nastupa sada kao nosilac mandata.\nTrump prijeti time da će na izborne lokale poslati oružane snage i bijesno napada glasanje poštom.\nOn je odgovoran za ono što se trenutno dešava u Americi. Ako on sada kaže: „Molim vas da me birate u novembru – time ću ja okončati sve užase koji su se desili za vrijeme moga predsjednikovanja“, to nije posebno uvjerljivo. Herbert Hoover, koji je vodio američku vladu za vrijeme Velike depresije rekao je jednom: „Predsjednika hvale za to što sunce sija i grde za to što pada kiša.“ A trenutno u Americi kiša takoreći pljušti.\nPred većinu američkih izbora se posebno kontroverzno diskutuje tema posjedovanja oružja. U Vašoj najnovijoj knjizi Repeal the Second Amendment: The Case for a Safer America („Ukinuti Drugi amandman: Pledoaje za sigurniju Ameriku“) Vi savjetujete zagovornike zakonskog uređenja posjedovanja oružja da iz temelja promjene svoju strategiju. Kako to?\nOni moraju preći na jednu proaktivnu, na budućnost orijentiranu strategiju da bi uticali na ukidanje Second Amendmenta (Dugi amandman na američki ustav). Second Amendment nikada nije bio zamišljen tako da privatne osobe imaju neograničeno pravo da posjeduju i nose oružje. Promjena stragegije je prosto i jednostavno neophodna jer dosadašnja defanzivna strategija prema motu Play not to lose, sa kojom se podržava Second Amendment, je propala. Od zabrane automatskog oružja iz 1994., koja je kasnije opet ukinuta, nismo donijeli ni jedan jedini savezni zakon o kontroli oružja. To je bilo 26 apsolutno izgubljenih godina. Zagovornici zakonskog regulisanja posjedovanja oružja kod tema kao što je obavezno ispitivanje razloga (Universal Background Check) ne napreduju iako je 90 posto američkog stanovništva za to. To leži jedino i u cjelini na tome da je njihova strategija tako slaba.\nSamo u 2019. bilo je 419 masovnih pucnjava i skoro 40 000 mrtvih kroz upotrebu vatrenog oružja (od toga 24 090 samoubistava). Jedan besmisleni bilans. Uprkos tomu prema istraživanjima stalno je 70 posto američkih građana protiv toga da se zakonski zabrani držanje ručnog vatrenog oružja. Ne vjerujete li, sa ovom pozadinom, da bi Joe Biden izgubio izbore ako bi obećao da će ukinuti Second Amendment (uz podršku demokratskih članova kongresa) ako bi bio predsjednik?\nApsolutno ne. Argument ide u prazno. Ukidanje Second Amendmenta ne znači da će se oružje građana konfiskovati ili ručno vatreno oružje biti zabranjeno. To je besmisao. Samo jednom je Second Amendment tumačen tako da se pravo privatnih osoba na posjedovanje i nošenje oružja stavlja pod zaštitu i to 2010., u takozvanoj „Heller presudi“. Skoro 200 godina išli smo dobro sa Second Amendment koji pod zaštitu stavlja samo kolektivno pravo samozaštite „dobro uređene milicije“. Od kolonijalnog vremena postojali su mnogobrojni zakoni o kontroli oružja ali vatreno oružje nije nikada konfiskovano ili zabranjeno.\nKo bi prije 20 ili 30 godina pomislio da ćemo jednoga dana imati istospolne brakove kao pravo u skladu sa ustavom?\nU mojoj knjizi ja ukazujem da bi ukidanje Second Amendment stvorilo pretpostavke za smislene pravne kontrolne mehanizme kao zabrana automatskog oružja, obaveza oružane dozvole, obavezno ispitivanje razloga i Red-Flag zakone (koji omogućuju da se oduzme oružje od osoba koje sudija stepenuje kao opasne) što se zagovara od velike većine stanovništva SAD. National Rifle Association (NRA), koja se već godinama zalaže za neograničeno pravo posjedovanja i nošenja oružja je uostalom potresan internim skandalima koji pokazuju: Američkom oružanom lobiju radi se samo o tome da svojim profiterstvom svoje vodeće predstavnike načine još bogatijim i svoje normalne zaposlene prevari.\nAko se jedan amandman na američki ustav kao Second Amendment želi promijeniti potrebna je dvotrećinska većina u Predstavničkom domu i Senatu i to moraju podržati tri četvrtine saveznih država. Prema mišljenju National Constitution Center su šanse da to uspije „otprilike tako visoke kao da vas u 80-godišnjem životu pogodi munja“. Nije li Vaš cilj stoga potpuno nerealan?\nJa se slažem sa Louis Brandeis, poznatim sudijom Vrhovnog suda, koji je jednom rekao: „Većina smislenih stvari izgledala je u njihovo vrijeme nemogućim.“ Ne trebamo zaboraviti da je već jednom ukinut jedan amandman na američki ustav: zabrana alkohola (Prohibition Amendment). Prije nego je ukinut govorila su tadašnja uobičajena mišljenja i svi autoriteti: To je isključeno, zabrana alkohola biće trajna.\nI ko bi prije 20 ili 30 godina pomislio da ćemo jednoga dana imati istospolne brakove kao pravo u skladu sa ustavom? To je izgledalo potpuno nemoguće. Vi imate apsolutno pravo kada kažete da će biti veoma teško. Ali uprkos tomu mi možemo tome težiti. Samim tim pokret za kontrolu oružja dobija novi zamah i novi smisao. Mi trebamo temeljne promjene. Dosadašnji put ne vodi nikamo. Ko ne igra na pobjedu nego uvijek pokušava da ostane u defanzivi da ne bi bio poražen na kraju će upravo zbog toga izgubiti.\nAllan Lichtman je profesor istorije na Američkom univerzitetu u Vašingtonu D.C.\nTagovi: Allan LichtmanDžo Bajden (Joe Biden)Ešref ZaimbegovićNikolaos Gavalakistrump


Peruničić osumnjičen za zloupotrebu službenog položaja | MINA\nNaslovnicaCrna GoraPeruničić osumnjičen za zloupotrebu službenog položaja\nPodgorica, (MINA) – Bivši direktor Agencije za nacionalnu bezbjednost Dejan Peruničić uhapšen je danas zbog sumnje da je izvršio krivično djelo zloupotreba službenog položaja, potvrdio je specijalni tužilac Miroslav Turković.\nTurković je na konferenciji za novinare rekao da je Specijalno državno tužilaštvo (SDT) formiralo predmet povodom pronalaska operativno-tehničkog sredstva u kabinetu glavnog specijalnog tužioca (GST).\n“Na osnovu svih informacija i činjenica danas je uhapšen D.P. zbog sumnje da je učinio krivično djelo zloupotreba službenog položaja. On će biti priveden nadležnom tužilaštvu – SDT-u”, kazao je Turković.\nGlavni specijalni tužilac Milivoje Katnić kazao je da se utvrđuje gdje su dospijevali i kome su proslijeđivani materijali koji su snimljeni preko uređaja.\n„Postoji osnovana sumnja da je to rađeno od ANB-a i da su oni koristili te materijale, a ne znamo ko je još bio konzument tih materijala“, naveo je Katnić.\nOn je rekao da se Peruničiću neće odrediti zadržavanje do 72 sata, ili predložiti pritvor ako ne bude uslova i potrebe za tim.\nGovoreći o smrti bivšeg funkcionera ANB-a Luke Bulatovića, Katnić je rekao da za sada činjenice koje postoje ukazuju na to da se, nažalost, desilo samoubistvo.\n“Ali, to nije do kraja. Mi imamo još dokaza da izanaliziramo“, rekao je Katnić.\nKatnić je naveo da se utvrđuje da li je taj događaj povezan sa prisluškivanjem kancelarije GST-a.\nUpitan zašto je SDT preuzelo slučaj Bulatovića, a ne Osnovno ili Više tužilaštvo, on je kazao da je na lice mjesta izašlo nadležno Više tužilaštvo i policijski timovi, koji su tamo zatekli indikatore da bi u tom slučaju SDT moglo biti nadležno i obavijestili ih o tome.\n„Prije svega, obavijestili su šefa policijskog tima Dragana Radonjića, a potom i mene“, dodao je Katnić.\nGovoreći o izjavi državnog sekretara u Ministarstvu unutrašnjih poslova Zorana Miljanića da on i SDT treba da odgovore čije živote je Bulatović mogao spasiti, Katnić je naveo da državni organi treba da djeluju jedinstveno, sveobuhvatno i preduzimaju radnje u okviru svoje nadležnosti.\n„Miljanić je kazao da treba da obavijestim građane o svemu tome. To bi, u objektivnom smislu, predstavljalo krivično djelo podstrekavanje ne odavanje službene tajne“, naveo je Katnić.\nKatnić je rekao da cijeni da Miljanić to ne zna i da nedostaje subjektivni elemenat, i da zbog toga neće ništa preduzimati.\nPrema njegovim riječima, sve ostalo je u domenu nepristojnosti.\n“Životi su mogli biti spašeni onih koji su ubijeni ili onih koji su ugroženi ili je postojala ozbiljna opasnost da su ti životi bili u određenim okolnostima, radnjama i postupcima određenih lica, prije svega državnih organa, mislim na ANB, ugroženi. To su moj i životi specijalnih tužilaca, kao i životi Dragana Radonjića, Enisa Bakovića i pripadnika njihove službe,” kazao je Katnić.\nOdgovarajući na pitanje ko je tražio da se ukine zabrana ulaska u Crnu Goru Veljku Belivuku i Marku Miljkoviću, on je rekao da oni ne utvrđuju ko je skinuo zabranu, “šta je stiglo ili nije iz Srbije”, nego da li u postupcima određenih osoba postoje elementi krivičnog djela koje se goni po službenoj dužnosti, a u nadležnosti je SDT-a.\nNa pitanje da li su dobili izjašnjenje predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića a u vezi sa predmetom formiranim povodom Pandora papira, on je odgovorio da su uputili zahtjev za izjašnjenje.\n„Ali, desio se jedan problem, jer su kuriri dostavljači na bolovanju. Ne mogu da primim nekoga na određeno, jer će reći da sam dao pare, a nijesam“, naveo je Katnić.\nKatnić je kazao da će Blažo Đukanović biti pozvan i saslušan u svojstvu građanina.\nOn je rekao da nema zvaničnu informaciju o posjeti potpredsjednika Vlade Dritana Abazovića Ljubu Bigoviću.\n“Ne znam za posjetu, to ubistvo nije iz nadležnosti SDT-a. Učestvovao sam u tom slučaju kao sudija Apelacionog suda, pa znam neke elemente”, naveo je Katnić.\nSpecijalna tužiteljka Lidija Vukčević navela je da je Sud Bosne i Hercegovine (BiH) podigao optužnicu protiv crnogorskog državljanina zbog sumnje da je počinio krivično djelo ratni zločin protiv civilnog stanovništva na teritoriji BiH.\nVukčević je rekla da se sumnja da je crnogorski državljanin ubio dvije osobe bošnjačke nacionalnosti i silovao civile, 1992. godine na teritoriji Foče.\nKako je dodala, on je te zločine činio za vrijeme oružanog sukoba između vojske Republike Srpske i armije republike BiH.\n“Kako se prema važećim zakonima BiH, njemu ne može suditi u odsustvu niti doći do izručenja državljanina druge države, pokrenut je postupak da Sud BiH ustupi osumnjičenog crnogorskim pravosudnim organima”, navela je Vukčević.\nOna je navela da su se ispunili uslovi da se taj predmet ustupi pravosudnim organima Crne Gore.\nSpecijalni tužilac Miloš Šoškić je naveo da je u toku istraga protiv javnog funkcionera V.V, zbog sumnje da je učinio koruptivno djelo.\n“U svojstvu osumnjičenog, saslušan je predsjednik jedne opštine zbog sumje da je izvršio krivično djelo zloupotreba službenog položaja”, rekao je Šoškić\nOn je naveo da se sumnja da je V.V, za poslove visoko-rukovodećeg kadra Opštine, odredio osobu koja nije ispunjavala potrebne uslove za radno mjesto.\n“Na taj način, pribavio je toj osobi korist u vidu zarade, a Opštinu je oštetio za iznos bruto isplaćenih zarade”, naveo je Šoškić.\nSpecijalni tužilac Miroslav Turković je kazao da Specijalno državno tužilaštvo (SDT) vodi istragu protiv više osoba, zbog krivičnih djela stvaranja kriminalne organizacije.\nTurković je kazao da se sumnja da je ta grupa je stvorena kako bi se njeni organizatori, koji su trenutno u ukrajinskom zatvoru, oslobodili od krivične odgovornosti u postupcima koja se vode protiv njih u Crnoj Gori.\nOn je naveo da je ta grupa, koju čine B.M, P.Z, D.D, K.N, B.D, R.A, M.S, A.S, B.P i L.B, planirala da utiče na izvršnu vlast kao i na rasformiranje SDT-a.\n“Planirali su da se glavni specijalni tužilac, i tužilac koji je postupao u predmetu razriješe družnosti, kako bi lakše bili ubijeni. Planirano je i ubistvo policijskih službenika koji su radili na tim predmetima“, rekao je Turković.\nOn je dodao da se članovi te grupe sumnjiče za na davanje mita, kako bi se izdejstvovalo izricanje oslobađajuće presude.\n“Ostvarivanje njihovih ciljeva se planiralo i kroz napade na postupajućeg sudiju, kao i napad na određeni broj građana”, naveo je Turković.


