Otvorena izložba "Dositej i srpsko Plavno 1769-2019"\n[ 20/09/2019 ] Počinje Međunarodni festival pozorišta za decu u Subotici\tKultura\n[ 20/09/2019 ] Jeremić: Najbolji način da sprečimo priznanje Kosova je bojkot izbora\tPolitika\n[ 20/09/2019 ] Najmanje dvoje stradalo u poplavama u Teksasu\tVesti iz sveta\nHomeVestiOtvorena izložba „Dositej i srpsko Plavno 1769-2019“\nOtvorena izložba „Dositej i srpsko Plavno 1769-2019“\n10/06/2019 Redakcija BALKAN TV Vesti, za slajder 0\nPovodom 250 godina od dolaska Dositeja Obradovića u Plavno – najsevernije naselje u Dalmaciji smešteno na tromeđi Bosne, Like i Dalmacije, nedaleko od Knina – večeras je u galeriji Otvorenog univerziteta, uz prigodan kulturno-umetnički program, otvorena izložba „Dositej i srpsko Plavno 1769-2019“, autora Milorada S. Kuraice. Izložbu je svečano otvorio gradonačelnik Subotice Bogdan Laban.\nMilorad Kuraica je, obraćajući se prisutnima, naveo da je Dositej Obradović svoj prosvetiteljski i književni rad započeo sredinom aprila 1761. godine u srpskoj Dalmaciji i da pre 250 godina velikan i besmrtni Dositej „zlatnom nogom stupi na užareno tlo“ Plavna.\n– Dositeju Obradoviću puno duguje srpska kultura, ali mu se srpski narod u Dalmaciji priklanja sa posebnom zahvalnošću. Upravo iz tog razloga, sa pokušajem da se njegov lik i delo trajno ne izgube u spomenu ovdašnjeg, dalmatinskog srpskog naroda, organizovano je ovo druženje i izložba u spomen Dositejevom putu kroz Dalmaciju i, posebno, kroz moje rodno Plavno, nažalost, sad gotovo pusto – podvukao je Kuraica.\nUz konstataciju da je Bogdan Laban prvi gradonačelnik Subotice koji prisustvuje jednom događaju koji organizuje Zavičajno udruženje „Dalmacija“, osnovano 2010. godine, Milorad Kuraica je rekao da je izložba deo projekta „Plavno-Dositej-Bratska kuća“ i da veruje da će 2020. godine, na Spasovdan, u selu Plavno biti otvorena uređena „Bratska kuća“, u kojoj je Dositej stanovao, i u njoj postavljena trajna postavka ove izložbe.\nIzložba Milorada Kuraice „Dositej i srpsko Plavno 1769-2019“ podseća nas na velikog srpskog prosvetitelja koji je od sredine 1769. do proleća 1770. godine boravio u mestu Plavno – u severnoj Dalmaciji – gde je kao učitelj obrazovao srpsku decu, istakao je gradonačelnik Laban i dodao da su na fotografijama zabeleženi detalji Plavna koji svedoče o Dositejevom boravku i učiteljovanju i čine bitnu kariku u njegovom prosvetiteljskom životu.\n– Dositej je crkvenom učenju suprotstavio razum, materijalni svet, nauku i prosvećeni um. Verovao je u moć razuma i nauke, za njega je nauka bila iznad svega, iznad svih tradicija i verovanja. Njegov životni put najbolje pokazuje šta zablude mogu da učine od čoveka, ali i kako dobra volja i napor mogu doprineti da se mnogo šta nauči i bude od koristi svome narodu. Dositejeve misli i rad okrenuti su obrazovanju srpskog naroda i osnivanju škola, njegovo načelo je da nauka mora dospeti do najzabačenijeg srpskog sela, a njegove snažne poruke: ’Iduć uči, u vekove gleda’ i ’Knjige, braćo, knjige, a ne zvona i praporce’, aktuelne su i danas – naglasio je, otvarajući izložbu, Bogdan Laban.\nSvima koji su pomogli projekat „Plavno-Dositej-Bratska kuća“ Milorad S. Kuraica je, na kraju svečanosti, uručio zahvalnice. Izložba „Dositej i srpsko Plavno 1769-2019“ trajaće do 16. juna 2019. godine. Organizator izložbe je Zavičajno udruženje „Dalmacija“, iz Subotice.\nDečije prijateljstvo u Bijeljini\nNovosadski policajci spasili mladiće sa improvizovanog splava\nDve nedelje slabiji pritisak u celom gradu zbog zamene cevi\nDirektor Famikorda: Čuvaćemo uzorke ćelija još pet godina\nVoz naleteo na vozilo, jedna osoba poginula


Nije Srbija: Ova evropska država ima najgore vozače\nA. J. 31. maja 2022. 20:19\nDa li vam se desilo da odete na odmor, iznajmite auto, krenete u vožnju… I nađete se u potpunom haosu, sa vozačima koji jure kao ludi, ne poštuju saobraćajne znakove, ne signaliziraju skretanje, a još vama trube jer navodno vozite sporo?\nRezultati ove ankete bili su u najmanju ruku zabrinjavajući. Čak 79% ispitanika je izrazilo negativan stav prema drugim vozačima. Četvrtina Britanaca je rekla da se ponaša kao potpuno druga osoba kada se nađe za volanom, dok je u Poljskoj 42% anketiranih osoba izjavilo da „u vožnji svako gleda sebe“, prenosi N1.\nMeđutim, od svih zemalja, Grčka se naročito ističe. Neverovatnih 91% Grka imalo je nešto negativno da kaže o vozačima iz drugih zemalja, dok su takođe prijavili najviše „neuljudnog ponašanja“ od svojih vozača. Kada je u pitanju psovanje na putu, agresivno sviranje, prekoračenje brzine, vožnja sa mobilnim telefonom, ali i izlasci iz automobila za suočavanje sa drugim vozačem, Grčka se nalazi u samom vrhu. Kako piše City magazine, ako planirate putovanje kroz Grčku ovog leta, najbolje je da budete spremni za jednu paklenu vožnju.\nŽena koja je radila u industriji ljubimaca tvrdi da su ovo najgore…\nIzbor je veliki: Koja vas od ovih vozačkih navika najviše živcira?\nStatistika i praksa: Ko su u Srbiji bolji vozači – muškarci ili žene\nIz ove ankete mogli smo da saznamo i neke pozitivne stvari o vozačima u Evropi. Španci i Britanci, na primer, najmanje osuđuju vožnju ljudi u drugim zemljama, dok su Nemci prilično dobro ocenili vožnju svojih sunarodnika, navodeći da samo manji broj njih vozi agresivno i/ili neodgovorno.


eKapija | (JISA Info) Ranko Radovanović, Business Development Manager kompanije Telsey CEE: Triple Play paketi sa TV-om, fiksnim telefonom i širokopojasnim Internetom - uskoro u Srbiji?\nIzvor: JISA INFO | Ponedeljak, 05.05.2008.| 09:56\n(JISA Info) Ranko Radovanović, Business Development Manager kompanije Telsey CEE: Triple Play paketi sa TV-om, fiksnim telefonom i širokopojasnim Internetom - uskoro u Srbiji?\nTelsey S.p.A je italijanska kompanija koja se bavi razvojem i proizvodnjom TriplePlay rešenja, Access Gateway-a i Set-Top-Box-ova za IP Televiziju kao i proizvodnjom Switch-eva i Media Convertora za Enterprise tržište. Telsey je dominantni snabdevač opreme za IPTV i broadband za velike evropske telekomunikacione kompanije, kao što su Telekom Italije, Fastweb, Tiscali, Tele2, Lyse, Telekom Austrije itd. Do sada su najveći poslovi napravljeni u Italiji, Španiji, Velikoj Britaniji i Skandinavskim zemljama. Nakon otvaranja kompanije Telsey CEE u Beču, Aprila 2007. započeto je aktivno prisustvo u svim zemljama Centralne i Istočne Evrope. U toku prošle godine otvorena su predstavništva u Moskvi, Budimpešti i Bukureštu, a kompanija Telsey CEE je već prisutna i u Srbiji preko svog predstavnika za razvoj poslovanja u Adriatic regionu i dva distributera: Pakom Distribution System i Telephant.\nO kompaniji Telsey i prodoru na naše tržište razgovarali smo sa gospodinom Rankom Radovanovićem Business Development Manager-om kompanije Telsey CEE za Adriatic region.\nJISA: Recite nam nešto o kompaniji Telsey\nR.R.: Ove godine kompanija Telsey proslavlja 15 godina rada. Telsey je osnovan još 1993. godine u Italiji. Od samog početaka trudimo se da razvijamo proizvode u skladu sa tehnološkom evolucijom koju je moguće primeniti na tržištu, kako bi time zadovoljili potrebe i svojih telekomunikacionih partnera i krajnjih korisnika. Osnovni cilj kompanije je da se kontinualnim tehnološkim razvojem doprinese lagodnijem životu i radu korisnika opreme primenom pre svega inovativnih IP tehnologija nove generacije. U svojoj istoriji kompanija je najvećim delom saradjivala sa telekomunikacionim kompanijama, najpre u Italiji a zatim i u Španiji, Velikoj Britaniji i Švedskoj, da bi u poslednjih godinu dana otpocela novu fazu u sopstvenom razvoju i posvetila se kako teritorjalnoj tako i tehnološkoj ekspanziji.\nTelsey je dominantni snabdevać broadband i IPTV STB opreme mnogih TriplePlay operatera u Evropi\nKompanija Telsey je vec odavno prepoznatljiva u zapadnoj Evropi, naročito u matičnoj Italiji gde je najveći uspeh ostvaren u saradnji sa kompanijom Fastweb koja je vodeći Triple Play operater u Evropi, kao i sa Telekomom Italije i kompanijom Tiscali. Ovi uspesi doprineli su povećanom interesovanju telekomunikacionih kompanija u Velikoj Britaniji, Španiji i Norveskoj, gde kompanija Telsey uspesno saradjuje sa telekomunikacionim kompanijama kao sto su Tele2, Comunitel, Lyse i mnogim drugim.\nU Aprilu 2007. godine je otvorena kompanija Telsey CEE u austrijskom glavnom gradu a zatim i predstavništva u Moskvi, Budimpešti i Bukureštu. Time je kompanija objavila svoje pretenzije na prosirenje prodajne teritorije u regionu Centralne i Istočne Evrope, ali je znacajno i to da je u isto vreme proširila i gamu svojih proizvoda i pored trzista IP Set-Top Box-ova i Access gateway-a po kojima je već postala prepoznatljiva u Evropi, ambiciozno krece i na Enterprise trzište ponudom Switch-eva i Medija Konvertora.\nJISA: Koji su osnovni razlozi uspeha kompanije Telsey?\nR.R.: Kvalitet proizvoda, profesionalni odnos i entuzijazam Telsey tima kako u razvojnom tako i u prodajnom delu kompanije definitivno su zaštitni znak Telsey-a. Teritorijalna i tehnološka ekspanzija jesu imperativ kompanije ali Telsey brižno neguje odnose i sa svojim tradicionalnim partnerima jer je uspešna dosadašnja saradnja, kao rezultat, donela i uspehe sa novim partnerima. Takav odnos prema partnerima prenece se i na nova tržišta na kojima Telsey nastupa.\nVerujem da je konstantan rast prometa posledica sposobnosti kompanije da razvija inovativne tehnologije a da u isto vreme ostane fleksibilna i spremna da reaguje na nove zahteve tržišta. Zahvaljujući tome Telsey je postala vodeći isporučilac Triple Play opreme u Evropi.\nJISA: Kakvi su planovi i aktivnosti kompanije Telsey u Srbiji?\nR.R.: Otvaranjem kompanije Telsey CEE u Beču i proširenjem portfolija proizvoda, najavljena je nova era u globalnom razvoju kompanije. Mi cemo nastupiti veoma aktivno na našem trčištu. U Srbiji smo već sklopili ugovore sa dva distributera. To su kompanije Telephant (www.telephant.co.yu) i Pakom Distribution System (www.pakomgroup.com ). U toku je razvoj saradnje sa lokalnim sistem integratorima i reseller-ima i naravno učestvovanje na projektima. Već vodimo razgovore i saradjujemo i sa telekom operaterima i internet privajderima. Ukoliko nase telekomunikacione kompanije i isporučioci internet servisa prepoznaju tehnološke mogucnosti koje je Telsey vec ostvario u zapadnoj Evropi, uskoro bi i gradjani Srbije, poput gradjana evropskih zemalja, mogli da imaju Triple Play pakete servisa u svojim domovima. Evropski telekomunikacioni partneri su prepoznali prednosti novih tehnologija koje Telsey omogucava i vec svojim korisnicima nude mnogo vise servisa, kao sto su IP Televizija, Video on Demand, objedinjeni paketi koji nude internet, IP telefoniju i televiziju, preko jedinstvene mreze uz pomoć residential gateway-a, set-top-box-ova i kućne mrežne opreme koje Telsey proizvodi.\nJISA: Zasto smatrate da je Srbija interesantno trziste za kompaniju Telsey?\nR.R.: Smatram da je trziste Srbije veoma interesantno jer se radi o trzistu u razvoju. Mi vidimo interes u donosenju novih znanja i novih tehnologija u Srbiju i kada su u pitanju broadband tehnologije i kada su u pitanju enterprise resenja. Nase trziste je osetljivo na cenu proizvoda, a u isto vreme zahteva kvalitet. To su upravo karakteristike koje mi obezbedjujemo. Zato mislim da je Telsey oprema interesantna za trziste Srbije.\nMozda nekome deluje kao daleka buducnost uvodjenje IP Televizije u Srbiju, ali to je nesto sto Telsey već godinama radi u saradnji sa evropskim telekomunikacionim operaterima gde smo prakticno postali dominantni proizvodjač i snabdevač ove vrste opreme. To veliko iskustvo koje smo stekli sa najvećim evropskim partnerima, zelimo da prenesemo i u Srbiju.\nJISA: Recite nam još nešto o ponudi kompanije Telsey\nR.R.: Telsey se trudi da bude “one stop shop” za sve broadband tehnologije. Zato u svojoj ponudi ima Residental i SOHO gateway-e, Multimedijalne video stanice (Set-Top-Boxes), kao u uredjaje za kućno i kompanijsko umrežavanje, switch-eve i media konvertore.\nKada je u pitanju oprema za Enterprise trziste, Telsey je ponudio široku gamu Layer 2, Layer 3 i multilayer switcheva, kao i medija konvertore. Medija konvertore Telsey proizvodi od samog pocetka svog rada, pre svega za potrebe telekomunikacionih kompanija koje su tražile izuzetan kvalitet i pouzdanost u radu. Radi se o najsavremenijoj opremi koja je trenutno zastupljena u svetu, sa odlicnim odnosom cene i performansi. To Telsey proizvode čini interesantnim i za kompanije u nasoj zemlji. Vazno je da je do uredjaja lako doci preko dva pomenuta distributera, koji se trude da pruže i zavidnu prodajnu i tehničku podršku.\nRanko Radovanović, Business Development Manager\nVišegodišnje iskustvo u oblasti računarskih mreža stekao u kompanijama Direct Link i Informatika a.d. iz Beograda. U kompaniji Direct Link radio kao vodeći Product Manager za mrežne tehnologije, i kao manager i instructor u regionalnom networking trening centru. U kompaniji Informatika a.d. radio u oblasti projektovanja i implementacije računarsko komunikacionih sistema, na poslovima menadžmenta u oblasti poslovno tehničkog razvoja u sektoru za računarske mreze, komunikacije. U InfoSky-u, delu kompanije Informatika a.d. zaduženom za internet service providing radio na poslovima razvoja Metro Wireless mreže za grad Beograd. Učestvovao je na mnogobrojnim telekomunikacionim konferencijama sa radovima u oblasti IP Telefonije, Network Management-a, kao i radovima u oblasti razvoja računarsko komunikacionih mreža u drzavnim i pravosudnim organima.\nU kompaniji Telsey CEE radi na razvoju poslovanja u Adriatic regionu, organizovanju distributerske mreže i razvoju poslovno-tehničke saradnje sa sistem integratorima, providerima interneta, VoIP-a i IP Televizije.\nIPTV STB oprema\nMultimedijalna video stanica\nTelsey CEE GmbH\nMetro Wireless mreža


Apple će vratiti nedostajuće funkcije u ažuriranim iWork aplikacijama |\nHome » IT VESTI » Apple će vratiti nedostajuće funkcije u ažuriranim iWork aplikacijama\nIT VESTI MAC SOFTWARE\nby S.Simić|Published November 7, 2013\nApple je objavio svoju nameru da se vrati u iWork funkcije koje su uklonjene iz “Lite” verzije Office paketa , koji je objavljen 22. oktobra. Čekaće se na update oko šest meseci.\nDa se podsetimo, iWork-paket programa koji se sastoji od stranice programa za obradu teksta, za kreiranje prezentacija i brojeve za tabelarne proračune. Na Mac-u, ove aplikacije koštaju 20 dolara, a za iOS – 10 dolara. Apple 22.oktobara ažurirao paket, i to besplatno za trenutne korisnike iWork-a, kao i kupcima novih Mac i iPhone uređaja.\nNova verzija iWork-a je drugačija i novog je dizajna, donosi sa sobom i kompatibilnost sa sistemima na 64 – bitnu arhitektur . Da bi se ovo postiglo, Apple je pojednostavio aplikacije, uklanjanjem nekih profesionalnih funkcija, kao što su u potrage za komentare, čitanje / izvoz RTF- datoteka, broj reči, “hot” dugmad za stilove, skriptovanje podrška Applescript , automatsko dovršavanje u ćelijama, itd.\nLišen ovih mogućnosti iWork izazvao nezadovoljstvo među mnogim korisnicima, a kao odgovor na pritužbe Apple je obećao da će vrati funkcije koje nedostaju u narednom update paketu. On bi trebalo da izađe u roku od šest meseci. Kompletan spisak promena koje su planirane, možete naći na stranici podrške kompanije Apple .\nPrevious post Otključajte Vaš Mac pomoću IPhone-a i Knock aplikacije (video)\nNext post ITNetwork.rs


Izvor: Aleksinac.net, 30.Nov.2020, 13:01\n“U našoj bolnici trenutno se leči najviše pacijenata iz Beograda, ukupno 91, iz Negotina 22, Knjaževca 19, Aleksinca >> Pročitaj celu vest na sajtu Aleksinac.net << 16, Sokobanje 23, Kladova i drugih gradova Borskog i Nišavskog okruga po jedan ili dva, ukupno 175”, rekla je za Tanjug doktorka Milanović.\n“Ubacili smo nove krevete, ali u ovom trenutku mi više ne možemo da primamo nove pacijente ni iz Nišavskog, ni iz Borskog okruga koji gravitiraju prema našoj bolnici. Pacijenti iz Beograda su nam stigli bez prethodne najave, a ako tome dodamo i da su 10 medicinskih sestara i jedan lekar oboleli od kovida-19, jasno je da je u našoj bolnici situacija veoma teška”, rekla je direktorka sokobanjske bolnice.\nRadio Televizija Vojvodine: U protekla 24 sata u Kruševcu 87 novozaraženih


Počinje "Sarajevo Summer Market". Bordo kućica otvara vrata za navijače Sarajeva | Oficijelna stranica FK Sarajevo\nPočinje "Sarajevo Summer Market". Bordo kućica otvara vrata za navijače Sarajeva\n30.07.2015 u 14:20h\nU periodu od 01. do 31. augusta tekuće godine, na Trgu djece Sarajeva, održat će se prvi “Sarajevo Summer Market”, promotivno-prodajni bazar, namijenjen za domaće proizvođače, a štand BORDO FAN SHOP-a dodatno će obogatiti sadržaj ove manifestacije.\nU Bordo-bijeloj kućici svi naši navijači i simpatizeri imat će mogućnost za sebe kupiti zvanične artikle Fudbalskog kluba Sarajevo, a u ponudi će se naći dresovi, majice, šalovi, dukserice, razni suveniri i mnogi drugi artikli. Također, u našoj kućići, moći će se i postati član Fudbalskog kluba Sarajevo, te kupiti sezonska ulaznica za domaće utakmice Bordo kluba u sklopu BH Telecom Premijer lige Bosne i Hercegovine.\nTakođer, u toku trajanja samog marketa, veliki broj naših prvotimaca posjetit će Bordo-bijelu kućicu, te će se družiti, slikati i davati autograme pristalicama Fudbalskog kluba Sarajevo.\nCilj održavanja prvog “Sarajevo Summer Marketa” jeste da građanima i brojnim posjetiteljima koji u ovom periodu posjećuju Sarajevo prezentira bogatu ponudu različitih domaćih firmi i proizvođača. Na Trgu ispred BBI centra će tokom narednih mjesec dana biti postavljeno oko 20 drvenih prodajnih kućica u kojima su svoje mjesto već rezervisale zanatlije sa Baščaršije, domaći proizvođači meda, Bordo Fan Shop, te drugi. Drvene kućice, iste one koje se koriste tokom Sarajevo Holiday Marketa, tokom trajanja Sarajevo Summer Marketa bit će prikladno dekorisane, a sadržaj ovog događaja bit će i brojni zabavni programi, koji imaju za cilj animirati kako građane, tako i posjetitelje Sarajeva.\nPosjetite Bordo kućicu na Sarajevo Summer Marketu na Trgu djece Sarajeva u periodu od 01. do 31. augusta tekuće godine.