Vučić posle razgovora sa patrijarhom Irinejom: Nadam se da niko nema ideju da zauzima Ostrog /video/ - Sputnjik Srbija\n04:15 01 April 2020\n10:16 31.12.2019 (osveženo 11:22 31.12.2019) Preuzmite kraći link\nPatrijarh Irinej se nada da će razum pobediti i da neće doći do oduzimanja svetinja SPC u Crnoj Gori. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je da je ključno jedinstvo Srba, gde god da žive.\nNa pitanje šta će učiniti država i Crkva ako vlasti u Podgorici krenu u oduzimanje svetinja, Vučić je odgovorio da se nada da će crnogorske vlasti razmisliti, jer vide reakciju naroda.\n„Narod je spreman da brani svoje istorijske svetinje i verujem da do toga neće doći. Ako dođe, ne znam kakve će sve rđave posledice biti. Molim se Bogu da će razum ipak pobediti probleme“, dodao je on.\nPredsednik Srbije je rekao da je za nas važno da se sačuva mir u Crnoj Gori i da dođe do smirivanja tenzija.\n„Uveren sam da niko tamo ne misli da bi bilo dobro da neko dođe da zauzima Manastir Ostrog“, izjavio je Vučić i poručio da je ključno jedinstvo Srba, gde god da žive.\n„Nadam se da to nije ničija ideja“, istakao je Vučić, odgovarajući na pitanje novinara da li vidi izlaz iz krize u Crnoj Gori pošto je očigledno da su obe strane odlučne da istraju.\nVučić je naglasio da su ograničene stvari koje Srbija može da uradi povodom toga i da treba delovati pre svega rečima, znanjem, pravničkom i drugom strukom.\nPredsednik je rekao da treba da ukažemo svima u svetu na to o čemu se radi, Venecijanskoj komisiji, svim drugim komisijama, telima, forumima i organizacijama.\n„Sa druge strane, da pošaljemo jasnu poruku srpskom narodu da smo jedinstveni i da između nas Srba, bez obzira na granice koje prihvatamo i koje postoje, nema razlika“, poručio je Vučić.\nOn je kazao da nema nikakve razlike između Srbina koji živi u Beogradu, Banjaluci, Podgorici, Budvi ili nekom drugom gradu, i da svi Srbi osećaju ono što osećaju i Srbi u nekoj drugoj državi.\nKako je kazao, važno je što je ključna poruka patrijarha danas jedinstvo srpskog naroda.\nVučić je preneo da je sa patrijarhom razgovarao o neophodnosti očuvanja naših svetinja, crkava i manastira, te istakao da je patrijarh rekao da razmišlja o tome da se u narednom periodu formira stručna međunarodna komisija koja bi mogla i u međunarodnim forumima, institucijama i organizacijama na najbolji mogući način da štiti interes SPC i srpskog naroda, i u Crnoj Gori.\n„Što se države tiče, mi ćemo, u svakom slučaju, pomoći i zajednički delovati i po savetima njegove svetosti“, dodao je Vučić.\nSpreman sam za sastanak na najvišem nivou sa Crnom Gorom\nVučić je rekao da je uvek spreman za sastanak na državnom nivou sa predstavnicima Crne Gore i najavio skup lidera regiona u Karlovcima ili Subotici krajem januara, na kojem bi trebalo da bude i predsednik Crne Gore Milo Đukanović.\nVučić je novinarima, posle sastanka sa patrijarhom Irinejem, na pitanje da li je vreme za sastanak državnog vrha dve zemlje, odgovorio da je na to uvek spreman.\n„Mislim da postoji skup koji je zakazan u Karlovcima ili Subotici, krajem januara ili početkom februara, gde će biti mnogi lideri iz regiona. Mislim da je moguć dolazak i predsednika Đukanovića“, rekao je Vučić.\nOn je rekao da je sa Đukanovićem razgovarao i u Tirani ovog meseca i da nema problem da razgovara, navodeći da njih dvojica neke stvari vide na nešto drugačiji način.\n„Međutim, naše je da poštujemo državu Crnu Goru, da razumemo potrebe i zahteve srpskog naroda. Da se ne stidimo toga što pripadamo srpskom narodu, ne pada mi na pamet, nikoga nismo uvredili, učinili nažao. Ako u svemu lošem što se zbivalo našem narodu ima nešto dobro, to je što se pokazalo jedinstvo srpskog naroda“, zaključio je Vučić.


Mihajlović o povezivanju Srbije i Crne Gore - GRENEF\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, započela je posetu Crnoj Gori obilaskom gradilišta mosta Moračica. Most Moračica se nalazi na auto-putu Boljare-Bar, na Koridoru 11 koji treba da poveže Srbiju i Crnu Goru.\nSrbija ove godine završava 103 kilometra auto-puta na Koridoru 11 i priprema se za početak gradnje novih 30,9 kilometara od Preljine do Požege. Uporedo s tim radiće se na projektno-tehničkoj dokumentaciju za preostalih 107 kilometara od Požege do Boljara, najduže i najskuplje deonice čija izgradnja će prema procenama koštati oko 1,5 milijardi evra.\nPredstavnici izvođača radova, kineske kompanije “Čajna roud end bridž korporejšn” (CRBC), koja izvodi radove i na Koridoru 11 kroz Srbiju, upoznali su ministarku sa aktivnostima na izgradnji ovog, najzahtevnijeg građevinskog objekta koji se trenutno gradi na auto-putu kroz Crnu Goru. Most Moračica nalazi se na 41 kilometar dugoj deonici Smokovac-Uvač-Mateševo, čija ugovorena vrednost izgradnje iznosi 809,57 miliona evra, a na kojoj kao podizvođači radi i nekoliko firmi iz Srbije. Dužina mosta Moračica je 960 metara, a visina pet prednjih stubova je između 51 i 161 metar.


Objavljeno: 09.10.2021. u 13:30\nZastupnik u Skupštini Kantona Sarajevo Mahir Dević nije dobio odgovor na pitanje o vakcinaciji ministara u zgradi Vlade Kantona Sarajevo.\nIako je pitanje postavio na sjednici Skupštine, konkretan odgovor je izostao.\nNaime, na posljednjoj sjednici Skupštine KS Dević je ministra zdravstva KS Harisa Vranića upitao kada su vakcinisani, a kada revakcinisani ministri u svojim kabinetima te kojom vakcinom.\nMeđutim, ministar Vranić je kazao kako ne zna kada su njegove kolege vakcinisane, ni revakcinisane te nije želio kazati imena tih šest ministara koji su se vakcinisali u kabinetima.\nVEZANI TEKST - Dević odgovorio Vraniću: Pod pritiskom medija priznali ste aferu, budite odgovorniji i hrabriji\n- Tačan datum ni vakcinacije ni revakcinacije ministara u Vladi KS ne mogu da vam kažem jer nisam učestvovao u tom procesu, a ni imena ne mogu da kažem zbog Zakona o zaštiti podataka. Nisam ovlašten i ne mogu da iznosim podatke u javnost o vakcinaciji ministara spornom odlukom i ne mogu da vam odgovorim na to pitanje, kada je bila vakcinacija niti revakcinacija jer je ja nisam organizirao, niti učestvovao u tome – kazao je Vranić odgovarajući na pitanje zastupnika Mahira Devića na sjednici Skupštine.\nNakon što Dević nije dobio odgovor na postavljeno pitanje kazao je kako će tražiti zvanično imenom i prezimenom da mu se dostave podaci, imena ministara, kao i ime medicinske sestre koja je dolazila da vakciniše ministre i po čijem nalogu.\nDević za Faktor kaže da će taj upit proslijediti naredne sedmice.\n- Mislimo da je taj datum koji se spominje kao datum vakcinacije zapravo bio datum revakcinacije, a da su se vakcinisali puno ranije, kada je stigao prvi kontingent vakcina. I da zbog toga sve kriju i ne žele da daju podatke koje tražimo. Naravno da ćemo ustrajati na tome – kazao je Dević za Faktor.\nPodsjećamo, 11. augusta premijer Kantona Sarajevo Edin Forto je odgovorio na pitanje da li se vakcinisao.\n- Naravno da sam se vakcinisao i to u Sarajevu. Svi članovi Vlade su vakcinisani, od čega većina prije 15 dana – kazao je Forto.\nKasnije se pojavila informacija kako se šest ministara vakcinisalo Pfizer vakcinom i to u svojim kabinetima i to u danima kada su onkološkim pacijentima saopćavali kako za njih Pfizer vakcina nema.\nU istom tom periodu, samo dan ili dva kasnije Pfizerom se, kako je i potvrdio, vakcinisao i ministar unutrašnjih poslova KS Admir Katica, a da se vakcinisao u Zetri potvrdio je i ministar saobraćaja KS Adnan Šteta.\nVEZANI TEKST - Kojih šest sa fotografije nisu mogli ni do Zetre, pa su im Pfizer donijeli u kabinete?\nKrajem augusta premijer KS Forto kazao je da je samo greška što se nisu fotografisali kada su primali vakcine.\n- Svuda u svijetu, bar ovo što smo mi primijetili, Vlada ima prioritet u vakcinaciji. Naš Krizni štab i naš ministar zdravstva (Haris Vranić, koji je i predsjednik Kriznog štaba) su insistirali da u najžešćem napadu pandemije u februaru i martu, da se cijela Vlada vakciniše, kako ne bismo doživjeli da ostanemo bez Vlade, bez kvoruma. U tom trenutku su članovi Vlade odlučili da se ne žele vakcinisati jer je to bio u trenutak kada vakcina nisu bile toliko dostupne... - obrazlagao je Forto na jednoj od press konferencija za medije, pa dodao da su odlučili na sjednici Vlade da se vakcinišu početkom jula, kada su "imali pouzdane informacije o dolasku većeg broja vakcina".\n- Mi nemamo nikakvu dilemu da smo postupili odgovorno. Uz ovu grešku koju sam naveo u smislu da smo se trebali vakcinisati javno - kazao je tada Forto.\nI skoro četiri mjeseca kasnije Vlada KS šuti o vakcinaciji ministara i pored toliko pitanja o tome, a toliko su se hvalili transparentnošću.\nvakcinacija ministaraMahir DevićSkupština KSHaris VranićEdin FortoVlada KS


Kuda Večeras, Klubovi i diskoteke - Beograd, Srbija | Aladin\n+381 62 262 212\nServis za rezervacije www.kudaveceras.rs osnovan je u Septembru 2015. godine od strane grupe beograđana sa velikim iskustvom u prodaji, internet marketing i organizaciji događaja.\nCilj nam je da sasvim besplatno informišemo naše klijente o večernjim događanjima u Beogradu i ponudimo im jednostavan i siguran servis preko koga mogu da rezervišu svoje mesto u bilo kojem klubu, na splavu, u kafani, itd. Naš slogan je – Rezervacije su obavezne ali besplatne.\nNaša vizija je:\n- Postati liderski servis za rezervacije noćnog života Beograda.\nPored ljudi koji žive u Beogradu, posebno želimo da animiramo strance da posete prestoni grad Republike Srbije i organizujemo im provod koji će preporučivati. Poseban doprinos želimo da damo poboljšanju imidza Beograda kao svetske metropole.\n- Poboljšati kvalitet zabave i zivota u Beogradu kroz pružanje:\n1) velikog broja mogućnosti za izlazak,\n2) besplatni i sigurni servis za rezervacije i\n3) promociju noćnog života u Beogradu u zemlji i inostranstvu.\nŽelimo da postanemo sinonim sigurnosti, t.j. da kada rezervišete vaše mesto, znate da je to mesto samo vaše.\nPosao ćemo raditi savesno i odgovorno, i u skladu sa potrebama naših klijenata iz zemlje i inostranstva. Biće nam posebno zadovoljstvo da strancima približimo duh Beograda i potstaknemo ih da nas posete.\n"Beograd je uvek bio, jeste i biće otvoren grad za goste i davao im je ono najbolje što može da ponudi. Biti Beograđanin znači davati gostima ono najvrednije, na domaćinski načini okupati ih pažnjom"\nDatum upisa: 09.10.2015\nDatum ažuriranja: 17.09.2021\nPoslovni adresar Srbije. Beograd - Kuda Večeras, Klubovi i diskoteke.\nAladin® je zaštićen žig | © 2002-2021


Otvorena 110. IDEA prodavnica u Vojvodini - Retail Serbia\nNa adresi Beogradski put 83 u Subotici, otvorena je 13. IDEA prodavnica u ovom gradu i čak 110. u regionu Vojvodine.\nNova IDEA prodavnica se prostire na 660 kvadratnih metara prodajnog prostora, na kojem se nalazi pažljivo odabran asortiman skrojen po meri svake porodice, a sa posebnim akcentom na sveže proizvode kao što su voće i povrće, sveže domaće meso i delikates.\nPovodom otvaranja nove IDEA prodavnice, kompanija Mercator-S je za sve kupce pripremila veliki broj iznenađenja – na dan otvaranja svaka 50. kupovina je gratis, svaki kupac sa računom većim od 200 dinara dobiće na poklon ceger, a svaki kupac sa računom većim od 500 dinara priliku da učestvuje u aktivaciji ELEKTRONSKO KOLO SREĆE. I to nije sve, u naredna tri dana svi računi, bez obzira na iznos, imaće popust od 10%.\nProdavnica će raditi svakog dana od 8 do 22 časova, a za poseban ugođaj kupovine biće zaduženo 24 zaposlenih u ovoj radnji.\nKompanija Mercator-S, u čijem sastavu posluju IDEA prodavnice, Roda marketi i Mercator hipermarketi, je u poslednje dve godine otvorila 46 novih i renoviranih objekata. Poslednje u tom nizu su nova IDEA prodavnica u Subotici i renovirana IDEA prodavnica u Braničevskoj ulici u Beogradu.\nSubotica,\tIdea,\tMercator S,\tProdavnice,\tVojvodina,\totvaranje\nDatum poslednje izmene 15 april 2022\nGomex otvorio dve nove prodavnice