Ko su talibani | Istorija i Kultura | Vesti\nKo su Talibani? Prošlost se vraća u Avganistan 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nAutor Tanjug 16.08.2021 14:05\nSmatra se da su se Talibani prvi put pojavili u verskim školama, koje je uglavnom finansirala Saudijska Arabija\nIzvor: Stringer / Sputnik / Profimedia\nTalibani, odnosno "studenti" na paštunskom jeziku, pojavili su se početkom 1990. godine u severnom Pakistanu nakon povlačenja sovjetskih trupa iz Avganistana.\nOni su sproveli sopstvenu strogu verziju Šerijata - islamskog zakona i uveli brutalna kažnjavanja.\nJedan od ozloglašenih primera dogodio se 2001. godine, kad su Talibani zapoceli uništavanje poznatih skulptura Bude u Bamijanu u centralnom delu Avganistana.\nGrupa možda zarađuje čak 1,5 milijarde dolara godišnje, što je ogroman porast u poslednjoj deceniji. Nešto od toga dolazi preko droge - Avganistan je najveći proizvođač opijuma na svetu, a većina opijumskog maka - koji se koristi za heroin - uzgaja se u oblastima pod kontrolom Talibana, navodi BBC.\nAvganistan Kabul Talibani


Bijeljina dobila dva javna solarna punjača – “Strawberry drvo” | Solarni biznis\ngreenbusiness / 5 Juna, 2013\nU centru Bijeljine su prije 7 dana postavljena dva javna solarna punjača za mobilne uređaje, izumi mlade kompanije iz Srbije “Strawberry energy”.\nKako je saopšteno iz te kompanije, postavljanje solarnih punjača u Bijeljini je dio projekta prekogranične saradnje sa opštinom Bogatić (Bijeljina i Bogatić – zajedno na putu ka energetskoj održivosti kroz povećanu energetsku efikasnost i promociju obnovljivih izvora energije”), a koji se finansira iz IPA fondova Evropske unije.\nGrađani Bijeljine moći će da dopune baterije mobilnih telefona, “mp3 player”-a, kamera i drugih mobilnih uređaja besplatno energijom sunca i to na dva mjesta, ispred Centra za kulturu i u Gradskom parku.\n“Ovo je potvrda odgovornog odnosa prema okruženju i zdravijem životu nas i generacija koje dolaze. Svaki pojedinac treba da bude ekološki svjestan i savjestan i, ako svako od nas promijeni loše navike kad je riječ o korištenju energije, cijela zajednica će imati korist od toga i biće ekološki čistija”– rekao je predsednik skupštine opštine Bijeljina Dragan Đurđević.\n“Strawberry energy” je mlada kompanija vođena idejom “Učiniti svet boljim mestom”. Nakon osvojenog prvog mjesta na manifestaciji “Nedelja održive energije 2011” u organizaciji Evropske Komisije u Briselu, vrijednost rada kompanije prepoznata je internacionalno, te je ove godine “Strawberry drvo” predstavljeno na svjetskom portalu “Mashable” kao jedna od 25 tehnologija koju bi svaki pametan grad trebalo da ima.\n“Veliko mi je zadovoljstvo što je naše “Strawberry drvo” po prvi put dostupno i van granica Srbije, i nadam se da će služiti građanima Bijeljine ne samo kao punjač za mobilne telefone već i kao inspiracija da razmišljaju o značaju obnovljivih izvora energije za sve nas. Ono je tu da vam pomogne, da vas nauči i da vas motiviše“ – istakao je Miloš Milisavljević, osnivač i direktor kompanije “Strawberry energy”.\n5 Juna, 2013 in Uncategorized.\nPriča o solarnim jagodama\n← Solarni park privukao Italijane – “Terna Group” zainteresovana za učešće u projektu “One giga”\nIzgradnja solarnih elektrana: BiH – zemlja bez perspektive →


SAZNAJEMO Đorđević na korak do povratka u Partizan! - MaxBet Sport\n01.05.2021. Ažurirana vest: 01.05.2021. u 23:04\nAleksandar Đorđević (Foto: Beta)\nNedavno je, čak prilično bez “ograda”, predsednik Partizana Ostoja Mijailović najavio veliko pojačanje za sledeću sezonu. Nije (još) reč o jačanju igračkog kadra, već o – klupi. MaxBet sport saznaje da je Aleksandar Đorđević vrlo blizu dolaska u klub u kojem je stekao igračku slavu. Potpis je pitanje dana…\nNaša kladionica nudi kvotu 1.88 za pobedu Atlante nad Čikagom sa više od 6 poeba razlike.\nNavijači Partizana će zauvek da pamte onu Đorđevićevu trojku u istanbulskom finalu protiv Huventuda. Igračku karijeru je nastavio (a 13 godina kasnije i završio) u milanskoj Olimpiji. Igrao je za Fortitudo, kratko za Portland, Barselonu, Real i Skavolini.\nTrenersku karijeru je počeo u Milanu. Vodio je Beneton, Panatinaikos, Bajern i Virtus, a šest godina je bio selektor reprezentacije Srbije.\nSada se vraća tamo gde je sve počelo. U Partizan, čiji dres je obulkao kao 16-godišnjak.\nTagovi:Aleksandar ĐorđevićKK PartizanKošarkaška reprezentacija SrbijeTopTop2Top3\n01.05.2021. at 23:36\nTaman da ga Radonja posalje u Rumuniju kao sto je debelog generala.\n02.05.2021. at 07:52\nNije ga Radonja poslao vec Vucic…. Inace vi iz limenke i danas se tresete kada se spomene Dule Vujosevic.\n02.05.2021. at 09:14\nKakav bre Vujosevic sa sve kupljenim titulama Dos-a\n02.05.2021. at 11:07\nKupljenje titule ? Daj argumente Partizan je sve zasluzeno na terenu osvojio.poz\n02.05.2021. at 12:53\nDule ima evropski trofej sa KKP i medalju sa repkom. A radonja ima top9. Hahahahahah pametnom dosta.\n02.05.2021. at 15:39\nDulo nema evropski trofej sa KKP, a nema ni medalju sa reprezentacijom. Osim, ako mu šesto mesto na EP nije donelo medalju.\n02.05.2021. at 18:05\nJe li i F4 Evrolige kupio od DOS-a?\n03.05.2021. at 00:19\nU sezoni 88/89 je osvojio Kup Radivoja Koraća koji je tada bio evropski kup sa Partizanom\n03.05.2021. at 13:08\nJel’ nam DOS kupio i više F4, i možda i titulu prvaka Evrope?\n03.05.2021. at 16:42\nKoja količina gluposti u jednoj rečenici. Sram vas bilo za spinove i lagarije. Kao što i sada spinujete o “SNS Partizanu”, po sistemu “da se Vlasi ne dosete”. Po dolasku DOS na vlast 2000. godine, Demokratska stranka je preuzela upravu nad tada još uvek postojećim KK Crvena zvezda. Ubrzo su ušli, uprkos prvobitnom protivljenju od strane Džajića, i u FK Crvena zvezda.\n02.05.2021. at 21:21\nHahaa, pravi odgovor! Bravo!\n02.05.2021. at 09:46\nSta je to Radonja uradio?Najveci uspeh vaseg kluba,,zamalo medju osam”…od pet Evroliga,tri ste igrali na kvarno,Igokea,Cibona i Korona…taj Dule koji je oteran(znas od koga)ti je upropastio detinjstvo.\n02.05.2021. at 17:40\nTaj debeli general vam je ugasio klub\n02.05.2021. at 01:00\nObožavam ga kao osobu. 100 puta mu hvala za sve sto je uradio kao igrac za partizan i reprezemtaciju a i sto je uradio kao trener u repki… covek je vratio repku tamo gde joj je mesto uvek bilo na top3 sveta… ali ne raduje me vest da bude trener Partizana jer kod njega kao klubski trener ne vidim kvalitete koje trenutno trebaju KKPartizan… Trenutno treba neki doktor ko sto je bio Vule da sredi disciplinu i rad u klubu kao nekada da stvori talente ko nekada… ja kao navijac cu da iztrpim dve tri sezone “gubljenja” za cenu da imamo tim domacih igraca koji srcem igraju za klub kao nekada 2010 i slicno… pozzz za neutralan komentar od mladog trenera kosarke iz Slovenije 😀\nNe slažem se baš\n02.05.2021. at 09:04\nPa ne slažem se baš sa tobom po ovom pitanju. Ja tebe pitam, ko će bolje da sprovede disciplinu među mladim igračima, ko će u njima da izazove veće strahopoštovanje, želju za dokazivanjem i podstakne ih na rad, ako neće najveća klupska igračka legenda ( a Partizan bar ima bezbroj legendi), čovek koji je Partizanu doneo titulu prvaka Evrope!? Igrač kojeg igranje za ovog čoveka ne motiviše i nije za Partizan. Kao drugo, Sale uz Savića bi u klub mogao da pprivuče kvalitetna, domaća igračka imena. Naravno u jednom se slažem sa tobom, da Saletu još uvek nedostaje taj finalni rad, da još dosta mora i može da napreduje kao trener, pa što da ne napredujemo zajedno? Jako bih voleo u klubu i Duleta kao Saletovog savetnika. To bi bio najbolji mogući potez uprave. Da Sale pokupi od Duleta taj šampionski pelcer i unapredi svoje košarkaško znanje.\nPre bi trebalo DOVESTI XAVI PASKVALA, OD Zenita napravio jakog Evroligaša.\n02.05.2021. at 15:50\nAko je pametan a jeste nema sta da trazi u ovon mulju od kosarke kod nas.


Kategorija: Opštinska uprava\nDatum poslednje izmene četvrtak, 16 maj 2019 09:47\nSubvencije za novo zapošljavanje radnika\nPodsticanje zapošljavanja nezaposlenih lica u cilju smanjenja nezaposlenosti i stvaranje boljeg poslovnog okruženja\nZa svaku godinu se donosi novi Pravilnik i Javni poziv\nSubvencionisanje troškova nabavke mašina ili opreme za preduzetnike i pravna lica\nPodsticanje i osavremenjivanje procesa proizvodnje, investiranja u nova i savremena sredstva za rad i proizvodnju\nSubcencionisanje troškova standardizacije kvaliteta poslovanja\nPodsticanje i osavremenjivanje procesa proizvodnje, investiranja u nove standarde\nPremija za proizvodnju duvana u listu\nPovećanje proizvodnje duvana\nPo donošenju pravilnika\nPremija za organizovanu proizvodnju povrća, ljekovitog bilja, voća i gljiva\nPovećanje proizvodnje povrća,ljekovitog bilja, voća i gljiva\nPodsticaji za proizvodnju povrća i cvijeća u zaštićenom prostoru (u\nplastenicima i staklenicima)\nPovećanje proizvodnje povrća i cvijeća u zaštićenom prostoru\nSufinansiranje zdravstvene kontrole povrća i cvijeća\nPremija za proizvodnju tovnih svinja\nPovećanje proizvodnje stočnih svinja\nPremija za proizvodnju tovnih junadi\nPovećanje proizvodnje tovnih junadi\nPremija za uzgoj priplodnih krmača\nPovećanje stočnog fonda\nPremija na steone junice\nRegresiranje troškova vađenja i analize krvi kod muznih krava i bikova\nProizvodnja i uzgoj kvalitetnih priplodnih ovaca\nPremija za proizvodnju i uzgoj pčela\nPovećanje proizvodnje meda\nPodsticajna sredstva za proizvodnju povrća i cvijeća u zaštićenom prostoru kroz nabavku opreme za plasteničku proizvodnju\nPodsticajna sredstva za realizaciju zajedničkih projekata Opštine Šamac i nevladinih humanitarnih organizacija\nPovećanje poljoprivredne proizvodnje\nPodsticajna sredstva za unapređivanje znanja i vještina u ruralnim područjima\nVanredne pomoći u poljoprivredi\nRazvoj poljoprivredne proizvodnje\nObjavljeno četvrtak, 31 avgust 2017 14:54\n+387 54 611 284\nTeritorijalna vatrogasna jedinica obavlјa poslove utvrđene zakonom, Odlukom o osnivanju Teritorijalne vatrogasne jedinice Šamac (''Službeni glasnik Opštine Šamac'', broj 6/13), i drugim aktima nadležnih republičkih organa i organa Opštine.\n- obavlјanje zakonom utvrđenih djelatnosti profesionalnih vatrogasnih jedinica (djelatnost: 84.25),\n- učešće u sprovođenju preventivnih mjera zaštite od požara koje su u funkciji blagovremenosti i povećanja efikasnosti vatrogasne intervencije,\n- gašenje požara i spasavanje lјudi i imovine ugroženh požarom i elementarnim nepogodama,\n- sprovođenje mjera zaštite od požara utvrđenih Planom zaštite od požara Opštine Šamac,\n- pružanje tehničke pomoći u nezgodama i opasnim situacijama, i\n- obavlјa i druge poslove u ekološkim i drugim nesrećama\nObjavljeno četvrtak, 31 avgust 2017 14:45\nNačelnik Službe za društvene djelatnosti i poslove civilne zaštite Mišo Dervenić\nrođen je 14.03.1984.godine u Gradačcu.\nZvanje diplomiranog ekonomiste stekao na Ekonomskom fakultetu u Brčkom, Univerzitet Istočno Sarajevo.\nObavlјao funkciju direktora u firmi „Denis Parket“ D.o.o. Šamac.\nU periodu od avgusta 2017. godine do septembra 2019. godine radio i u Raiffeisen banci na poslovima unutrašnjeg i vanjskog platnog prometa.\nOd oktobra 2019. g zaposlen u Adriatic osiguranju d.d. na poslovima zastupništva u osiguranju\n+387 (0) 54 620 700\n+387 (0) 54 620 300\nSlužba za društvene djelatnosti i poslove civilne zaštite vrši stručne i upravne poslove iz nadležnosti Opštine koji se odnose na: predškolsko i školsko vaspitanje i obrazovanje, zdravstvenu i socijalnu zaštitu, nauku, kulturu, sport i fizičku kulturu, omladinsko organizovanje, natalitet i demografsku politiku, porodicu i zaštitu prava djece, humanitarne djelatnosti, nevladine organizacije, vjerska pitanja i druge poslove koji joj se posebnim aktom stavi u djelokrug rada, kao i poslove civilne zaštite, pripreme i sprovođenja mjera zaštite i spasavanja lјudi i materijalnih dobara od opasnosti izazvanih elementarnom nepogodom i drugom nesrećom, u skladu sa zakonom.\nObjavljeno četvrtak, 31 avgust 2017 14:51\nNačelnik Službe za lokalni ekonomski razvoj Slađana Mišić rođena 31.03.1982. godine u Šamcu.\nOsnovnu i srednju ekonomsku školu završila u Šamcu. Diplomirala na Ekonomskom fakultetu u Brčkom, Univerzitet Istočnno Sarajevo.\nOd septembra 2007. do oktobra 2009. godine radila u Novoj Formi d.o.o. kao komercijalista za vanbalkanske zemlјe.\nOd marta 2010. godine zaposlena u firni MMB Inkeskop d.o.o. na mjestu glavnog računovođe. Posjeduje licencu sertifikovanog računovođe.\n+387 (0)54 611 650\n+387 (0)54 620 300\nSlužba za lokalni ekonomski razvoj vrši stručne i upravne poslove iz nadležnosti Opštine koji se odnose na: izradu i sprovođenje strateških dokumenata privrednog razvoja opštine, pripremu i sprovođenje odluka, programa, planova i drugih akata koji se odnose na razvoj opštine, pripremu i učestvovanje u pripremi investicionih elaborata iz svoje nadležnosti, pripremu i realizaciju investicionih i donatorskih projekata iz oblasti privrednog razvoja, turizma, zaštite životne sredine, polјoprivrede i ruralnog razvoja, saradnje i koordinacije rada sa drugim organizacionim jedinicama Opštinske uprave po pitanjima investicija, donacija i razvoja, saradnje sa domaćim i međunarodnim investitorima i donatorima iz djelokruga svojih poslova, kao i druge poslove koji joj se posebnim aktom stavi u djelokrug rada.\nObjavljeno četvrtak, 31 avgust 2017 14:39\nStručna služba Načelnika Opštine obavlјa stručne i administrativno-tehničke poslove lokalne uprave i zadatke za potrebe Načelnika Opštine, obezbjeđuje podatke potrebne za rad Načelnika, obavlјa normativno-pravne poslove za potrebe Načelnika, vrši poslove organizacije i nadzora rada Opštinske uprave, donosi akte koji se odnose na raspolaganje opštinskom imovinom iz nadležnosti Načelnika, priprema akte koji se odnose na raspolaganje opštinskom imovinom iz nadležnosti Skupštine i upućuje ih Skupštini na razmatranje i usvajanje, obavlјa poslove zastupanja Opštine u postupcima pred sudom i drugim organom u kojima po Zakonu o pravobranilaštvu Republike Srpske Pravobranilaštvo ne zastupa Opštinu, poslove provođenja kompletne procedure javnih nabavki roba, usluga i radova u skladu sa zakonom, od procjene investicije, pripreme tenderske dokumentacije, raspisivanja javnih nabavki, prijema tenderske dokumentacije, izbora najpovolјnijeg ponuđača, pripreme prijedloga ugovora i praćenja realizacije ugovora, donosi upravne akte koji su u nadležnosti Načelnika, koordinira rad opštinske uprave, obavlјa poslove informisanja javnosti iz svoje nadležnosti, vrši poslove upravlјanja lјudskim resursima, sarađuje sa Savezom opština i gradova Republike Srpske, podnosi Skupštini Opštine izvještaje i informacije iz djelokruga svojih poslova, obavlјa i druge poslove koje joj Načelnik Opštine stavi u djelokrug rada.\nU okviru poslova i radnih zadataka Stručne službe Načelnika opštine sistematizovaće se radna mjesta službenika koji će obavljati stručne, administrativne, tehničke i druge poslove za potrebe Skupštine opštine i skupštinskih radnih tijela u skladu sa zakonom i Statutom opštine.\nOdjelјenje za privredu i inspekcijske poslove


STEZNIK ZA LAKAT SA MAGNETIMA FORTUNA INT-047 | STEZNICI | SPORT I REKREACIJA | STEZNIK ZA LAKAT SA MAGNETIMA FORTUNA INT-047\nnaziv proizvoda: Steznik za lakat sa magnetima Fortuna INT-047\nkataloški broj proizvoda: 1748\nSteznik za lakat je dizajniran tako da znatno smanjuje bol.\nNapravljen je od neoprene gume koja obezbeđuje čvrst, snažan i ujednačen pritisak, a u isto vreme dozvoljava pun pokret povređenog dela tela.\nDodatno, magneti ubrzavaju prirodan tok ozdravljenja stimulišući krvne sudove i podižući nivo kiseonika tretiranog dela tela.\nSteznik je univerzalne veličine i ima 12 magneta od po 1000 Gausa.\nSteznik za lakat sa magnetima INT-047\nMaterijal : neopren guma sa magnetima\n12 magneta od po 1000 Gausa.\nKataloški broj ovog proizvoda je: 1748


Daleka zemlja - Melisa Albert: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nSedamnaestogodišnja Alis veći deo svog života provela je s majkom na putevima, uvek ispred loše sreće koja ih neprestano prati. Međutim, kada Alisina baka umre sama na svom imanju zvanom Leskov gaj, Alis saznaje koliko njena sreća može postati loša. Njenu majku otela je prikaza koja tvrdi da je došla iz Daleke zemlje, natprirodnog sveta u kojem su smeštene priče Alisine bake.\nAlisin trag je poruka koju je ostavila njena majka da se drži dalje od Leskovog gaja. Ipak, Alis sada nema izbora i mora da se udruži s drugom Elerijem Finčom. Da bi vratila majku, Alis mora najpre da poseti Leskov gaj, a zatim da se zaputi u svet gde su započele priče njene bake.