Džombić: Podaci popisa neophodni za strateške planove\n12.02.2013. / 18:08\nBANJALUKA, Predsjednik Vlade Republike Srpske Aleksandar Džombić rekao je da se Srpska, od samog početka, zalaže za održavanje popisa stanovništva, jer smatra da su ti podaci neophodni za izradu i realizaciju svih strateških planova.\nDžombić je tokom radnog ručka sa šefom Delegacije EU u BiH Peterom Sorensenom dodao da ne bi bilo dobro da se insistira na novim zahtjevima koji bi dodatno usporili ovaj proces.\nTokom sastanka bilo je riječi i o “Elektroprenosu BiH”, kao i o drugim aktuelnim političkim i ekonomskim pitanjima na nivou Republike Srpske i BiH. Srna\nTagovi: aleksandar dzombicpeter sorensenplanovipopis stanovnistva\n25.02.2019 | 11:03\n07.07.2016 | 7:18\n31.03.2016 | 14:43


Južna Republika – Nebriga raspale EU\nNebriga raspale EU\nTokom noći dva broda sa izbeglicama potonula u Egejskom moru, 21 osoba izgubila život\nNa istoku Egejskog mora 21 osoba izgubila je život protekle noći kada su potonula dva broda prevozeći migrante i izbeglice iz Turske u Grčku, javio je Asošijeted pres pozivajući se na saopštenje grčkih vlasti.\nPrvi brodolom dogodio se kod ostrva Kalimnos u noći između četvrtka na petka i u njemu je stradalo 18 ljudi, a 138 migranata je spašeno.\nDrugi brod potonuo je jutros nedaleko od Rodosa i utopilo se troje ljudi, a šest je spašeno, navodi agencija, pozivajući se na Ministarstvo trgovačke flote i ostrvske politike Grčke.\nU sredu je javljeno da je u Egejskom moru potonulo nekoliko plovila sa migrantima i da je najmanje deset osoba, uključujući sedmoro dece, izgubilo život.\nKod ostrva Lezbos spašeno je približno 240 ljudi, čiji se brod prevrnuo zbog snažnih udara vetra i talasa.\nPrema podacima Međunarodne organizacije za migracije, od početka godine u Evropu je Sredozemnim morem doplovilo više od 704.000 migranata, od čega najviše u Grčku (560.000) i Italiju (139.500).\nOrganizacija navodi da je više od 3.200 ljudi poginulo pokušavajući da doplovi do Evrope.\nBy |oktobar 30th, 2015|Categories: PLANETA||Komentari su isključeni na Nebriga raspale EU


Magawish Hotel or Colona Watersports : hoteli blizu, fotografije, adresa, Египат plan, blizu, rezervacija\nMagawish Hotel or Colona Watersports (Египат)\nNajbliži grad: Hurghada\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Luksuzan za grad Al Ghardaqah. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nepušače, PoslovnNastavaki centar, Perionica, Besplatan parking. Pozicija ovog hotela je jug za grad Al Ghardaqah, a nalazi se u ulici Safaga Road 21018, na samo 22 minuta kolima od centra grada.U njemu postoji brza internet konekcija.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Deo je lanca YX.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je jug za grad Al Ghardaqah, a nalazi se u ulici Safaga road km 12, na samo 24 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Mercure Hurghada Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i uNastavaksluge kao što su: n.a.. Pripada hotelskom lancu MERCURE.Sakrijte\nU hotelu Hurghada Pharaoh Club pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Hurguada: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Na 9 minuta kolima udaljenosti od centra grNastavakada, ovaj hotel se nalazi u ulici End of Al Mamsha El Seyahi, a pozicija mu je jugoistok za grad Hurguada. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer teretana. Sakrijte\nNalazi se u ulici Intercontinental District, Near to El Gandoul Hotel, pozicija mu je jugoistok za grad Hurguada, a od centra je udaljen samo 8 minuta kolima.Stil hotela Oasis 3 Intercontinental DistrNastavakict je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Sakrijte\nStil hotela AQUA VISTA je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Bar, Televizija, Satelitska televizija. Pozicija ovog hotela je jugoistok za grad Hurguada, a nalazi se u ulici SAFAGA NastavakROAD RED SEA, na samo 13 minuta kolima od centra grada.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer grejani bazen. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.U njemu postoji brza internet konekcija.Sakrijte


U projektu Hiljadu plus najviše stanova ponudili Zetagradnja i Čelebić | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA U projektu Hiljadu plus najviše stanova ponudili Zetagradnja i Čelebić\nU ovoj fazi projekta, kroz kreditni aranžman sa Bankom za razvoj Savjeta Evrope (CEB) obezbijeđeno je 25 miliona eura, a ukupna vrijednost projekta iznosila je 50 miliona eura. Kroz prvu fazu projekta korisnicima je ponuđeno da kupe stambene jedinice čija najveća kupoprodajna cijena po kvadratu iznosila 900 eura\nKroz tri faze projekta Hiljadu plus, stambeno pitanje je riješilo skoro 1.200 domaćinstava, odnosno više od 3.000 crnogorskih građana. Uskoro se očekuje i četvrta faza projekta, nakon koje će oko 400 domaćinstava riješiti pitanje krova nad glavom. Kamata je i dalje 2,99 odsto, a ukupna vrijednost projekta je 20 miliona eura, pišu Vikend novine.\nMinistarstvo dorživog razvoja i turizma dostavilo je Vladi detalje oko dosadašnjih faza projekta Hiljadu plus. Kako je navedeno u pomenutom dokumentu, u prvoj fazi projekta kredit je odobren za 433 porodična domaćinstva, a stambeno pitanje tada je riješilo 1.239 građana Crne Gore. U ovoj fazi projekta, kroz kreditni aranžman sa Bankom za razvoj Savjeta Evrope (CEB) obezbijeđeno je 25 miliona eura, a ukupna vrijednost projekta iznosila je 50 miliona eura. Kroz prvu fazu projekta korisnicima je ponuđeno da kupe stambene jedinice čija najveća kupoprodajna cijena po kvadratu iznosila 900 eura. Definisan je izuzetak da se u projektu mogu ponuditi objekti čija cijena po kvadratu prelazi iznos od 900 eura, ali su u tom slučaju, aplikanti bili u obavezi da razliku u cijeni doplate iz svojih sredstava.\nNajveći broj stanova je prodat u centralnom regionu, njih 286 (samo u Podgorici 271), zatim sjevernom – 126, dok je u južnom regionu je prodata 21 stambena jedinica. Jedina mana prvog projekta bila je kamatna stopa koja je iznosila 4,9 odsto, dok je ona kasnije snižena na 2,99 odsto. Takođe, aplikanti su morali da obezbijede ulog od pet odsto od ukupne vrijednosti stana.\nU drugoj fazi projekta kredit je odobren za 376 porodičnih domaćinstava, a stambeno pitanje je riješilo 910 građana Crne Gore. U ovoj fazi projekta, kroz kreditni aranžman sa Bankom za razvoj Savjeta Evrope obezbijeđeno je 10 miliona eura, a ukupna vrijednost projekta iznosila je 20 miliona eura. Ukupan iznos realizovanih sredstava, za drugu fazu, iznosio je 17.172.810 eura.\nKroz ovu fazu projekta korisnicima je ponuđeno da kupe stambene jedinice čija najveća kupoprodajna cijena po kvadratu bila 1089 eura. Definisan je izuzetak da se u projektu mogu ponuditi objekti čija je cijena do 1200 eura po kvadratu, te da razliku u cijeni između plaća korisnik iz sopstvenih sredstava. Subvencionirana kamata bila je nešto niža i iznosila je 3,99 odsto. U drugoj fazi projekta, najveći broj stanovaje prodat u centralnom regionu, njih 374 (u Podgorici 352, a u Nikšiću 22). U sjevernom regionu prodate su dvije stambene jedinice, dok u južnom regionu nije bilo prodatih stanova. Kao i u prethdnoj fazi, ulog pet odsto od ukupne vrijednosti stana je bio obavezan.\nPosljednja, treća faza projekta, koja je realizovana krajem 2018. i tokom prošle godine, bila je i najpovoljnij a. Kroz kreditni aranžman sa Bankom za razvoj Savjeta Evrope obezbijeđeno je 10 miliona eura, a ukupna vrijednost projekta iznosi 20 miliona eura.\nUdio CEB-a je 50 odsto, a komercijalnih banaka i građana preostalih 50 odsto, dok je novina u odnosu na prethodne dvije faze to što učešće građana nije bilo obavezno. Dugoročni krediti su se dodjeljivali uz fiksnu kamatnu stopu do 2,99 odsto na godišnjem nivou, na period do 20 godina.\nKroz treću fazu projekta korisnicima je ponuđeno da kupe stambene jedinice čija najveća kupoprodajna cijena kvadrata iznosi 1100 eura. Korisnici ovog projekta su mahom bila domaćinstva sa nižim i srednjim primanjima. Stambeno pitanje, kroz treću fazu projekta, riješilo je 377 domaćinstava, odnosno 906 građana.\nUbjedljivo najviše stanova ponudile su kompanije Čelebić (160 stanova) i Zetagradnja (145 stanova), a najmanji broj Fidia, Grd Metal i firma 14. septembar, koje su ponudile po jednu stambenu jedinicu. Zanimljivo, svi stanovi koje su ponudila preduzeća Čelebić i Zetagradnja su bili neizgrađani. Vrijednost po kvdratu stana u ovim kompanijama kretala se 1.100 eura u Zetagradnji, i 1.092 eura u firmi Čelebić. Prosječna cijena stana po kvadratu u Podgorici je iznosila 1.083 eura, Baru 1.100 eura, Nikšiću 891 euro, dok je najniža bila u Mojkovcu 415 eura.\nKroz treću fazu projekta Hiljadu plus, ponudu za prodaju nekretnine su mogla da oglase i fizička lica što je njih 17 i učinilo. Kada je u pitanju struktura stambenih jedinica, na nivou Crne Gore, najviše je ponuđeno jednosobnih stanova 436, zatim slijede dvosobni 231, trosobni – 34 i garsonjere.\nKroz projekat je sklopljen 381 predugovor ukupne vrijednosti 20,3 miliona eura.\nVrijednost predugovora koje je sklopila Zetagranja iznose 6,6 miliona eura. Zatim slijedi Čelibić sa 4,5 miliona vrijednim predugovorima, te Trudbenik sa nepunih 2,5 miliona eura.\nPrema izvještajima o sklopljenim ugovorima o kreditu koji su dostavljeni od komercijalnih banaka, ukupan broj sklopljenih ugovora o kreditu iznosi 377 dok je njihova vrijednost 18.590.681 eura. Najveći broj ugovora sklopljen je sa NLB bankom, i to 151, a najmanje sa Lovćen bankom-36.\nNajveću stopu realizacije ima NLB banka sa odobrenim 151 kreditom, što je 58,53 odsto realizacije u odnosu na broj podnijetih aplikacija u ovoj banci. Najmanju stopu realizacije imala je CKB banka kod koje su realizovana 53 kredita od 270 predatih aplikacija.\nOd danas poziv građanima za “Hiljadu plus”\nZa projekat 1000 plus se prijavilo pet banaka, poziv za građane 16. novembra