Zvanično akreditirana Nahlina Obuka za grafičko dizajniranje! – Nahla\nZvanično akreditirana Nahlina Obuka za grafičko dizajniranje!\nNakon „Obuke za rad u administraciji“ kojoj je 2019. godine dodijeljena akreditacija pri Ministarstvu za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo, ove sedmice dobili smo Rješenje o ispunjenosti uvjeta za realizaciju Programa obrazovanja odraslih za još jednu obuku – “Obuku za grafičko dizajniranje.”\nCEI “Nahla” je još 2017. godine, među prvim u Kantonu Sarajevo, završila proceduru upisa u Registar organizatora obrazovanja odraslih pri Ministarstvu za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo, kao treća po redu upisana organizacija. Na ovaj način potvrdili smo ispunjavanje zakonom predviđenih uslova za obavljanje djelatnosti obrazovanja odraslih i zahtjeva stavljenih pred organizatore obrazovanja odraslih.\nNakon Rješenja o ispunjenosti uvjeta za realizaciju Programa obrazovanja odraslih „Obuka za rad u administraciji“ kojem je 2019. godine dodijeljena akreditacija pri Ministarstvu za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo, ove sedmice dobili smo Rješenje o ispunjenosti uvjeta za realizaciju Programa obrazovanja odraslih za još jednu obuku – “Obuku za grafičko dizajniranje.”\nProgram obuke za grafičko dizajniranje pripada oblasti grafičke industrije. Uspješno završena obuka po ovom programu omogućava polaznicama grafičko oblikovanje komunikacije različitih medija, te mogućnost samostalnog rada ili rada kod poslodavca na ovim poslovima.\nNa ovaj način je budućim polaznicama ovog programa, pored interne kontrole kvaliteta i već postojeće potvrde i prepoznavanja na tržištu rada, osigurana i dodatna garancija dostizanja predviđenih ishoda obuke.\nDjelić atmosfere s nastave i neki od radova naših polaznica


DJECA SU NEPROCJENJIVO BLAGO - Fondacija “Arheološki park: Bosanska piramida Sunca, Archaeological Park: Bosnian Pyramid of the Sun Foundation\nDJECA SU NEPROCJENJIVO BLAGO\nsrijeda, 11 oktobar 2017 06:31\nZaposleni u Fondaciji “Arheološki park: Bosanska piramida Sunca” danas su bili posebno obradovani posjetom mališana iz sarajevskog vrtića “Ću-ću”.\nPrekrasan dan tete Indira i Amra su iskoristile za izlet u Visoko, a mališani su bili presretni što mogu krenuti u svoju avanturu na bosanskim piramidama. Nakon kratkog upoznavanja s pojmom muzeja i objašnjenjima o sadržaju muzejske izložbe, dječica su u pratnji koordinatora vodiča Fondacije “Arheološki park: Bosanska piramida Sunca” Ajdina Ahmetspahića prošetala podzemnim labirintom Ravne. Poseban doživljaj bio je ulazak u tunele sa šljemovima, a u toku šetnje naučili su koliko piramida ima u Visokom i kako se zove koja piramida, pa su uglas, ponosno izgovarali novonaučeno štivo.\nOstatak posjete iskorišten je za boravak u Parku “Ravne 2” gdje su, u Magičnoj šumi, naučili da je svako drvo živo i da mu je potrebna njega, ljubav i poštovanje da naraste i bude zdravo. Naravno, najviše su se oduševili igralištem za djecu.\nZadnje ažuriranje srijeda, 11 oktobar 2017 06:39


Ljudskost na delu - Gojko Vlaović - Dnevni list Danas\nKolumne Gojko Vlaović Ljudskost na delu\nLjudskost na delu\n* Treba biti objektivan i sve ono što je ispravno pohvaliti\nKrajem prošle sedmice brat mi je rekao da su ga odžeparili u gradskom prevozu. „Srećom, u torbici koju su otvorili nije bio novac i lična karta ali sam ostao bez vozačke i saobraćajne dozvole“, obavestio me je.\n1Piše: Gojko Vlaović 28. novembra 2017. 18.00\nKonstatovali smo da je šteta načinjena, srećom ne u onoj meri u kojoj je mogla da bude, te da je najpametnije da brat sutra ode do nadležne policijske stanice i prijavi krađu dokumenata. Dozvolili smo teoretsku mogućnost da će se možda naći pošten nalazač koji će dokumente vratiti vlasniku iako u to iskreno nismo previše verovali. Ipak, brat me je sutradan pozvao telefonom i saopštio na moju veliku radost da su mu vozačka i saobraćajna dozvola nađene i vraćene. Ispostavilo se da su džeparoši shvativši da nisu došli do novca dokumente bacili još u autobusu ispod sedišta. Kada je vozilo dovezeno u garažu vozač je pronašao dokumenta i predao ih je dispečerskoj službi GSP „Beograd“. Oni su pozvali mog brata i vratili mu dokumente.\nVeoma sam zahvalan vozaču, dispečerima i svima u GSP „Beograd“ na tom veoma poštenom i plemenitom gestu. Poštedeli su mog brata papirologije koja usledi kada se dokumenta izgube kao i određenih novčanih troškova. GSP „Beograd“, odnosno njegovi zaposleni su ovakvim činom, to se mora naglasiti, demonstrirali odgovornost, profesionalizam i brigu o korisnicima svojih usluga. Gest za svako poštovanje.\nMoram da naglasim da bih na isti ovaj način reagovao i da bih sve pohvale na račun poštenog nalazača izrekao i da nije reč o mom bratu. Bio bih isto tako dirnut i zadovoljan i u slučaju da su ukradena dokumenta vraćena nekom od mojih prijatelja,kolega, poznanika ili bilo kom građaninu ili gostu Beograda. Treba biti objektivan i sve ono što je ispravno pohvaliti.\nMeđutim, to nikako ne znači da u kolumni „Čoškarenje“ neću nastaviti da argumentovano kritikujem sve ono što smatram nepravilnim i lošim u funkcionisanju gradskog prevoza. I dalje smatram da vozači nemaju pravo, a to nekada rade, da ulaze u konflikte sa putnicima, i zbog svađe zaustavljaju vozilo. Isto tako, apsolutno nemaju pravo da krše zakonska rešenja i asistiraju kontrolorima Bus plusa na taj način što zaustavljaju vozilo zbog odbijanja putnika bez karte da ga napuste. Time sprečavaju druge putnike da stignu na vreme do svog odredišta, a to što kontrola ne može da se izbori sa osobom koja nema kartu nije problem putnika koji je imaju. Isto tako, smatram da je nehumano pustiti vozila u sabraćaj leti a da ne radi klima a zimi bez grejanja. Kašnjenje na nekim linijama je takođe problem za osudu. Ja sam novinar i dužan sam da pišem objektivno i društveno odgovorno uvek, pa tako i kada je reč o gradskom saobraćaju. Naravno, svaki gest ljudskosti i poštenja kao u konkretnom slučaju treba pozdraviti aplauzom i rečima hvale.\nopet ...jA V kaže:\n28. novembra 2017. u 19.42\nI nas brate iz unutrasnjosti dzeparose Beogradjani. Mnogo je brate drzavnih obaveza.\nUkrajinski scenario u Beogradu\nLjudi iz senke 4\nNapad na američku ambasadu u Crnoj Gori\nhttps://t.co/iDy08GCVI7 via @OnlineDanas\nAgencija za sprečavanje korupcije ranije je utvrdila da je Pejović kao javni funkcioner član sedam Zakona o sprečav… https://t.co/npWPuYtJCA\nCene referentnih lekova u proseku će biti snižene za oko 3,6 odsto, dok će cene generičkih lekova biti niže za oko… https://t.co/FldTRWFyKS


Premijerligaš kupuje u Srbiji: Stuparević u Votfordu za 3.000.000€\nIzvor: B92, 08.Jan.2019, 14:17\nDoskorašnji fudbaler Voždovca Filip Stuparević zvanično je prešao u engleski Votford, objavio je srpski klub.\nStuparević je sa Votfordom potpisao ugovor na četiri godine.\n"Voždovac je izuzetno ponosan na činjenicu da se radi o jednom od najvrednijih transfera u srpskom fudbalu", navodi se na sajtu tog superligaša.\nSportski direktor kluba Goran Grkinić je rekao da je transfer rezultat izuzetnog sistemskog pristupa u poslednje četiri godine, kao i >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << sjajne selekcije i rada u omladinskom pogonu.\n"Ovaj transfer nam daje podstrek i potvrdu da je rad u klubu, kako u mlađim kategorijama tako i u prvom timu, ozbiljan i da može donositi rezultate. Ozbiljan pristup se isplatio, te možemo reći da imamo spreman višegodišnji plan po pitanju prvog tima, sa posebnim akcentom na rad omladinske škole i na tome ćemo graditi budućnost", rekao je Grkinić, koji je zahvalio svima u klubu uz reči da je to zajednički uspeh.\nStuparević je kazao da se sve jako brzo dogodilo i da je presrećan.\n"I dalje pamtim debi u dresu Voždovca kao najmlađi igrač i golove najvećim rivalima. Boravak u klubu je bio zaista neprocenjivo iskustvo. Želeo bih da istaknem veliku zahvalnost porodici na podršci, kao i fudbalskom Klubu Voždovac, koji i sam funkcioniše kao jedna porodica. Takođe, zahvalnost dugujem svima u klubu koji su radili sa mnom na mom napretku, počevši od trenera i direktora omladinske škole, kao i direktora kluba", kazao je Stuparević.\nStuparević je za Voždovac odigrao 57 utakmica, na kojima je zabeležio šest golova i pet asistencija. Član je i omladinske reprezentacije Srbije\nPre njega su iz Voždovca između ostalih odlazili Aleksandar Filipović u BATE Borisov, Saša Ivković u Maribor, Dejan Georgijević u Ferencvaroš.


Nagradu za ljudska prava EU dodijelila ujgurskom aktivisti\nEvropski parlament dodijelio je u četvrtak godišnju nagradu za odbranu ljudskih prava lhamu Tohtiju, saopštio je predsjednik parlamenta David Sasoli.\nOvo, piše Reuters, predstavlja udarac za Kinu, gdje Tohti, ujgurski aktivista služi doživotnu kaznu zatvora zbog optužbi za separatizam.\nTohti, profesor ekonomije i zagovornik prava za ujgursku manjinu, u zatvoru je od 2014. godine. Evropski parlament ga je izabrao zbog svoje aktivnosti "poticanja dijaloga" između Kineza i ujgurske muslimanske manjine koji većinom žive u kineskom zapadnom dijelu Xinjianga (Sinđang). On je nedavno dobio i nagradu za ljudska prava Vaclav Havel.\n"Parlament poziva kineske vlasti da ga odmah puste na slobodu", rekao je Sassoli zastupnicima na plenarnom zasjedanju u Strasbourgu.\n"Zadovoljstvo mi je da najavim da je Ilham Tohti dobitnik nagrade Saharov za 2019. godinu. On je posvetio svoj život zagovaranju prava za kinesku manjinu Ujgura, ali je osuđen na doživotnu kaznu zatvora 2014. Zahtjevamo njegovo oslobađanje," napisao je predsjednik Evropskog parlamenta na Twitteru.\nNagrada će vjerojatno razljutiti Kinu. Peking odbacuje kritike zbog svojih politika u Xinjiangu, gdje se vlada suočava sa međunarodnom sramotom zbog smještanje do milion Ujgura u ono što Peking naziva objektima za deradikalizaciju.\nKina osuđuje pisanja američkih medija o prisilnom radu u Sinđijangu\nTohti, etnički Ujgur, kritikovao je vladu Kine što Xinjiangu ne dozvoljava veću autonomiju.\nKina smatra da se Xinjiang suočava sa prijetnjom islamističkih militanata i separatista. Odbacuje sve optužbe za zlostavljanje i negira masovno zatvaranje ljudi, iako su kineski dužnosnici ranije rekli kako su neki građani koji su krivi za manje prekršaje poslani u stručne centre kako bi radili.\nNagrada Evropskog parlamenta dodjeljuje se od 1988. godine i nazvana je prema ruskom disidentu Andreju Saharovu.


Početna » Društvo » Suočavanje » Page 3\nNegiranje genocida iznova otvara rane\nInstitucionalno negiranje genocida u Srebrenici nalazimo kod političkih klasa bosanskih Srba u Bosni i Hercegovini (BiH) i u Srbiji, koji razvijaju konkurentski narativ neutemeljen na činjenicama – izjavio je direktor Memorijalnog centra Srebrenica – Potočari Emir Suljagić na onlajn predavanju „Srebrenica: Genocid između sećanja i poricanja“.\nPiše: J. Diković 12. 11. 2020.\nSud neće doprineti pravdi i pomirenju\nPrvo pojavljivanje Hašima Tačija i njegovih saboraca iz Glavnog štaba OVK juče u Specijalnom sudu za ratne zločine na Kosovu u Hagu, koji je neka vrsta farsičnog nastavka Haškog tribunala, neće mnogo doprineti uspostavljanju mira, sigurnosti i saradnje između Albanaca i Srba.\nPiše: Snežana Čongradin 10. 11. 2020.\nPiše: J. Diković 6. 11. 2020.\nBošnjakinja N. A. svedočila je danas na suđenju Milošu Čajeviću koji se tereti da ju je silovao 1992. godine u Brčkom.\nPiše: S. D. 6. 11. 2020.\nSuđenje Daliboru Krstoviću zbog silovanja žene bošnjačke nacionalnosti 1992. godine održano je danas pred Specijalnim sudom ispitivanjem četiri svedoka.\nPiše: J. Diković 3. 11. 2020.\nPiše: Jelena Diković 3. 11. 2020.\nBorelj protiv Tačijevog predloga\nPredlog izmene dela Ustava Kosova, o mandatu Specijalizovanih veća, koji je podneo kosovski predsednik Hašim Tači, predat je Skupštini mimo pravnih obaveza koje je Kosovo preuzelo razmenom pisama sa EU, piše u podnesku visokog predstavnika EU za spoljnu politiku i bezbednost Žozepa Borelja Specijalizovanim većima Ustavnog suda u Hagu, koje prenosi portal Kossev.\nPiše: J. Diković 2. 11. 2020.\n„Razmišljala sam kako da se ubijem“\nJadranka Cigelj rođena je 1948. u Zagrebu, a kada je imala sedam godina njena porodica se preselila u Prijedor.\nPiše: S .B. 30. 10. 2020.\nPiše: J. Diković 29. 10. 2020.\nPiše: J. Diković 28. 10. 2020.\nSuđenje Miloradu Jovanoviću koji se tereti za mučenje bošnjačkih civila i ubistvo jednog iz 1992. godine, danas nije održano, jer se optuženi nije pojavio u sudnici.\nPiše: J. Diković 27. 10. 2020.\nPiše: J. Diković 26. 10. 2020.\nIz godine u godinu vlasti glavnog grada BiH u oktobru obećavaju podizanje spomenika koji bi trebao svjedočiti o monstruoznim ubijanjima građana tog grada na Kazanima u blizini Sarajeva.\nPiše: Edvin Kanka Ćudić 23. 10. 2020.


Opasnost u boci: Dva ključna uzroka eksplozija - 05.12.2020, Sputnik Srbija\nOpasnost u boci: Dva ključna uzroka eksplozija\nSnažna eksplozija boce s industrijskim gasom koja se dogodila u petak ujutru ispred zgrade RTS-a, u Aberdarevoj ulici, samo je jedna u nizu tog tipa u... 05.12.2020, Sputnik Srbija\nOd kada su punionice gasa privatizovane počele su da se događaju katastrofe. Dok su punionice bile pod državnom kontrolom nismo imali te probleme. Dakle krivi su oni koji su sproveli privatizacije takvih potencijalno opasnih firmi...\nPatriot-1, Tako je.\n19:53 05.12.2020 (Osveženo: 03:11 26.08.2021)\n© Sputnik / Stefan ĐurićSpasilački timovi brzo su stigli na mesto eksplozije\nSnažna eksplozija boce s industrijskim gasom koja se dogodila u petak ujutru ispred zgrade RTS-a, u Aberdarevoj ulici, samo je jedna u nizu tog tipa u proteklih mesec dana. U ranijim detonacijama, srećom, nije bilo tragičnih ishoda, ali su uzroci takvih incidenata uvek isti – prekomerno zagrevanje gasa ili oštećenje boce.\nPoslednja eksplozija je, nažalost, bila tragična. U detonaciji ispred RTS-a jedan radnik obližnjeg gradilišta je poginuo, drugi je teže povređen, a lakše povrede zadobio je vozač javnog servisa.\n© Sputnik / Stefan ĐurićU eksploziji je oštećena fasada zgrade RTS-a u Aberdarevoj\nU eksploziji je oštećena fasada zgrade RTS-a u Aberdarevoj\nDva uzroka eksplozije\nProfesor Mašinskog fakulteta u Beogradu Aleksandar Petrović za Sputnjik ističe da samo veštačenje može da utvrdi šta se tačno dogodilo i ko će da snosi odgovornost za to, jer postoji mnogo faktora koji mogu da dovedu do dva moguća uzroka pucanja boce.\nPrvi uzrok je prekomerno zagrevanje gasa, zbog čega je pritisak porastao do te mere da boca više nije mogla da ga zadrži. Drugi je oštećenje na boci, koje je nastalo tom prilikom ili ranije.\n„Ako je boca bila oštećena, pitanje je kad se oštetila? Ne možete apriori reći da je kriv onaj ko je rukovao. Vrlo je problematično. Mora da se utvrdi ceo postupak sa bocom, najranije od poslednjeg pregleda do trenutka kada se dogodila havarija“, predočava Petrović i napominje da industrijski gas nije nužno plin.\nPetrović ukazuje na to da u Srbiji postoje jasno definisani pravilnici koji se odnose na pokretnu opremu pod pritiskom i transport opasnih materija i da su usklađeni sa pravilima EU.\nBezbednost boce pre stavljanja na tržište garantuje distributer. Ako se boca već upotrebljava, pri svakom punjenju je pregleda ovlašćena laboratorija s kojom firma koja je koristi sarađuje.\n„Pošto je distributer odgovoran za ono što prodaje, on mora da ima odgovarajuće papire za svaku bocu koju pošalje preduzeću, koje će da je koristi za svoje potrebe. Onaj ko puni boce kontroliše šta je uzeo, koje boce i u kojim količinama. On u okviru svojih kapaciteta, kad mu prazna boca dospe na punjenje, izvrši vizuelni pregled, kontrolu same boce. Pregleda je sa spoljne strane, to nisu detaljna ispitivanja, ali se vidi da li je ona fizički oštećena“, objašnjava Petrović i dodaje da se detaljan pregled vrši na svakih pet do 10 godina.\nOdgovornost za bocu snosi i onaj koji je upotrebljava. Ipak, ako je se koristi za poslovne svrhe, firma čiji radnici rukuju njome po Zakonu mora da im obezbedi adekvatnu obuku za njeno korišćenje. S druge strane, ako se boca koristi za kućne svrhe, uz nju se dobija uputstvo, a rukovanje njome se uči od stručnjaka koji je u domu osposobi.\n© Sputnik / Stefan ĐurićVatrogasne ekipe u Aberdarevoj\nVatrogasne ekipe u Aberdarevoj\nSamo jedan u nizu slučajeva\nU proteklih mesec dana, dogodilo se nekoliko slučajeva poput onog u Aberdarevoj. Srećom, bez tragičnih ishoda. Poslednji se desio 22. novembra kada je u jednom stanu na Čukarici eksplodirala plinska boca. Tom prilikom jedna osoba je lakše povređena. Do detonacije je najverovatnije došlo zbog kvara na ventilu, a požar koji je izazvala brzo je ugašen.\nIstog dana u Kliničkom centru u Nišu eksplodirala je boca s kiseonikom. Lakše povrede su zadobila tri zdravstvena radnika, a požar je ugašen. Skoro mesec dana pre toga, u jednoj kući u Sopotu je prilikom eksplozije plinske boce teže povređen stariji muškarac. I tada je izbio požar. Uzrok nezgode bilo je nestručno rukovanje bocom.\nPrve fotografije sa mesta eksplozije u Aberdarevoj\n5 Decembar 2020, 23:01\n5 Decembar 2020, 23:43