Isuviše blagi prema auto-industriji | Evropa | DW | 10.08.2017\nVazduh u velikim nemačkim gradovima je gust, a mnogi vlasnici automobila besni: nemaju razumevanja za to što su proizvođači automobila manipulisali vrednostima izduvnih gasova kod dizel-vozila, čime su svesno doprineli zagađenju vazduha. Zbog tih manipulacija 57 odsto nemačkih građana kaže da je izgubilo poverenje u auto-industriju (grafika 1). Jednak je broj onih koji smatraju da će manipulacije nemačke privrede doneti dugoročnu štetu. To pokazuje aktuelno istraživanje Dojčlandtrend, koje za javni servis ARD i dnevni list Velt sproveo institut za ispitivanje javnog mnjenja Infratest dimap.\nIzgubljeno poverenje u auto-industriju (grafika 1)\nIspitivanje je sprovedeno neposredno nakon takozvanog Samita o dizelu, koji je održan 2. avgusta. Na njemu su predstavnici vlade, saveznih zemalja i auto-industrije razmatrali kako može da se izbegne ograničavanje kretanja za posebno štetna dizel-vozila. Proizvođači su ponudili aktuelizaciju softvera i premije za zamenu starijih dizelaša, kako bi se smanjila emisija štetnih azotnih oksida. Prema mišljenju brojnih stručnjaka – to nije dovoljno.\nMnogi građani razočarani su što vlada na tom sastanku nije izvršila veći pritisak: 67 procenata njih smatra da se odgovorni političari u rešavanju krize isuviše popustljivo odnose prema auto-industriji. Tek svaki peti ispitanik smatra da je stav političara prema proizvođačima automobila bio primeren (grafika 2).\nOdgovornost političara (grafika 2)\nMnogi su kritični zbog uskih veza politike i auto-industrije: većina smatra da političari u rešavanju skandala sa izduvnim gasovima u prvoj liniji slede interese proizvođača automobila i da je malo onih koji misle na zaštitu životne sredine i zdravlje građana. Da se ispitani građani pitaju, moralo bi da bude upravo suprotno: 66 odsto njih priželjkuje da političari – kada je reč o zaštiti životne sredine i zdravlja – pre svega misle na građane.\nNezadovoljstvo koje je izazvao odnos politike prema auto-industriji, negativno se odrazilo i na raspoloženje prema saveznoj vladi: trenutno je samo još 47 odsto Nemaca zadovoljno radom vlade, dok ih je u maju bilo 55 procenata. Podršku gube ne samo predstavnici vlade, već i opozicije (grafika 3): kancelarka Angela Merkel (CDU) izgubila je 10 poena i sa 59 odsto podrške pala je na treće mesto omiljenih političara – iza ministra finansija Volfganga Šojblea (CDU) i ministra spoljnih poslova Zigmara Gabrijela (SPD). Kandidat socijaldemokrata za kancelara, Martin Šulc, ostvario je do sada najslabiji rezultat u anketi Dojčlandtrend, sa 33 odsto glasova.\nMerkelova ili Šulc? (grafika 3)\nNepromenjeno raspoloženje uoči izbora\nI pored nešto slabijeg rezultata, kancelarka Angela Merkel ne mora da se brine za svoju poziciju. Na pitanje koga bi birali za kancelara, za Angelu Merkel se izjasnilo 52 odsto ispitanika, daleko više od izazivača Šulca. Neposredno nakon što je imenovan za kancelarskog kandidata, Šulc je u anketama u februaru i martu bio ispred Merkelove.\nNešto više od šest sedmica uoči izbora za Bundestag raspoloženje je, dakle, nepromenjeno (grafika 4): unija CDU/CSU ne mora da strahuje da će sa vladarskog trona da je sklone socijaldemokrate. Njena prednost u odnosu na SPD iznosi ubedljivih 15 procenata. Da se izbori održavaju već ove nedelje CDU/CSU bi – kao i u julu – dobili 39 odsto glasova. Za socijaldemokrate bi trenutno glasalo 24 odsto birača. Nakon uzleta Šulca početkom godine, socijaldemokrate su se ponovo vratile na stare rezultate.\nKada bi sutra bili izbori... (grafika 4)\nTrka za treće mesto i dalje je neizvesna: Levica bi prema aktuelnom istraživanju osvojila 9 odsto, a Zeleni, liberali (FDP) i Alternativa za Nemačku (AfD) po 8 glasova. Za FDP bi to značio ponovni ulazak u parlament. Međutim, s obzirom na to da će mnogi birači tek neposredno pred 24. septembar odlučiti za koga će da glasaju, aktuelno istraživanje samo pokazuje kakvo je raspoloženje pred početak vruće i odlučujuće faze u predizbornoj kampanji.\nPovezani sadržaji Evropa, Nemačka, Angela Merkel, Martin Šulc, Evropa, Nemačka\nKljučne reči Nemačka, Angela Merkel, Martin Šulc, CDU, SPD, izbori, atuo-industrija, Evropa, BTW\nTrajni link https://p.dw.com/p/2hynm


Dugogodišnji estonski novinar i urednik o opasnostima koje vrebaju od namernog plasiranja lažnih vesti\nTačno je da Rusija pokušava da utiče na države EU putem lažnih informacija. Na primer, finska novinarska Jesika Aro otkrila je takozvane „trol fabrike“ u Sankt Peterburgu, u kojima zaposleni pišu gnusne komentare na pojedinim portalima, a istovremeno prikazuju Rusiju u dobrom svetlu.\nDemostat | Beograd 24. Sep 2021 | Edukacija\nNajveća opasnost od kampanja dezinformisanja verovatno je izbijanje građanskog rata u određenoj državi. Setimo se 6. januara kada su izgrednici prodrli u Kapitol Hil u Sjedinjenim Američkim Državama. Te nemire izazvala je dezinformacija da je Džo Bajden pokrao izbore, a da je pravi pobednik izbora bio Donald Tramp, kaže za Demostat Erki Bahovski, dugogodišnji estonski novinar i urednik, govoreći o opasnostima koje vrebaju od namernog plasiranja netačnih informacija.\nNaš sagovornik ističe da smo takođe bili svedoci nemira koji izbili zbog „uverenja da su kampanje promovisanja vakcinacije lažne i da predstavljaju kršenje ljudskih prava“. „Teorije zavera su neodvojivi deo dezinformisanja“, precizira on.\nKomentarišući česte tvrdnje Evropske unije da Rusija ima običaj da „pušta“ lažne vesti kao deo svog „sajber rata“, Bahovski ističe:“Bolje je reći da je u pitanju hibridni rat kada pričamo o informisanju“.\n-Sajber rat znači da su „sajber ratnici“ naciljali „kritičnu“ infrastrukturu određene države. Estonija je bila meta toga 2007, nakon što je sklonjena sovjetska statua iz centra Talina. Važni internet sajtovi banaka, medija i Vlade bili su prisilno zatvoreni nekoliko dana. Kada je reč o informisanju, tačno je da Rusija pokušava da utiče na države EU putem lažnih informacija. Na primer, finska novinarska Jesika Aro otkrila je takozvane „trol fabrike“ u Sankt Peterburgu, u kojima zaposleni pišu gnusne komentare na pojedinim portalima, a istovremeno prikazuju Rusiju u dobrom svetlu. Ali, ima i još toga: Rusija koristi TV kanal RT (prethodno nazivan Raša tudej) da bi prikazivala zapadne države u negativnom, a Rusiju u pozitivnom svetlu. „Trik“ je u tome što je većina ovih vesti tačna, jer i mediji od poverenje objavljuju i negativne vesti, ali, problem je u tome što na RT-u nema nijedne negativne vesti o Rusiji, objašnjava sagovornik Demostata.\nErki Bahovski/Foto: Ave Maria Mõistlik, CC BY-SA 4.0, via Wikimedia Commons\nBahovski tvrdi da „informacioni rat“ koji vodi Rusija sledi stare taktike KGB-a – „Rusi ne očekuju da svako voli Rusiju, ali nastoje da podriju poverenje ljudi u njihove sopstvene vlade i da naruše političku stabilnost u tim državama“.\n- Upravo to se desilo 2016, kada su ruski hakeri pokazali da američka demokratija ne može da bude pouzdana, pa, stoga, da su i kritike na račun ruske demokratije veoma licerne, jer ni američki izbori nisu demokratski. Tu se nije radilo toliko o pomoći Trampu, već su nastojali da pokažu da je zapadna demokratija lažna. Rusija koristi isti princip u Estoniji, nastojeći da pokaže da Estonija ne može da opstane bez ruske pomoći i uticaja. Setimo se šta je Putin rekao o slomu Sovjetskog Saveza - da je to bila najveća geopolitička katastrofa 20. veka. A estonska nezavisnost je direktna posledica te „katastrofe“. Stoga, Rusija nastoji da pokaže kako je raspad Sovjetskog Saveza loše uticao na Estoniju. Sve negativne vesti o Estoniji su u Rusiji preuveličane. Istina, ponekad ruski blogeri takođe pronađu pozitivne stvari o Estoniji, ali ruski „mejnstrim“ mediji tretiraju Estoniju prilično negativno. Takođe, Rusiji nije potreban RT niti bilo koji drugi specijalizovani kanal kako bi uticala na estonsku publiku, budući da jedna trećina stanovništva priča ruski kao maternji jezik, a ostali mogu da razumeju ruski. Stoga, oni mogu da direktno gledaju rusku televiziju koju kontroliše Kremlj... Primeri dezinformacija mogu se pronaći i na linku: https://www.disinfo.eu/\n“Lako je nasesti na teorije zavere kad ste gladni i očajni”\nUpitan smatra li da postoji neko efikasno „oruđe“ za borbu protiv kampanja dezinformisanja, naročito u doba široko rasprostranjenog korišćenja interneta i takozvanih društvenih mreža, Bahovski navodi: „Estonske državne strukture i mejnstrim mediji pokušavaju da informišu javnost o lažnim vestima“. On dodaje da ne postoji „magična formula za hvatanje ukoštac sa dezinformacijama, ali verujem da to mora biti kombinacija nekoliko faktora. „Prvo, mejnstrim mediji moraju da prepoznaju šta su lažne vesti i teorije zavere. Nažalost, svedoci smo suprotnog trenda. To je slučaj i u Estoniji gde ponekad mejnstrim mediji dele lažne vesti. Drugo, informatičko obrazovanje u školama mora da bude osnaženo jer ljudi ne mogu da razlikuju prave od lažnih informacija, naročito na društvenim medijima. Na kraju, mora se očuvati opšta.


NP Plitvička jezera nabavio električna vozila, GlasLike.hr\nNP Plitvička jezera nabavio električna vozila\nPLITVIČKA JEZERA - NP Plitvička jezera je zaštićena priroda, a kada je ta zaštita u pitanju, onda ne treba iznenaditi se što je ovaj park obogatio svoj vozni park električnim vozilima primjerenim prostoru i potrebi.\nVozila na električni pogon prvenstveno su namijenjena za potrebe služnosti sustava posjetiteljske infrastrukture NP Plitvička jezera i unaprjeđenju energetske učinkovitosti. Sama primjena električnih vozila uvelike osigurava bolju zaštitu parka, a u cilju očuvanja izvornosti prirode, osiguranje neometanog odvijanja prirodnih procesa i održivog korištenja prirodnih dobara – stoji u priopćenju NP Plitvička jezera.\nFoto: N.P. P. J.


Jeftini letovi Skopje Alexander The Great Prague Vaclav Havel - Aviokarte Alexander The Great Vaclav Havel - eSky.hr\nAviokarte od Skopje Alexander The Great do Prague Vaclav Havel\nPretražite letove od Skopje Alexander The Great do Prague Vaclav Havel\nProvjerite najbolje prilike za letove od Skopje Alexander The Great do Prague Vaclav Havel\n✔ Postoje li posebne ponude za letove Skopje Alexander The Great Prague Vaclav Havel na eSky.hr?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta Skopje Alexander The Great Prague Vaclav Havel?\n✔ Ako rezerviram leto Skopje Alexander The Great Prague Vaclav Havel, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje zrakoplovne tvrtke nude letove Skopje Alexander The Great Prague Vaclav Havel?\nBudite sigurni, da na eSky.hr ponuda letova Skopje Alexander The Great Prague Vaclav Havel uključuje ne samo niskotarifne aviokompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne aviokompanije na relaciji Skopje Alexander The Great - Prague Vaclav Havel\nJeftini letovi do Maserua Jeftini letovi iz Maserua Jeftini letovi do Bolivije Jeftini letovi iz Bolivije Jeftini letovi do Viru Viru Intl Airport Jeftini letovi od Viru Viru Intl Airport


Freebiking • Pogledaj temu - Vlasina - Besna Kobila - Dukat (25. i 26. septembar)\nVlasina - Besna Kobila - Dukat (25. i 26. septembar)\nod bluealek » 15 Sep 2010, 23:22\nS obzirom da je interesovanje za turu veliko i da se svi pitaju gde je zvanična najava, evo za početak neke okvirne skice, a preciznu najavu u odgovarajućoj formi ću postaviti na sajt do kraja nedelje.\nPlan za bajkerski deo ekipe je sledeći:\nOkupljanje je u subotu 25. septembra najkasnije do 11 h na Vlasinskom jezeru, kod hotela (odnosno na mestu gde se budu ostavljala kola, još ćemo precizirati).Oni koji dolaze iz veće daljine možda je bolje da pristignu u petak uveče i da prespavaju bilo u kampu ili u hotelu.\nU subotu pedaliramo na relaciji Vlasinsko jezero - vrh Besne Kobile - planinarski dom Kriva Feja. Noćenje u domu, ili u šatorima u blizini doma (po želji). Za one koji žele da ponesu šator to će moći da se uradi jednim od dva vozila Auto Bilda koja će se kretati istom trasom za potrebe snimanja reportaže (ja ću i u subotu i u nedelju biti na biciklu, ali imamo ljude koji će vrteti volan).\nU nedelju nas čeka dosta duži grebenski put po Dukat planini, uz spuštanje do Bosilegrada na kraju. Kilometraža jeste poprilična (74 km), ali s obzirom da je većim delom nizbrdo, mislim da je realno i ne preterano teško.\nNakon završetka vožnje naša dva vozila će moći da prevezu do 8 vozača od Bosilegrada do Vlasine po kola, što se nadam da će biti dovoljno.\nCene i raspoloživost smeštaja u domu Kriva Feja i na Vlasini ću znati uskoro (dom je nedavno renoviran, sobe su vrlo konformne, prema onome što mi je rekao Milan Drakulić).\nŠto se mojih ličnih mogućnosti za transport bajkera iz Beograda tiče, u ovom trenutku još uvek ne mogu da procenim da li ću moći još nekoga da povezem sa sobom, jer nosače za ta vozila kojima će se ići nemam (mada bi jedno trebalo da bude pikap, ali još uvek nemam definitivnu potvrdu), a nejasna je situacija i oko toga koliko će prostora trebati ljudima iz ekipe Auto Bilda koji budu išli. Drugi problem oko transporta sa mnom je što ćemo mi verovatno krenuti iz Beograda još u četvrtak uveče, kako bismo u petak natenane snimili kadrove "4x4 vodiča" za deonicu između Predejana i Vlasine.\nEto pa vi razmišljajte da li vidite sebe u toj priči, a ja ću skockati precizne parametre sa cenama smeštaja i mapom i uskoro to okačiti u obliku najave.\nRe: Vlasina - Besna Kobila - Dukat (25. i 26. septembar)\nod sssasa » 16 Sep 2010, 10:10\n...mislimo intenzivno o tome tacnije odmah idem do ostatka ekipe pozarevljana koja bi potencionalno mogla prisustvovati da pregovore i dogovore. def potvrdjujem svoje prisustvo kad obezbedim prevoz\nod bluealek » 16 Sep 2010, 23:59\nEvo zvanične najave na Stazama i Bogazama (da je ne štrikam dvaput):\nhttp://www.stazeibogaze.info/2010/09/16 ... ila-dukat/\nIzvol'te, krećemo sa pripremama, imamo još nedelju dana fore da sve utanačimo... Sutra ću da vam javim cenu prenoćišta u domu, nisam stigao danas u radno vreme da zovem (treba sve dogovoriti unapred, slično kao i za dom na Babinom Zubu).\nod rajko55 » 17 Sep 2010, 00:36\nSale nazovi sekretara pl.drustva iz Vranja tad je 500din. prenociste inace ce ti dom naplatiti hotelski smestaj , ja sam nazalost izgubio broj tel. a mozes dogovoriti sa njim i veceru (gulas ili pasulj) po 150-200din a i dorucak po pristojnoj ceni.\npozdrav i neka se pedale okrecu\nod fermax » 17 Sep 2010, 16:26\nJa sam zainteresovan za turu. Ako se neke kockice sklope, krenuo bih u subotu ranije ujutru iz Beograda. Možda bude neko mesto kod mene!\nod arxmilan » 18 Sep 2010, 11:32\nu ako bude mesta za mene ja bi voleo da vam se pridruzim na tom snimanju jos u cetvrtak.\nod lesandro » 18 Sep 2010, 19:31\nDolazim i ja sa Bokijem i Ninjom. Najverovatnije u petak vece. Interesuje me da li u blizini te raskrsnice na kojoj se skupljamo ima neko zgodno mesto za sator ili ima kakav motel?\nPridružio se: 19 Avg 2009, 12:07\nod Milan » 18 Sep 2010, 22:42\nNajverovatnije ce i ekipa iz Nisa da pristigne u petak. Na jezeru postoji kamp, okolo je i previse mesta za sator, tu su i dva hotela i puno soba u privatnom smestaju. Bicemo u kontaktu da isplaniramo neko resenje.\nod Бранко » 20 Sep 2010, 13:37\nХоћемо ли имати среће са времном? Без кише би било добро,са сунцем савршено али прогнозе (http://www.weather2umbrella.com/sr/vrem ... /meteogram) за викенд a нарочито за недељу нам бар за сада,нису наклоњене (прогноза је за Врање као најближем већем граду Б.К)\nod bluealek » 20 Sep 2010, 14:12\nWetter online za sada ne predviđa bilo kakvu promenu vremena (http://www.wetteronline.de/Serbien/Vranje.htm). Naravno da nećemo ići po nekom teškom kijametu (ili barem nećemo pedalirati). Ali još uvek imamo razloga za optimizam\nMislim da će biti najbolje da se svako sam pozabavi rezervacijama mesta u planinarskom domu (barem ko ne želi da spava u šatoru), jer s obzirom da je stvar organizovana slično kao i dom na Babinom Zubu (mora da se zove firma "skijališta Vranje", ne može na licu mesta da se uzme soba), nema šanse da do polaska papirološki sredimo grupnu rezeraciju. Ja još ne znam ni za koliko ljudi koji idu u organizaciji moje redakcije treba da rezervišem sobe, i vrlo je verovatno da će sve biti poznato tek u poslednji čas. Ja lično ću spavati u šatoru, ali ima nas svilenih kojima je neophodna soba.\nSkijališta Vranje možete kontaktirati na telefon 017 404260, Miljana\nod držnedaj » 20 Sep 2010, 19:45\nVrlo rado bih vam se pridružio, čak šta više bio sam ubeđen u to, makar spavao i u šatoru, ali obaveze me obavezeaše i za gušu stezaže. Srećno s vremenom i planinom.\nod pauza » 21 Sep 2010, 14:48\nSale, kakve su šanse da moj treking sa karbonskom viljuškom bez suspenzija savlada taj teren a da ostane u komadu?\nPridružio se: 18 Mar 2007, 13:38\nod Gruja » 21 Sep 2010, 16:19\nJedan u klin:\nDrugi u ploču:\nKo će ga znati kakvo će biti gore vreme!!?\nod bluealek » 21 Sep 2010, 17:33\npauza je napisao: Sale, kakve su šanse da moj treking sa karbonskom viljuškom bez suspenzija savlada taj teren a da ostane u komadu?\nHm... Šta da ti kažem... Teren svakako nije ekstremniji od onog na Tari po kome si već vozila, prilično je prohodno i dobro utabano. S obzirom da tamo šaljem i Daciu Duster za koju distributeri ne bi voleli da se ošteti ni sa strane ni odozdo, vrlo je verovatno da bi i tvoj karbonac sve lepo podneo. Olakšavajuća okolnost je to što ćemo u pratnji imati dva terenca, tako da je uvek moguće prizvati (radio stanicom, telefonom, kako god) nekog od njih u pomoć da te pokupe, ako zaključiš da ti je malo heavy.\nJa definitivno krećem dan ranije (petak ranom zorom) da za časopis snimim i deonicu od Predejana do Vlasine, ali drugi naš auto (Mahindra, još nisam siguran da li pickup ili Goa) krenuće u petak kasno popodne ili uveče, pa bi možda oni mogli da te upakuju (što bi svakako bilo lakše ako bude pickup). Javi se da popričamo o mogućim varijantama.\nod bluealek » 22 Sep 2010, 08:48\nMislim da se vremenske prognoze kreću u smeru da bi eventualna kiša u severnim i zapadnim krajevima zemlje mogla da naiđe tek u nedelju posle podne, a u južnim čak u ponedeljak, ako je uopšte bude. Tako da očekujem da ćemo za Besnu Kobilu imati lepo vreme (mada ne očekujte na tim visinama krajem septembra baš neku vrućinu, čak i po vedrom danu).\nŠto se prevoza tiče, ja još nemam informaciju kako će izgledati drugi auto koji teram sa ljudima iz redakcije, tako da ne znam da li ću nekome od bajkera iz Beograda moći da ponudim da krene u njemu. Duster kojim ću ja krenuti u petak ujutro nema nosače, tako da će svi bicikli morati u gepek. Video sam kod distributera da na novinarskom Dusteru 4x2 imaju krovne nosače pa ću da im predložim da ih prebace na ovaj, ali ne mogu ništa da garantujem.\nZnamo li ko sve dolazi? Imamo prijavljenu nišku i požarevačku ekipu, kao i dve beogradske ekipe. Možda bi bilo dobro da se ninja i lessandro, ili fermax, dogovore oko prevoza sa Milanom i Snežom (pauza), ukoliko ja ne uspem njihove bicikle da smestim u neki od službenih auta?\nImamo još danas i sutra sa dogovore i eventualne pretumbacije.


source.ba | Dodik pisao Orbanu: Europa se ne smije biološki obnavljati uvozom ljudi nehrišćanske vjere, RS prepoznaje te vrijednosti kao svoje\nMilorad Dodik, član Predsjedništva Bosne i Hercegovine, prije nekoliko dana je uputio pismo mađarskom premijeru Viktoru Orbanu u kojem je, između ostalog, naveo da se slaže sa njegovim stavovima koji su u većem dijelu Europe i svijeta proglašeni fašističkim.\nDodik i Orban: Razmijenili mišljenja o aktuelnim bilateralnim i međunarodnim procesima\nOrban: Budimpešta je protiv sankcija Dodiku, definitivno treba to da spriječimo\nDodik: Orbanu sam rekao da nije tačno da RS ruši teritorijalni integritet BiH\n- Slažem se s tobom da Europa odobrenim imigracijama radi i na ukidanju svoje biološke budućnosti zasnovane na hrišćanskim vrijednostima i načelima... Mađarska je prepoznala da je pravi način biološkog obnavljanja nacije vlastiti pojačani natalitet, a ne uvoz ljudi s drugih područja, iz drugih kultura, civilizacija i nehrišćanske vjere. Republika Srpska prepoznaje te vrijednosti kao svoje i u granicama svojih mogućnosti, rekao je Dodik.\nOrbanova politika koja je podrazumijevala zabranu ulaska migranata u Mađarsku je zgrozila Europu, a imao je mađarski premijer sramotne izjave koje su se ticale muslimana iz Bosne i Hercegovine.\nLider SNSD-a u svom pismu tvrdi kako se divi Orbanu koji u srcu Europe prkosi zapadnim stavovima.\n- Divimo se tvojoj hrabrosti i odlučnosti da Mađarska pruža podršku multilateralnim organizacijama čiji je član samo u onoj mjeri u kojoj to ne šteti mađarskom narodu i njegovoj budućnosti, ističe on.\nPonovo je Dodik iskoristio priliku da kaže kako "BiH nije stala na ukrajinsku stranu", iako je jasno da je naša zemlja podržala deklaracije koje osuđuju rusku invaziju.\n- Zahvaljujući institucijama RS-a, BiH nije uvela sankcije Rusiji niti se svrstala na stranu Ukrajine, ma koliko da saosjećamo sa patnjama Ukrajinaca. Smatramo da je najmudrije i najhumanije za nas biti neutralan, biti na strani mira, dijaloga, tvrdi Dodik.\nTagovi: Milorad DodikPismoViktor Orban


Novosti - Hitna Pomoc Kantona Sarajevo\nNASTAVLJA SE USPJEŠNA SARADNJA DRCa, SDCa I JU ZHMP KS ZA DOBROBIT GRADJANA KS❗\nZahvaljujemo se prijateljima i saradnicima iz DRC-Danish Refugee Council i SDCa – Swiss Agency for Development and Cooperation, na uručenoj donaciji dva ležaja za pregled, reanimaciju i opservaciju pacijenata. Zahvaljujemo se i firmi “Ari medikal”…\nCENTAR ZA EDUKACIJU HITNE MEDICINSKE POMOĆI "Prim.dr Silva Rizvanbegović",\nMRU – MOTOCYCLE RESPONSE UNIT SARAJEVO ❗❗❗\nSvjesni činjenice o značaju postojanja i rada “Službe hitne medicinske pomoći na motociklu”, kao jako bitne karike svake Hitne medicinske pomoći, osjećamo potrebu i obavezu potsjetiti sviju nas da je naša MRU služba potpuno spremna da se…\nSUBSPECIJALIZACIJE I ZA SPECIJALISTE URGENTNE MEDICINE ❗❓\nNa 38. redovnoj radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, dana 08.07.2021.godine, Zastupnica u Skupštini KS, dr Jasmina Biščević-Tokić uputila je Vladi KS i Ministarstvu zdravstva KS Inicijativu za upućivanjem zahtjeva Ministarstvu zdravstva Federacije…\nNISMO JEDINI, AL’ SMO NEUPOREDIVI❗❗❗\nJU ZAVOD ZA HITNU MEDICINSKU POMOĆ KANTONA SARAJEVO – 2021. Hitna pomoć Sarajevo – Ponos grada Sarajeva 💪❤ 🚑 https://www.youtube.com/watch?v=cQkLagRtB-8^mute=1\nUpravni odbor imenovao Mr.sci.dr. Adema Zalihića za vršioca dužnosti direktora ZHMP\t5888\t31/01/2019\nZVANIČNO OTVARANJE “punkta Centar” JU ZHMP KS\t3950\t06/05/2019\nDanas su JU ZHMP posjetili Damir Vejo, direktor Policijske akademije Sarajevo i Željko Pejović, šef grupe za standardizaciju obuke na Policijskoj akademiji Sarajevo\t3355\t26/07/2019\nOd 23. do 25. maja u Pirotu će biti održan peti Međunarodni kongres urgentne medicine Srbije\t2937\t23/05/2019


Konkurs za Svetosavsku povelju Topličkog okruga - Top Novosti\nNaslovna Društvo Konkurs za Svetosavsku povelju Topličkog okruga\nKonkurs za Svetosavsku povelju Topličkog okruga\nKao i svake godine, Toplički upravni okrug i institucije kulture u Prokuplju, dodeljuju Svetosavsku povelju najistaknutijim pojedincima i institucijama iz oblasti vere, prosvete, zdravstva i kulture.\nZa ovo prestižno priznanje iz navedenih oblasti se predlažu pojedinci ili institucije, sa sedištem ili prebivalištem u Topličkom okrugu i koji su se tokom protekle godine istakli u svom radu i dali maksimalan doprinos za poboljšanje uslova rada, stvaranje pozitivne atmosfere, koja podrazumeva saradnju, toleranciju i međusobno uvažavanje.\nJedan od uslova je i da je predloženi kandidat svojim objavljenim radom doprineo unapređenju i podizanju struke na viši nivo, kao i da je svojim delovanjem doprineo afirmaciji Toplice, da je u javnosti poznat kao humanista, jednom rečju, da je svojim idejama, radom i životom dostojan da ponese priznanje koje nosi ime najvećeg srpskog prosvetitelja.\nPredlozi sa obrazloženjem mogu se dostaviti Topličkom upravnom okrugu na adresu Toplički upravni okrug, ul. Tatkova br. 2, 18400 Prokuplje, najkasnije do 23.1.2015. godine.