Slike i profili Raptor dinosaurusa\nRaptor Dinosaur Slike i profili\nUpoznajte Raptor dinosaure iz mezozoika\nUnenlagia. Wikimedia Commons\nRaptori - mali- do pernati dinosaurusi srednje veličine opremljeni jednim, dugim, zakrivljenim zadnjim kandžama na zadnjim nogama - spadali su među najstrašnije predatorje mezozoične ere. Na sledećim slajdovima naći ćete slike i detaljne profile od preko 25 raptora, od A (Achillobator) do Z (Zhenyuanlong).\nAchillobator. Matt Martyniuk\nAchillobator je dobio ime po heroju grčkog mita (njegovo ime je zapravo kombinacija grčkog i mongolskog, "Ahilov ratnik"). Malo je poznato o ovom centralnoazijskom raptoru, čije čudno oblikovane kukove je malo razdvojilo od drugih takve vrste. Pogledajte detaljni profil Achillobator-a\nAdasaurus. Eduardo Camarga\nAdasaurus (grčki za "Ada gušter"); izgovara AY-dah-SORE-us\nŠumske šume u centralnoj Aziji\nKasno kredo (prije 75-65 miliona godina)\nOko 5 metara i 50-75 funti\nVisoka lobanja; kratke kandže na zadnjim nogama; verovatno perje\nAdasaurus (nazvan po zlogu duha iz mongolske mitologije) jedan je od nejasnih raptora koji se otkrivaju u srednjoj Aziji, mnogo manje poznat od svog savremenog velociraptora . Da bi sudeo po svojim ograničenim ostacima fosila, Adasaurus je imao neobično visoku lobanju za raptor (što ne znači da je bilo pametnije od drugih takve vrste), a pojedine, ogromne kandže na svakoj od zadnjih noga su bile pozitivne u poređenju sa onima Deinonychus ili Achillobator . O veličini velike ćuretine, Adasaurus je plijenio na manje dinosauruse i druge životinje kasne kredne centralne Azije.\nAtrociraptor. Wikimedia Commons\nAtrociraptor (grčki za "okrutnog lopova"); izgovara ah-TROSS-ih-rap-tore\nŠumsko područje Sjeverne Amerike\nKasno kredo (pre 70 miliona godina)\nDužina oko tri metra i 20 funti\nMala velicina; kratka guza sa zubima zaokretanja unazad\nNeverovatno je kako samo ime može obojiti naš pogled na dugogodišnji dinosaurus. Za sve namjere i namjene, Atrociraptor je bio vrlo sličan Bambiraptoru - bili su opasni, iako opasni, raptori sa oštrim zubima i opljačkali zadnje kandže - ali sudeći po njihovim imenima vjerovatno biste želeli da ulovite drugo i bežite od bivši. Bez obzira na to slučaj, Atrociraptor je svakako bio smrtonosan po veličini, što je pokazalo njegovim zubima zaobljenim zubima - jedina mogućnost koja bi mogla biti za otklanjanje oštrih komada mesa (i sprečavanje bežanja živog plena).\nAustroraptor (Wikimedia Commons).\nAustroraptor (grčki za "južni lopov"); izrazio AW-stroh-rap-tore\nŠumsko zemljište Južne Amerike\nOko 16 stopa i 500 funti\nVelike veličine; usku grizu; kratko oružje\nKao i kod svih vrsta dinosaurusa, paleontolozi stalno prave nove raptore . Jedan od najnovijih koji se pridružio stoku je Austroraptor, koji je "dijagnostifikovan" 2008. godine na osnovu skeleta iskopanih u Argentini (stoga "Austro", što znači "jug" u svom imenu). Do danas je Austroraptor najveći raptor koji je još otkriven u Južnoj Americi, mjeri puno 16 metara od glave do repa i vjerovatno težak u okolini od 500 funti - proporcije koje bi dale severno-američkom rođaku Deinonychusu novac, ali ne bi bio u skladu sa gotovo jednim tonskim Utahraptorom koji je živio desetinama miliona godina ranije.\nBalaur. Sergej Krasovskiy\nBalaur (rumunski za "zmaja"); izgovarano BAH-lore\nŠumsko zemljište istočne Evrope\nKasno kredo (pre 70-65 miliona godina)\nDužina oko tri metra i 25 funti\nMuscular build; dvostruke kandže na zadnjim nogama\nNjegovo puno ime, Balaur bondoc , čini se zvukom kao nadređeni iz filma Džejmsa Bonda, ali ako je išta još dinosaurus bio još interesantniji: ostrvsko stanovanje, kasni kredni raptor sa nizom čudnih anatomskih karakteristika. Prvo, za razliku od drugih raptora, Balaur je nosio dve ogromne, zakrivljene kandže na svakoj od zadnjih nogu, a ne jedan; i drugo, ovaj predator je presekao neobično čvor, mišićni profil, vrlo različit od njegovog ljiljana, brzi rođaci poput Velociraptora i Deinonychusa . Zapravo, Balaur poseduje tako nizak centar gravitacije da je možda bio u stanju da se suoči sa mnogo većim dinosaurusima (pogotovo ako je lovio u pakovanjima).\nZašto je Balaur zauzimao položaj do sada izvan norme raptora? Čini se da je ovaj dinosaurus bio ograničen na ostrvsko okruženje, što može dovesti do nekih čudnih evolucionih rezultata - svedoči o " patulji " titanosauru Magyarosaurus , koji je samo odmerio tone ili tako, a uporedo kristalan dinosaurus Telmatosaurus. Očigledno, Balorove anatomske osobine bile su adaptacija ograničene flore i faune njegovog ostrvskog staništa, a ovaj dinosaurus se razvio u svom čudnom pravcu zahvaljujući milionima godina izolacije.\nBambiraptor. Wikimedia Commons\nNjeno toplo, nejasno ime se poziva na slike nežnih, krznenih šumskih stvorenja, ali činjenica je da je Bambiraptor bio jak kao pit bull - a njegov fosil je davao vrijedne pokazatelje o evolucionom odnosu između dinosaurusa i ptica. Pogledajte detaljni profil Bambiraptora\nBuitreraptor. Wikimedia Commons\nBuitreraptor (kombinacija španski / grčki za "lopov mrvara"); izgovara BWEE-tray-rap-tore\nRavnice Južne Amerike\nKasno kloe (pre 90 miliona godina)\nOko četiri metra i 25 funti\nDuga, uža noga; glatki zubi; verovatno perje\nSamo treći raptor ikada otkriven u Južnoj Americi, Buiteraptor bio je na maloj strani, a nedostatak seruma na svojim zubima ukazuje na to da je hranjen na mnogo manje životinjama, umjesto da se uplaši u telo svojih kolega dinosaurusa. Kao i kod drugih raptora, paleontolozi su rekonstruisali Buitreraptor kao pokriveni perjemima, što ukazuje na njegovu blisku evolucionu vezu sa modernim pticama. (Inače, čudno ime ovog dinosaurusa proizilazi iz činjenice da je 2005. godine otkriveno na području La Buitrera Patagonije - a pošto je Buitrera španski za "mrlje", moniker je izgledao prikladno!)\n09 od 30\nChangyuraptor. S. Abramowicz\nChangyuraptor (grčki za "lopu Changyu"); izgovara CHANG-yoo-rap-tore\nŠumsko područje Azije\nRani kreda (pre 125 miliona godina)\nDužina oko tri metra i 10 kilograma\nČetiri krila; dugo perje\nKao što je često slučaj kada se otkrije potpuno novi dinosaurus, bilo je mnogo spekulacija o Changyuraptor-u, a ne sve što je garantovano. Konkretno, mediji su potakli hipotezu da je ovaj raptor - relativ mnogo manjeg, a takođe i četverokrita, Microraptor - bio sposoban da napaja let. Iako je tačno da su pero perja Changyuraptora bile dugačke i možda su služile neku navigacionu funkciju, možda je i slučaj da su oni striktno ukrasni i da su se razvijali samo kao seksualno odabrana svojstva.\nDrugi pokazatelj da su Changyuraptor-ove antenske bona-fides preuveličavane jeste da je ovaj raptor prilično velik, oko tri metra od glave do repa, što bi ga učinilo mnogo manje sposobnim za plovidbu nego Microraptor (ipak, savremene purani imaju i perje!). Ipak, u najmanju ruku, Changyuraptor bi trebao proučiti novi proces koji je naučio da leti pernatih dinosaura iz ranog krednog perioda.\nCryptovolans. Muzej prirodne povijesti u Arizoni\nCryptovolans (grčki za "skriveni letak"); izrazito CRIP-toe-VO-lanz\nRana kreda (prije 130-120 miliona godina)\nDužina oko tri metra i 5-10 funti\nDug rep; perje na prednjoj i zadnjoj ivici\nIstina za "kripto" u svom imenu, Cryptovolans je izazvao svoj deo sporova među paleontolozima, koji nisu sasvim sigurni kako klasificirati ovaj rani kredeni pernati dinosaurus. Neki stručnjaci smatraju da je Cryptovolans zapravo "junior sinonim" poznatijeg Microraptora , četverokrilnog raptora koji je pre nekoliko godina napravio veliki prskok u paleontološkim krugovima, dok drugi tvrde da zaslužuje svoj rod, uglavnom zbog njegov duži od mikroraptora. Dodajući u tajnu, jedan naučnik insistira da Cryptovolans ne zaslužuje samo svoj rod, već je bio evoluiran ka ptićem kraju dinosaurusovog spektra nego čak i Arheopteryx - i stoga se treba smatrati praistorijskom pticom, a ne pernatim dinosaurom !\nDakotaraptor. Emily Willoughby\nKredni Dakotaraptor je tek drugi raptor koji je ikada otkriven u formi Hell Creeka; tip fosila ovog dinosaurusa nosi nepogrešive "rukavice" na svojim prednjim udovima, što znači da gotovo sigurno poseduju krilati podlaktice. Pogledajte detaljni profil Dakotaraptora\nDeinonychus. Emily Willoughby\n"Velociraptors" u parku Jurassia su zapravo modelirani po Deinonychusu, žestokom raptoru veličine čoveka koji se odlikuje ogromnim kandžama na leđima i njenim rukama - i to nije bilo baš pametno kao što je prikazano u filmove. Vidi 10 činjenica o Deinonychusu\nDromaeosauroides. Wikimedia Commons\nDromaeosauroides (grčki za "kao Dromaeosaurus"); izgovorio je DROE-may-oh-SORE-oy-deez\nŠumsko područje sjeverne Evrope\nRani kreda (pre 140 miliona godina)\nDužina oko 10 metara i 200 funti\nVelika glava; zakrivljene kandže na zadnjim nogama; verovatno perje\nNaziv Dromaeosauroides je prilično usta, i verovatno je ovaj mesarac manje poznat javnosti nego što to zaslužuje. Ne samo da je ovo jedini dinosaurus ikada otkriven u Danskoj (par fosilizovanih zuba oporavljenih sa ostrva Bornholm na Baltičkom moru), ali je takođe jedan od najranijih identifikovanih raptora , koji su dati rani kredni period pre 140 miliona godina . Kao što ste možda pretpostavili, Dromaeosauroides od 200 kubnih ćeva nazvan je u odnosu na poznatiji Dromaeosaurus ("trčanje guštera"), koji je bio mnogo manji i živio desetinama miliona godina kasnije.