DOBRA ATMOSFERA MEĐU „CRVENO-BELIMA“ – ФК Војводина\nHome/Pripreme, Prvi tim/DOBRA ATMOSFERA MEĐU „CRVENO-BELIMA“\nDOBRA ATMOSFERA MEĐU „CRVENO-BELIMA“\nLepo vreme koje ovih dana vlada u Novom Sadu uslovljava i odličnu atmosferu na treninzima fudbalera Vojvodine. Prvotimci novosadskog superligaša pod dirigentskom palicom Šefa stručnog štaba, Zorana Marića, bez većih problema izvršavaju zadatke i među njima, očigledno, vlada vedro raspoloženje. Najvažnije je da nema povređenih igrača što samo može da raduje struku.\nDanašnji radni dan iskorišćen je za rad na sticanju snage, za sutra je ponovo predviđen dupli program, pre i posle podne.\nInteresovanje za pripreme „crveno-belih“ pokazala je i ekipa SOS kanala koja je prisustvovala današnjem reningu i snimila prilog kao i izjave trenera Marića i prvotimaca Srđana Babića i Vanje Milinković-Savića.\nSTIŽE DŽON MERI\nKako saznajemo, u toku sutrašnjeg dana, ekipi bi trebalo da se priključi napadač Džon Meri, koji će, sudeći po tome, prvu priliku da se pokaže na delu, imati u nedelju kada u FC „Vujadin Boškov“ gostuje ekipa ČSK iz Čelareva.\nŠto se tiče drugog, eventualnog pojačanja Vojvodine, Šadona Vinčestera, njegov dolazak u Novi Sad se očekuje u ponedeljak.\nduka-master2015-01-15T13:43:30+01:0015. јануара 2015.|


Kung Fu Ving Tsun klub Srebrenica: Uspješan vikend u Somboru - UPSMedia Kung Fu Ving Tsun klub Srebrenica: Uspješan vikend u Somboru – UPSMedia\nKung Fu Ving Tsun klub Srebrenica: Uspješan vikend u Somboru\nOtvoreno WuShu prvenstvo Srbije održano je proteklog vikenda u Somboru, a Kung Fu Ving Tsun klub Srebrenica je uzeo učešće sa 11 takmičara, i to u disciplinama Sanda, Sanda Light i Taolu (Ving Tsun forme).\nOsvojeno je 20 medalja, od toga 11 zlatnih, sedam srebrnih i dvije bronzane medalje.\nSANDA LIGHT borbe\nZlato su osvojili: Armin Husejnović, Adnela Bitinović i Naida Osmanović\nSrebro su osvojili: Tarik Gabeljić, Ramo Osmanovic, Amila Efendić i Amina Efendić\nSANDA FUl borbe\nZlato je osvojila Irma Velić\nBronzu je osvojio Selvedin Bitinović\nTAOLU Ving Čun forme\nZlato su osvojili: Armin Husejnović, Amila Efendić, Ramo Osmanović, Naida Osmanović, Irma Velić, Samir Hasić i Nemanja Milovanović\nSrebro su osvojili: Tarik Gabeljić, Adnela Bitinović i Amina Efendić\n← „Tema dana“ – 25.2.2019. – Gost Nebojša Lukić\nPovećan broj požara – Apel građanima iz Vatrogasne jedinice Bratunac →\nmaj 7, 2021, 11:20 am


Booking.com: Hoteli u gradu: Aiterbach, Nemačka. Rezervišite hotel odmah!\nPronađite hotele u gradu: Aiterbach\nU gradu i oko njega: Aiterbach\n(11.7 km od destinacije Aiterbach)\nNajskorija rezervacija: 19. maj Located in the Bavarian town of Freising, just a 15-minute drive from Munich Airport, this modern hotel features an indoor swimming pool, spa facilities and traditional regional cuisine. dalje…\n(12.4 km od destinacije Aiterbach)\nProsečna ocena na osnovu 268 recenzija: Sjajan, 8.8\n(12.5 km od destinacije Aiterbach)\nProsečna ocena na osnovu 41 recenzije: Dobar, 7.5\nHotel Am Klostergarten će Vas očarati svojim ekskluzivnim dekorom. Nalazi se vrlo blizu aerodroma i centra univerzitetskog grada Freising. dalje…\n(15.8 km od destinacije Aiterbach)\nProsečna ocena na osnovu 849 recenzija: Veoma dobar, 8.4\n3 osobe upravo gledaju ovaj hotel. Located directly at Munich Airport, this hotel is 700 metres from Flughafen Besucherpark Station. It offers modern rooms with flat-screen TV and good bus and rail links to Munich city centre. dalje…\nLudwigstr. 43, Halbergmos\n(16.8 km od destinacije Aiterbach)\nProsečna ocena na osnovu 503 recenzije: Veoma dobar, 8.5\n1 osoba upravo gleda ovaj hotel. Ovaj moderan hotel sa 4 zvezdice u Halbergmosu je smešten na samo 8 km od minhenskog aerodroma. Nudi zvučno izolovane sobe, rani doručak od 04:00 i besplatne wellness sadržaje. dalje…\n(16.9 km od destinacije Aiterbach)\nProsečna ocena na osnovu 148 recenzija: Prijatan, 6.7\n1 osoba upravo gleda ovaj hotel. This hotel in Neufahrn bei Freising offers free Wi-Fi and free parking. It is 5 minutes from the A9 and A92 motorways, and 15 minutes from Munich Airport. dalje…


Tema: Belocrkvanska jezera\nNedaleko od Bele Crkve u jugoistočnom delu Vojvodine smešteno je 7 veštačkih jezera. Nastala su vadjenjem šljunka sa dna Panonskog mora. Jezera sa okolinom su veoma pogodna za rekreaciju i izlete. Izuzetno su bogata ribom (amur, smudj, šaran, som,) te su za ljubitelje sportskog ribolova pravi izazov. Najpoznatije je gradsko jezero, koje raspolaže betoniranim plažama, vaterpolo igralištem, skakaonicama, kao i autokampom. Posebna vrednost je čista i bistra voda koja se retko gde sreće.\nOstatak na Bela Crkva - Belocrkvanska jezera**\n...kada Vreme povuče nazad, nije ba� lako ni ostati na svom mestu...\nOdgovor: Belocrkvanska jezera\n... Najpoznatije je gradsko jezero,..\nEvo nekoliko fotografija iz jutarnjih sati, a pri samom kraju letnje sezone.\nNo, nezahvalno je stepenovati koje je jezero 'najpoznatije' ili 'najlepše'. Sticajem okolnosti zastali smo i prošetali autokampom i plažom na Vrečevgajskom jezeru koje je oko dva kilometra udaljeno od Gradskog jezera. Nalazi se pored puta Bela - Crkva Kovin.\nMislim da se nećete razočarati ako se na nekome od Belocrkvanskih jezera nadjete.\nPošljunčani plato (čiji delić se vidi na ovoj slici) inače služi kao oveće parkiralište, a videćete ga i na slici kada su na njemu automobili.\nBilo je rano pre podne, radni dan, poslednja nedelja septembra. Letnja sezona ipak nije sasvim prošla iako se to na prvi pogled moglo tako pričiniti.\nZatekli smo nekoliko kamp-prikolica sa uredjenim okruženjem. Vlasnici u kampu provode celo leto i ostaju dok ih jesenje vreme ne otera.\nDrvo banane u cvetu (čiji je domicil Novi Sad!) dočarava neke egzotičnije turističke destinacije.\nKod osoblja Autokampa smo se malo raspitivali, pa smo dobili i CD sa fotografijama Vračevgajskog jezera i Autokampa u punoj sezoni. Evo nekih:\nPrema ovome na slikama, ne može se reći da Bela Crkva i njena jezera nezasluženo nose naziv 'turistička destinacija'.\nOve godine su Belocrkvanska jezera bila baš posećena, super mesto za odmor.\nTrofeji Odgovor: Belocrkvanska jezera\nEvo šta ja dobijem od ovih slika.\nReke i jezera u Srbiji\nAutor Kunic u forumu Lov i ribolov\nPoslednja poruka: 06.06.2007, 15:07


Inzko u Drvaru: Općina mora osigurati zemlju za gradnju crkve\nObjavljeno: 17.02.2017. u 09:00\nVisoki predstavnik u BiH Valentin Inzko posjetio je jučer Drvar u povodu ponovne aktualizacije problema oko izgradnje katoličke crkve u tom gradu.\nNakon susreta s načelnikom Općine Drvar Goranom Broćetom, Inzka su pred objektom društvenog doma koji 22 godine služi kao crkva dočekali drvarski župnik don Davor Klečina i predstavnici župe. Obišli su unutrašnjost molitvenog prostora gdje se Inzko mogao uvjeriti u neprimjerene uvjete u kojima katolici Drvara obavljaju svoje vjerske obrede, a na poseban način u neuvjetnost prostorija u kojima se okupljaju djeca i mladi iz župe.\nPotom je visoki predstavnik imao susret sa župnikom i predstavnicima vjernika u prostorijama župnog ureda gdje je župnik Klečina upoznao gosta s poviješću župe Drvar, ali i s dugogodišnjom problematikom oko (ne)izgradnje crkve, točnije s opstrukcijama izgradnje od Općine Drvar.\nIpak je kao pozitivan znak naveo dobru volju za rješenjem ovoga pitanja koju je primijetio kod novoga načelnika Broćete, te nedavnu odluku Općinskog vijeća da će se u narednim mjesecima odrediti lokacija za gradnju crkve.\nSvoj je dolazak u Drvar po ovom pitanju najavio i apostolski nuncij u BiH monsinjor Luigi Pezzuto koji bi se idućih dana trebao susresti s predstavnicima općinskih i kantonalnih vlasti, te Banjalučke biskupije, saopćeno je iz Župe Drvar.


Stare vranjske porodice (19): Dingarci - od vodenice do fabričkog koncerna - VranjeNET\nTodora, Savka, Janča i Rista (Fotografije: privatna arhiva)\nFamilija Dingarci bila je velika i uspešna. Zafir je imao magazu u Solunu, a bio je član Upravnog odbora Vranjske štedionice. Njegov sin Rista je u svom vlasništvu i sa ortacima imao sedam fabrika, od toga jednu za tekstil – izradu platna, drugu za ulja, treću za hemijske proizvode, potom fabriku obuće…\nJanča, drugi Zafirov sin, držao je u Vranju radnju za izvoz i uvoz “Dingarac i kompanija”, koja je bila preko puta kafane “Evropa”, a tu je bila smeštena i njegova „Vranjska kreditna banka“.\nPorodično stablo Arse Dingarca obeležio je njegov sin Dušan, koji je jedan od značajnijih predratnih graditelja Beograda. Tokom svog radnog veka učestvovao je u 487 graditeljskih poduhvata.\nJedan sokak u užem centru Vranja, a to je današnja Ulica Branislava Nušića, ali i celu varoš – obeležila je familija Dingarci. Prema usmenom predanju, porodica vodi poreklo iz pčinjskog kraja, odakle je početkom 19. veka isprva prešla u selo Zlatokop, a zatim u Vranje. Ovo donekle potvrđuje i antropogeografsko istraživanje Riste Nikolića, objavljeno u monografiji “Vranjska Pčinja” 1903. godine, u kojoj se spominje Dingarska mala, ali ne u Zlatokopu, već u susednom Donjem Trebešinju.\nFamilija je, po svom pretku Stoši, najpre dobila prezime Stošić. Prezime Dingarac poneli su krajem 19. i početkom 20. veka, kada su formirana mnoga nova prezimena od nadimaka, naziva sela… Tako su nastala prezimena Bunuševac, Goločevac, Kalimančić, Rakovac…\nTakav je slučaj i sa prezimenom Dingarac. Po dolasku u Vranje, mnogočlana porodica Stošić bila je samo jedna od brojnih porodica sa tim prezimenom u varoši. Kako Vranjanci imaju poseban dar da “kumuju” svojim sugrađanima, često prema njihovim karakternim osobinama, poreklu ili delatnosti, ovi novopridošli Stošići su dobili nadimak Dingarci, jer su pre dolaska u Vranje bili vodeničari – dingari na reci Pčinji. Inače, etimologija reči nastala je, prema jednoj pretpostavci, od onomatopeje obrtanja vodeničkog kamena („dinge-dinge“).\nTakav nadimak bio je opšteprihvaćen i ušao je u verbalnu komunikaciju Vranjanaca, naročito zbog svoje posebnosti. Kako su Stošići, novopečeni Dingarci, otpočeli da se bave užarskim zanatom i trgovinom, čime su bili vidljiviji u čaršiji, porodični nadimak je prešao i u prezime.\nUžari i prvi bankari\nFamilija je bila velika i uspešna. Prvo se bavila proizvodnjom užadi, a potom trgovinom, koja će im doneti početni kapital. Postaće jedna od najuglednijih i najbogatijih trgovačkih porodica u Vranju, Solunu i Beogradu. Kod Dingaraca su samo srećnici mogli da dobiju priliku da izuče kako se pravi espap i vodi trgovina.\nU Vranju će biti i među prvim bankarima. Janča Z. Dingarac formiraće, nakon završetka Velikog rata, “Vranjsku kreditnu banku”. Pored njihove, postojala je u to vreme još i “Vranjska privredna banka”, vlasnika Jovana S. Stojkovića, zvanog Lukovac.\nDingarsku familiju obeležiće najpre Stošini sinovi, braća Zafir, Arsa i Jovan, koji su početkom 20. veka upisani u zanatski tefter u Vranju kao užari. Zafir je počeo da se bavi trgovinom i tako je usmeravao i svoje sinove Ristu i Janču. Pored njih, sa suprugom Conom, iz familije Goločevci, imao je ćerku Todoru.\nCona sa bebom Radetom, Savka, Rista, Todora i Zafir\nZa kraj 19. i početak 20. veka karakteristična je u Vranju trgovina užarijom. Bilo je mnogo proizvođača i trgovaca tom vrednom robom, ali Dingarci su dalekosežnije gledali. Smatrali su, i bili potpuno u pravu, da su centri trgovine Solun i Beograd.\nMagaza u Solunu\nU radu Đorđa Tešića „Užarstvo u Srbiji“, objavljenom 1956. godine u „Glasniku Etnografskog muzeja u Beogradu“, stoji da je jedna od ukupno osam magaza koje su u Vranju krajem 19. i početkom 20. veka trgovale užadima bila u vlasništvu Zafira Dingarca, koji je takođe imao i magazu u Solunu.\nZafir će sa sinovima postati sinonim za ugledne, uspešene i bogate trgovce. Trgovinom su stekli veliki kapital. U kalendarima sa šematizmom Kraljevine Srbije za 1889, 1890. i 1891. godinu pominje se Zafir Dingarac, trgovac, kao član Upravnog odbora Vranjske štedionice.\nGodine 1917. u listu „Srbobran“, koji je izdavan u Njujorku, navodi se da su Bugari deportovali veliki broj uglednih Vranjanaca iz Vranja u Surdulicu, tamo ih mučili danima, na kraju i ubili na pijaci. Među njima je bio i Zafir Dingarac. Ipak, prema porodičnim podacima, Zafir je umro 1919. godine, u sedamdesettrećoj godini života.\nNjegov sin Rista se iz Soluna preselio u Beograd i svoj kapital je tamo prebacio. Risti su ugledni Vranjanci, dok je još bio u Solunu, slali svoje sinove da izuče zanat i steknu ugled u trgovačkom svetu. Trgovačko umeće stekao je tako i Ljuba Cupara, unuk Tome Cupare. “Deda ga je izvukao iz dućana kod Arse Butinca u Vranju, jer je više bio kućni momak nego pomoćnik u radnji. Poslao ga je u Solun, u radnju Riste Dingarca. Ljuba je bio privržen poslu i brzo je napredovao. Kasnije, kada je njegov stric Đorđe otvorio užarsku ranju u Solunu, primio ga je za ortaka”, piše u svojim zapisima o Cuparama Momčilo Sentić.\nPivnica Kolarac na uglu Makedonske i Kolarčeve\nRista je imao u svom vlasništvu i sa ortacima sedam fabrika, od toga jednu za tekstil – izradu platna, drugu za ulja, treću za hemijske proizvode, potom fabriku obuće…\nJoš 1917. godine spominje se u beogradskim registrima firma “Dingarac i sinovi”, a u Ristinom dosijeu stoji i da je 1919. godine radio kao špediter u Ministarstvu za ishranu i obnovu zemlje.\nUgledni vranjski trgovci, među kojima i Rista, su 1924. godine imali kolonijalnu radnju „Dingarac, Stojanović i Goločevac“ u centru Beograda, tačnije, u Kralja Petra 15a, negde kod ugla gde se ova ulica seče sa Ulicom cara Lazara.\nOko 1927, ili baš te godine, ova radnja uvela je u prodaju i pamučna prediva. Preseljena je u novi lokal u Makedonskoj 3, što je do tadašnje glavne pošte kod Kolarca, a neposredno ispred hotela „Velika Srbija“ i hotela „Opera“. Magacin im je bio u Ulici Kraljevića Marka 6, a centrala njihove radnje u Poenkarovoj br. 3.\nPostoji podatak da je 1929. godine radnja za Božić poklonila beogradskoj sirotinji 200 dinara. Sledeći zanimljiv podatak je iz slovenačkih novina „Jutro“ od 29. januara 1930. godine, u kojima se na poslednjoj strani nalazi oglas švajcarske fabrike čokolade i kakaoa „Tobler“. Tu, između ostalog, piše da je fabrika „Tobler“ organizovala prodaju svojih proizvoda u Kraljevini Jugoslaviji na taj način što je otvorila skladišta u skoro svim banovinama, s tim da je za Beograd i okolinu jedno od ukupno tri skladišta bilo u firmi „Dingarac, Stojanović i Goločevac“ u Ponekarevoj br 3.\nRista Dingarac 1930. godine je primljen u Upravni odbor Poslovnog društva „Privrednik“.\nRistino ime se pominje i u ljubljanskom „Trgovskom listu“ marta 1933. godine. Navodi se da je učestvovao na trećoj godišnjoj skupštini Saveza tekstilnih industrijalaca Kraljevine Jugoslavije održanoj u Zagrebu. Tom prilikom je izabran za člana Upravnog odbora.\n„Župa“, požar i poplava\nSa svojim kompanjonima, Stojanovićem, Goločevcem i Milišićem, bio je i vlasnik fabrike „Župa“ u Kruševcu.\nŽupa je bila fabrika hemijskih proizvoda, treća u svojoj grani u Srbiji. Proizvodila je plavi kamen, sumpornu kiselinu, glauberovu so, zelenu galicu – gorku so, aluminijum sulfat i druge hemijske proizvode. Kapacitet „Župe“ 1938. godine iznosio je preko 400 vagona sumporne kiseline i preko 500 vagona plavog kamena.\nU fabrici su bila upošljena tri inženjera i oko stotinu radnika iz Kruševca i bliže okoline. Velika nepogoda koja je jula 1937. godine pogodila Kruševac i okolinu fabrici plavog kamena „Župa“ nanela je milionsku štetu, jer je voda prodrla i onesposobila veliki broj mašina, a uništila je i nekoliko vagona izrađenog plavog kamena.\n„Župa“ je stradala i februara 1939. godine, kada je izbio požar i uništio rezervoare sumporne i azotne kiseline, dok je fabrika plavog kamena, glauberove soli i zelene galice spasena i ostala nezahvaćena požarom.\nIntersantna je vest o Risti Dingarcu i njegovom sinu Radomiru u listu „Slovenec“ od 15. juna 1940, u kojoj stoji da je osnovano novo deoničarsko društvo, “Zemunska tekstilna industrija”, sa glavnicom od 4 miliona dinara, podeljenoj na 4.000 deonica po 1.000 dinara. Navedeno je i da su u Upravnom odboru, između ostalih, i Rista i Radomir Dingarac.\nRadmila i Radomir Dingarac\nRista i Radomir Dingarac se takođe pominju u članku Ranke Gašić o trgovinskim vezama beogradskih firmi sa Velikom Britanijom i Nemačkom tokom tridesetih godina 20. veka. Na stranama 282 i 283 stoji: “Postojao je takođe porodični tekstilni koncern u Beogradu koji je uvozio iz Nemačke. Sastojao se iz tri međusobno povezane firme. ‘Dingarac, Stojanović i Goločevac’ i ‘Borislav P. Ristić i Milošević, tekstilna industrija’ su stalno kupovali od istih nemačkih firmi tokom 1938. i 1939. godine. Obe firme su održavale vezu sa nemačkim partnerima preko svojih bliskih poslovnih saradnika ‘Borivoj Karić i sin’. Vlasnici i glavni deoničari ove tri firme su takođe posedovali fabriku testa ‘Dunavka a.d.’ u Zemunu, osnovanu 1934, sa početnim kapitalom od 500.000 dinara, kao i kompaniju ‘Zemunska tekstilna industrija a.d.’, osnovanu 1940, sa početnim kapitalom od 4.000.000 dinara. Ova poslednja je radila za nemačku armiju, u skladu sa podacima iz 1942. godine. Upravni odbor firme ‘Zemunska tekstilna industrija a. d.’ se sastojao od ljudi iz sve tri gore navedene firme: Rista Dingarac, Borisav Ristić, Petar Stojanović, Milisav Milošević, Radomir Dingarac i Dragiša Milošević.“\nPetospratnica sa mansardom\nPored Radomira, Rista je u braku sa Savkom Stajić imao još jednog sina, Petra, kao i ćerke Kosaru i Ljubinku.\nPetar se do Drugog svetskog rata bavio trgovinom u očevim radnjama, a nakon rata radio je u društvenoj firmi. Sa suprugom Brankom imao je sina Ristu.\nRadomir je radio sa ocem u fabrikama. Poginuo je prilikom oslobođenja Beograda, u oktobru 1944. godine. U braku sa Radmilom imao je sinove Mišu i Slobodana i ćerke Ljubinku i Stanislavu.\nKosara se udala za trgovca Ivana Milišića. Venčanje je obavljeno u Sabornoj crkvi 19. februara 1933.\nRistina supruga Savka umrla je 2. oktobra 1920. godine, u tridesetpetoj godini života, i sahranjena je u Vranju.\nRisti je 1939. godine odobren projekat za podizanje zgarde u vlasništvu na uglu Knez-Mihailove i Zmaj-Jovine – petospratnice sa mansardom. Drugi rat je omeo ostvarenje Ristine želje za velelepnom kućom. Danas je na tom mestu zgrada „Progresa“, a pre toga je bila lepa predratna jednospratnica.\nGodine 1943. firma „Dingarac i Stojanović“, sa adresom u Majke Jevrosime, gde je Rista i stanovao, kažnjena je ogromnom novčanom kaznom zbog špekulacija sa nekim industrijskim proizvodima. Tom prilikom Rista je kažnjen i sa 30 dana zatvora.\nRisti je nakon dolaska nove komunističke vlasti imovina konfiskovana i oduzeta. Proglašen je narodnim neprijateljem. Njegovo srce to nije moglo da podnese. Umro je u svom stanu, u Majke Jevrosime. Sahranjen je u Beogradu.\nJanča, drugi Zafirov sin, živeo je u Vranju, u sokaku koji je po njegovoj familiji nazvan Dingarski. Držao je radnju za izvoz i uvoz “Dingarac i kompanija” i uspešno poslovao. U radnji, koja je bila preko puta kafane “Evropa”, iznad kafane “Šareni ‘an”, bilo je raznovrsne robe, ali tu je bila smeštena i njegova „Vranjska kreditna banka“, poznatija kao “Dingarska”.\nU sokaku je imao nisku kuću sa avlijom, ali je zato u Banji kupio lokale i vilu sa sobama na spratu. Njegovoj vili Vranjanci su odmah dali ime: “Po mojoj volji” – jer je u njoj bilo ženskinja sa kojim su lako stupali u kontakt oni koji su u džepu imali dovoljno para. Vila Janče Dingarca, koja se i danas nalazi u Ulici kralja Petra I Oslobodioca, zbog svojih stilskih vrednosti uvršćena je u graditeljsko nasleđe Vranjske Banje i predložena za primenu detaljnih konzervatorskih mera zaštite.\nU Vranju se i danas prepričavaju anegdote iz dingarskih lokala u kojima se, pored kafanske, dobijala i usluga lepih dama. Junaci u anegdotama, a naročito je bio popularan takav lokal u Gornjoj čaršiji, su i komandant kasarne, oficiri, direktor Gimnazije, pa i gimnazijalci.\nJanča Dingarac je upamćen kao trgovac od umeća i kao trgovac koji je mnogo radio, ali i uživao.\n“Mora da se vodi račun od svaki dinar. Na mušteriju ne sme da se podvali i proda roba koja je falična ili ima neki kvar. Prav trgovac, ako prodava šibicu, kad treba da zapali cigaru, ima da iskoči pred radnju i čeka prolaznika da od njegovu zapaljenu cigaru pripali”, govorio je.\nZnao je da deli i savete, a tadašnji mlađi Vranjanci su posebno upamtili savet: “Kad se grne provali i seljak pokvari, toj se nikako ne popravlja. Grne ne može da se zalepi, a seljaka možeš da utepaš, al` kvarnoću da mu isteraš nikako”.\nPre nego što će ući u bankarstvo, nakon završetka Velikog rata, na nagovor oca Zafira, počeo je da prodaje, u to vreme, monopolsku robu – lampe gasarke i gas, koji je držao u buradima.\nU početku, roba je neko vreme stajala u magacinu i Janča je mislio da su napravili poslovni promašaj, pričaju potomci. Nije se ništa prodavalo, ali Zafir ga je mudro savetovao: “Sinko, lampe na gas su novina i budućnost. Tu je para. Ovako da uradiš: da odeš u prvo najbliže selo, u Zlatokop, i da najsiromašnijim seljanima daš besplatno lampu napunjenu gasom. Neka im se osvetle sobe u kući. Kad vide bogati kako gori i svetli u siromaha, doći će da kupe sami, a i siromasi će lampe da slome, pa će ponovo da dođu”.\nLampe gasarke i akcije na berzi\nTako je i bilo. Po selima su do tada umesto lampi i svetla koristili upaljene “mušljike” (šuplje stabljike konoplje) ili kučinu, od koje se pravila užad. Tako su u mraku ulazili u kuću, u štalu, obore… Kad su zasvetlele prve lampe kod siromaha – nastala je navalica i pomama za lampama i gasom. Prodaja je krenula, a kapital se znatno uvećavao. Bio je to znak da Janča otvori banku sa akcionarima i plasira akcije na berzi. Time će još više uvećavati bogatstvo i imetak.\n“Pravila Vranjske prometne banke za kredit i štednju A. D.” u Vranju štampana su 1926. godine u štampariji “Novi svet” u Vranju, vlasnika Vojislava Đorđevića. U pravilima piše: “Odobrio ih je ministar trgovine i industrije Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca dr. Krajač, 26. maja 1926. Osnivači banke bili su: Janča Z. Dingarac, trgovac, Zafir Čatlajac, trgovac, Radivoje Z. Bogdanović, trgovac, Toma Ratajac, trgovac, Josif T. Vlajinac, trgovac, Đorđe D. Džokić, mehandžija, Miloje Đorđević, pekar, Stojan St. Stefanović, trgovac, Velimir Damnjanović, bankarski činovnik, Dragutin Ristić, stolar, Boža Đ. Zdravković, bankar, svi iz Vranja.“\nU gradu se smatralo, prema tvrđenju Riste Simonovića Gočobana, da je banka svojina Janče Dingarca. On u svojim zapisima objavljenim u „Vranjskom glasniku“ priše: “’Izveštaj o radu 1925. godine Vranjske kreditne banke u Vranju’ štampan je 1926. za redovnu VI skupštinu akcionara, koja je održana 26. februara u Vranju. Na zadnjoj strani ovog izveštaja dat je pregled petogodišnjeg rada (1921–1925), iz kojeg se vidi sledeće stanje: za svaku godinu glavnica, rezerve, ulozi na štednju i tekuće račune, zajmovi po svim granama, čist dobitak i dividenda koja se kreće od 18 do 20 odsto za svaku godinu. Onaj ko razume i ume da čita brojke u ovom pregledu, može vrlo lako da vidi ne samo stanje banke nego i situaciju u novčarstvu Vranja ovoga vremena”.\nBanka je radila do Drugog rata uspešno, za vreme rata nije radila, a nakon toga nove vlasti su je likvidirale, a imovinu konfiskovale.\nJanča je u braku sa suprugom Anastasijom imao sina Božidara i pet kćeri: Milevu, koja je u braku sa Radetom Bogdanovićem živela u Beogradu i imala sina Borislava, ćerke Ivanku i Gordanu; ćerku Persidu, koja se u Vranju udala za Mirka Ristića, advokata iz familije Rakovac, i imala tri ćerke: Stanislavu, Soju i Miricu; ćerku Dobrilu, koja je jedno vreme živela u Vranju, a potom u Beogradu, udala se za Nikolu Markovića i imala sina Miodraga i ćerku Sofiju; ćerku Ružu, živela u Vranju, potom u Beogradu, udala se za oficira Predraga Milića sa kim je imala kćer Emiliju; ćerku Živku, živela u Vranju i udala se za Dragija Spasića iz familije Spasinci i imala sinove Tomislava i Zvonka.\nJančin sin Božidar Dingarac oženio se Nadeždom Dodić iz vranjske familije Ž’kini. On se sa porodicom posle Drugog rata odselio u Beograd, gde je familija uspešna u raznim oblastima života. Imao je sina Dragoljuba i ćerku Smiljku, koja je do penzije bila sudija Građanskog odeljenja Apelacionog suda u Beogradu.\nZafirova ćerka Todora, sestra Riste i Janče, udala se za Ristu Ristića, poreznika iz vranjske familije Maškovi. Imala je sina Dušana, pravnika i ćerke Danicu i Draginju.\nPogibija u Kumanovskoj bici\nArsa Dingarac, poznati bakalski trgovac, sa suprugom Anuškom Topalčić, imao je sinove Tomu, Stojadina i Dušana, kao i ćerke Stanislavu i Leposavu.\nToma je kao vojnik poginuo u Prvom balkanskom ratu, u Kumanovskoj bici. To se vidi iz “Beogradskih novina”, koje su izlazile za vreme okupacije, kada se 1917. godine “izvesna Anuška Dingarac, sa stanom u Miloša Pocerca 8, požalila Crvenom krstu jer nije dobila ni dinara na ime invalidnine. Naime, radi se o njenom sinu Tomi Dingarcu koji je poginuo u Prvom balkanskom ratu kao vojnik“.\nArsa i Anuška Stošić sa decom\nStojadin je bio student mašinstva, kada se iznenada razboleo i umro 1909. godine.\nPorodično stablo Arse Dingarca obeležio je njegov sin Dušan, jedan od značajnijih predratnih graditelja Beograda. Tokom svog radnog veka Dušan je učestvovao u 487 graditeljskih poduhvata, i to pretežno od 1929. do 1940. godine, dok je u posleratnom periodu, zaključno sa 1964, radio na svega nekoliko objekata.\nKako piše na sajtu „Politikinog zabavnika“ – „Inž. Dingarac je projektovao zaista veliki broj kuća u Beogradu, i to dve trećine u saradnji sa arhitektom, dok je značajan broj izveo samostalno. Ove kuće nemaju preteranu arhitektonsku ili istorijsku vrednost, ali to ne znači da treba da ostanu sasvim marginalizovane. Njegove kuće su bile veoma udobne, porodične kuće u zelenilu namenjene srednjem staležu.“ Od značajnijih javnih objekata, izveo je dogradnju „Državne hipotekarne banke“ u Balkanskoj br. 2, zgradu „Materinskog udruženja“ na uglu Bulevara kralja Aleksandra i Karnegijeve, rekonstrukciju nekadašnjih bioskopa „Slavija“ i „Drina“, izgradnju poljoprivredno-industrijskih objekata za potrebe PK “Belje” u Belom Manastiru, kao i izgradnju Crkve sv. Petke u Šaprancu kod Vranja, čiji je bio i donator.\nRodio se kao Dušan A. Stošić u Vranju, 10. februara 1895. godine, po starom kalendaru. Ubrzo će cela porodica, uključujući i Arsu, promeniti prezime u Dingarac. Dušan je osnovnu školu i šest razreda gimnazije završio u Vranju, dok je sedmi razred pohađao u Nišu. Usled velikog broja ponavljača Nišlija, koji su imali prednost pri upisu, nije bilo mesta za Dušana, kao Vranjanca, da tu završi i osmi razred, pa školovanje nastavlja u Valjevu, gde polaže veliku maturu školske 1913/1914.\nDušan Dingarac (u sredini) na gradilištu crkve na Šapranačkom groblju u Vranju 1930.\nĐačka četa 1895\nNeposredo posle izbijanja Velikog rata, Dušan je kratko radio kao otpravnik vozova na stanici u Vranjskoj Banji, što je bilo u okviru njegove ratne radne obaveze. Januara 1915. godine pozvani su đaci rođeni 1895. godine na odsluženje vojnog roka u Skoplje, odmah nakon što je čuvenih 1.300 kaplara iz iste kasarne poslato kao pojačanje Prvoj armiji u Kolubarskoj bitci. Posle kratke obuke razvoj događaja primorao je vrhovnu komandu da „Đačku četu 1895“ pošalje u borbu. Zbog zasluga na frontu, Dušan je unapređen i prebačen u prateću četu vrhovne komande prilikom povlačenja preko Albanije do Krfa.\nPočetkom 1918. godine, po odluci srpske vlade, iz Soluna biva poslat u Rim, na studije, gde se odlučuje da upiše tehničke nauke. Nakon spora Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca sa Italijom u vezi sa Trstom, Dušan se 1919. godine vraća u Srbiju i nastavlja studije na Tehničkom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Diplomirao je 1923. godine na Arhitektonskom odseku, sa diplomskim radom „Most preko Timoka“.\nDušan Dingarac (1938)\nPouzdani sudski veštak\nPosle rata uspeo je da nađe majku i sestre u Beogradu. Dugo su živeli u Vidinskoj ulici, da bi kasnije prešli u Kneginje Zorke br. 6. Tokom perioda od 1923. do 1928. godine Dušan je postavljen za građevinskog inženjera katastra pri beogradskoj opštini u rangu činovnika prve klase. U tom svojstvu vršio je parcelaciju na Neimaru i Profesorskoj koloniji. Paralelno sa radom u opštini, Dušan je od 1923. do 1926. godine završio tri godine Pravnog fakulteta, želeći da se upozna sa važećim zakonima u građevinarstvu. Poznavajući materiju svog posla bolje nego većina tadašnjih preduzimača, Dušan je bio veoma tražen kao sudski veštak građevinske struke, da bi se u poznijem dobu svog života (1954–1971), pored projektovanja i nadzora, pretežno time i bavio.\nZvanje ovlašćenog građevinskog inženjera stiče 1929. godine, kada i osniva svoje privatno građevinsko preduzeće sa sedištem u Kneginje Zorke br. 6. Ovaj biro je radio do 6. aprila 1941. godine i zapošljavao je 30-40 radnika, koji su mahom poreklom bili Vranjanci.\nOduzeto preko 40 stanova u Beogradu\nDušanov sistem rada je bio sledeći: od novembra do maja planirao je i uspostavljao poslove, a potom, od maja do kraja oktobra trajala je izgradnja objekata čija je realizacija prethodno usvojena. Među prvim objektima koje je samostalno izveo je sopstvena zgrada u Ulici kneginje Zorke br. 6 podignuta 1930. godine, a među poslednjima je zgrada u Ulici vojvode Stepe br. 257, iz 1939. godine, u kojoj je živeo i radio do smrti.\nSlavka, Dušan i Slobodan ispred svoje zgrade u Beogradu, u Vojvode Stepe 257\nPodigao je kuće i svojim sestrama Stanislavi i Leposavi, sa ciljem da ih obezbedi za budućnost. Dušan je imao i nekoliko stolarskih radionica u kojima je izrađivao kompletnu stolariju, ne samo za svoje objekte već i za mnoge druge beogradske arhitekte. Posle oslobođenja, zgrada u Ulici kneginje Zorke je nacionalizovana, osim jednog stana u kome je do nedavno porodica imala zaštićene stanare. Inače, u procesu nacionalizacije Dušanu je oduzeto preko 40 stanova u Beogradu, kao i određen broj parcela.\nSto u hotelu „London“\nTokom svog samostalnog rada, Dušan je podigao gotovinski kredit kod „Vračarske štedionice“. Kako ga je vratio četiri meseca pre roka, „Vračarska štedionica“ ga je pozvala da bude član Upravnog odbora njihove filijale na uglu Kralja Milana i Kneza Miloša. Na ovaj način Dušanu je bilo olakšano da dolazi do potencijalnih klijenata koji su bili u profesionalnoj sprezi sa filijalom štedionice. U tu svrhu, Dušan je držao stalno rezervisan restoranski sto u hotelu „London“, preko puta štedionice, gde je primao buduće klijente na razgovor, a kasnije u birou u Ulici kneginje Zorke i na zaključivanje posla.\nDušan je bio svestrana ličnost. Između ostalog bavio se i novinarstvom. U njegovoj novinarskoj legitimaciji iz 1934. godine stoji da je bio saradnik „Južnoslovenske iskre“, nezavisnog organa Jugoslovenske omladine. Pored toga, pevao je u horu „Obilić“, a redovno je pomagao Prvo pevačko društvo u Beogradu, kao i pevačko društvo „Predvodnica“ iz Vranja. Zabeleženo je da je 20. oktobra 1929. godine prisustvovao obeležavanju 50 godina rada tog najstarijeg pevačkog društva.\nNovinarska legitimacija Dušana A. Dingarca, saradnika Južnoslovenske Iskre iz 1934.\nMika i Danica (Vranje, januar 1918)\nHram sv. Save na Vračaru\nKao veliki humanista pomagao je komšije, prijatelje, a posebno Vranjance, pa je zbog toga bio voljen i poštovan na njegovom Voždovcu. Kao pobožan čovek, pomagao je i crkvu, a posle Drugog svetskog rata nastavio je da slavi Svetog Arhangela Mihaila, što potvrđuje slavska čestitka episkopa topličkog Dositeja iz 1954. godine.\nDušan je bio oženjen Slavkom, iz čuvene leskovačke porodice Popović. Na venčanju im je kumovao ban Moravske banovine Janićije Krasojević. Imali su sina jedinca Slobodana, takođe uspešnog inženjera građevine, koji je izveo mnoge značajne objekte u Beogradu, uključujući Beograđanku, zgradu Filozofskog fakulteta, sportski centar „25.maj“ na Dorćolu i Hram sv. Save na Vračaru. Dušan je bio nosilac Albanske spomenice, a u mladosti i član sokolskog pokreta. Umro je 17. oktobra 1971. godine u Beogradu.\nLeposava, ćerka Arse i Anuške Dingarac, udala se za Todora Popovića, sudskog majora Komande vazduhoplovstva, 12. novembra 1933. godine.\nDruga ćerka, Stanislava, se udala za Ljubišu Dimitrijevića i imala je ćerku Liliju, a ona se udala za poznatog makedonskog glumca Kirila Popova i živela je u Skoplju.\nŽivot u centru Soluna\nJovan Dingarac, brat Zafira i Arse, svoje sinove Mihajla i Savu usmerio je odmah na trgovinu užadima, a radnje su otvorili u Solunu. U braku sa Vaskom imao je pored sinova i ćerke Miku i Danicu.\nSava Dingarac bio je vešt trgovac, imao je radnju i stan u kome je živeo u centru Soluna. Oženio se 21. maja 1922. godine u Vranju Stanislavom Calom Avramović, ćerkom trgovca Sime i njegove supruge Nastasije. Jovan tad nije bio živ, pa je na svadbi “red isterala” njegova supruga Vaska. Venčanje je obavljeno u Sabornoj crkvi u Vranju, u šest i po sati ujutru. Nakon venčanja, u osam sati ujutru ispraćeni su sa Železničke stanice u Vranju u Solun u prisustvu brojne rodbine.\nSava Dingarac (desno)\nSava Dingarac bio je početkom tridesetih predsednik Privredne komore Srbije.\nSa suprugom je živeo u Solunu. Radili su prilježno i vredno i uživali u životu. Nisu imali dece.\nPočasno mesto na Zejtinliku\nMihajlo Miče Dingarac slovio je za jednog od najuspešnijih trgovaca u Solunu. Kapital je napravio na trgovini brodskim užadima. Imao je veliku zgradu – magacin, gde je uvek na lageru imao najkvalitetniju užad. Prodavnica mu je bila u centru grada, u Ulici Viktora Igoa broj 10, u blizini hotela „Egnatia Palas“.\nU braku sa Zorom imao je sina Draška i ćerku Nadicu.\nDraško je posle rata boravio u Vranju i kao tekstilni stručnjak učestvovao u revitalizaciji proizvodnje u Tekstilnoj industriji Vranjska Banja (TIV). Prilikom jednog povrtaka u Solun doživeo je težak saobraćajni udes. Preživeo je, ali je nešto kasnije od posledica udesa umro.\nMihajlo Miče Dingarac u vreme Velikog rata bio je veliki rodoljub, Vranjanac koji se žrtvovao za svoj narod. Pomagao je srpskim vojnicima na sve načine. Sahranjen je iz počasti na Srpskom groblju na Zejtinliku, i to na počasnom mestu.