\nDromaeosaurus. Wikimedia Commons\nDromaeosaurus (grčki za "trčanje guštera"); izgovorio DRO-may-oh-SORE-us\nRavnice Sjeverne Amerike\nKreda (pre 75 miliona godina)\nDužina oko šest metara i 25 funti\nMala velicina; moćne čeljusti i zubi; verovatno perje\nDromaeosaurus je istoimeni rod dromaeosaurusa, malih, brzih, dvostrukih, verovatno pero pokrivenih dinosaura poznatiji široj javnosti kao raptori. Ipak, ovaj dinosaurus se razlikovao od poznatijih zagrljaja poput Velociraptora u nekim važnim aspektima: lobanja, čeljusti i zubi Dromaeosaurusa su bili relativno robusni, na primer, veoma tarantozaurusom za takvu malu životinju. Uprkos svom položaju među paleontolozima, Dromaeosaurus (grčki za "trčanje gušterom") nije vrlo dobro zastupljen u fosilnom zapisu; sve što znamo o ovom raptoru iznosi nekoliko rasutih kostiju otkrivenih u Kanadi početkom 20. veka, uglavnom pod nadzorom lovca fosila Barnuma Brauna.\nAnaliza njegovih fosila otkriva da je Dromaeosaurus bio dinamičniji dinosaurus od Velociraptora: njegov ugriz je mogao biti tri puta snažniji (u smislu funti po kvadratnom inču) i poželjno je isprazniti svoj plen sa svojom zubnom mrkom, a ne samo jednom, ogromne kandže na svakoj od zadnjih nogu. Nedavno otkriće tesno povezanih raptora, Dakotaraptor, daje teže ovoj teoriji "zuba"; poput Dromaeosaurusa, zadnje kandže ove dinosaurusa bile su relativno nefleksibilne i ne bi bile od velike koristi u borbama u bliskoj četvrti.\nGraciliraptor. Wikimedia Commons\nGraciliraptor (grčki za "graceful lopov"); izgovarana grah-SILL-ih-rap-tore\nDužina oko tri metra i nekoliko kilograma\nMala velicina; perje; velike, pojedine kandže na zadnjim nogama\nOtkriveno na čuvenim kineskim čuvenim lijevima Liaoning - konačno mesto odmora velikog broja malih pernatih dinosaura iz ranog krednog perioda - Graciliraptor je jedan od najranijih i najmanjih raptora koji su još uvijek identifikovani, mjeravajući samo oko tri stope i težak par kilograma mokro. U stvari, paleontolozi špekulišu da je Graciliraptor zauzimao položaj blizu "poslednjeg zajedničkog predaka" raptora, troodontida (pernatih dinosaurusa koji su blisko povezani sa Troodonom ) i prvih pravih ptica mezozojske dobi, koja su verovatno evoluirala oko ovog vremena. Iako je nejasno da li je to slično opremljeno, izgleda da je Graciliraptor usko povezan s poznatim, četverokrilnim Microraptor-om , koji je stigao na scenu nekoliko miliona godina kasnije.\nLinheraptor. Wikimedia Commons\nLinheraptor (grčki za "Linhe hunter"); izrazio LIN-heh-rap-tore\nRavnice srednje Azije\nKreda (pre 85-75 miliona godina)\nDugačke noge i rep; bipedal drža; verovatno perje\nNeverovatno dobro očuvan fosil Linheraptora otkriven je tokom ekspedicije u Linhe regionu Mongolije 2008. godine, a dvije godine pripreme otkrili su elegantni, verovatno pernati raptor koji je proždirao ravnice i šume pozne kredne centralne Azije u potrazi za hranom . Poređenja sa drugim mongolskim dromaeosaurom, Velociraptor , su neizbežni, ali jedan od autora novina najavljujući Linheraptor kaže da je najbolje upoređivati s jednako nejasnim Tsaaganom (još jedan, sličan raptor, Mahakala , pronađen je na ovim istim fosilnim krevetima).\nLuanchuanraptor. Wikimedia Commons\nLuanchuanraptor (grčki za lopova Luanchuan); izgovara loo-WAN-chwan-rap-tore\nDužina oko 3-4 metra i 5-10 funti\nMala velicina; bipedal drža; verovatno perje\nKao nejasan kakav je, mali, verovatno pero Luanchuanraptor zauzima važno mesto u knjigama iz dinosaurusa: to je bio prvi azijski raptor koji je otkriven u istočnoj, a ne na sjeveroistoku Kine (većina dromaeosaurusa iz ovog dijela svijeta, poput Velociraptora , živeo dalje zapad, u današnjoj Mongoliji). Osim toga, Luanchuanraptor je izgleda bio prilično tipičan " dino-ptica " za svoje vreme i mjesto, verovatno lov na pakovanja kako bi preplavili veće dinosauruse koji se smatraju svojim plenom. Kao i drugi pernati dinosaurusi, Luanchuanraptor je zauzeo srednju granu na drvetu evolucije ptica.\nMicroraptor. Getty Images\nMicroraptor neprijatno se uklapa u porodično stablo raptora. Ovaj mali dinosaurus imao je krila na prednjim i zadnjim ekstremitetima, ali verovatno nije bio sposoban da leti sa motorom: pre nego, paleontolozi vide da se klizava (poput leteće veverice) od drveta do drveta. Pogledajte 10 činjenica o mikroraptoru\nNeuquenraptor. Julio Lacerda\nNeuquenraptor (grčki za lopova "Neuquen"); izgovara NOY-kwen-rap-tore\nOko šest metara i 50 funti\nVelike veličine; bipedal drža; perje\nAko su samo paleontolozi koji su ga otkrili imali svoje delovanje zajedno, Neuquenraptor bi mogao danas da stoji kao prvi identifikovani raptor iz Južne Amerike. Nažalost, ova pernata dinosaura je završila Unenlagia, koja je otkrivena u Argentini nekoliko meseci kasnije, ali zahvaljujući pažljivom analitičkom radu, prvo se naziva. Danas je težina dokaza da je Neuquenraptor zapravo vrsta (ili primerak) Unenlagije, koju karakteriše nenavadno velika veličina i njegova sklonost da flapping ruke (ali ne zapravo leti).\nNuthetes (Wikimedia Commons).\nNuteti (grčki za "monitor"); izgovara noo-THEH-teez\nŠumsko zemljište zapadne Evrope\nRana kreda (pre 145-140 miliona godina)\nOko šest stopa i 100 funti\nMala velicina; bipedal drža; moguće perje\nKao problematična generacija, Nuthetes je dokazao težak orah za pucanje. Trebalo je više od jedne decenije nakon otkrića (sredinom 19. vijeka) da se ovaj dinosaurus klasifikuje kao teropod, a pitanje je tačno kakvo je ovo: Nuthetes je blizak rođak Proceratosaurusa , drevnog predjela Tyrannosaurus Rex , ili dromaeosaurus poput " velociraptora " ("raptor" za vas i mene)? Problem sa ovom poslednjom kategorijom (koju su samo paleontolozi prihvatili neuobičajeno) je da Nutets dati do ranog krednog perioda, pre više od 140 miliona godina, što bi ga učinilo najranijim raptorom u fosilnom zapisu. Porota, u očekivanju daljih fosilnih otkrića, i dalje je van.\nPamparaptor. Eloy Manzanero\nPamparaptor (grčki za lopovu Pampas); izgovara PAM-pah-rap-tore\nKreda (pre 90-85 miliona godina)\nDužina oko dva metra i nekoliko kilograma\nMala velicina; bipedal drža; perje\nArgentinska pokrajina Neuquen, u Patagoniji, pokazala se bogatim izvorima fosila dinosaurusa iz kasnog krednog perioda. Prvobitno dijagnostifikovan kao maloletnik drugog južnoameričkog raptora, Neuquenraptor, Pamparaptor bio je povišen u status roda na osnovu dobro očuvanog zadnjeg stopala (sportska je jedna, ukrivljena, visoka karakteristika kandži svih raptora). Dok dromeoosaurusi prolaze, pernati Pamparaptor je bio na malom kraju skale, samo je merio oko dva metra od glave do repa i težio je nekoliko kilograma vlažnih.\nPyroraptor. Wikimedia Commons\nPyroraptor (grčki za "vatrenog lopova"); izgovorio PIE-roe-rap-tore\nRavnice zapadne Evrope\nOko 8 stopa i 100-150 funti\nVelike kandže u obliku slova na nogama; verovatno perje\nKao što ste pretpostavili iz poslednjeg dela svog imena, Pyroraptor pripada istoj porodici teropoda kao Velociraptor i Microraptor : raptori koji su se odlikovali brzinom, zrelostima, jednim zglobnim zadnjim nogama i (u većini slučajeva) perjemima . Pirotraptor ("vatreni lopov") nije zaradio svoje ime jer je, zapravo, ukrao vatru ili čak udario vatru, pored uobičajene palete oružja raptora: što je prosaično objašnjenje da je jedini poznati fosil ovog dinosaurusa otkriven u 2000, u južnoj Francuskoj, nakon šumskog požara.\nRahonavis. Wikimedia Commons\nRahonavis (grčki za "cloud pticu"); izgovara RAH-hoe-NAY-viss\nŠumsko područje Madagaskara\nOko jedne stope i jedna funta\nMala velicina; perje; Jedna zakrivljena kandža na svakoj stopalici\nRahonavis je jedno od onih stvorenja koja pokreću trajne vatre među paleontolozima. Kada je prvi put otkriven (nepotpuni skelet otkopan na Madagaskaru 1995. godine), istraživači su pretpostavili da je to vrsta ptice, ali je dalja studija pokazala određene osobine koje su uobičajene za dromeosauruse (poznate široj javnosti kao raptori ). Kao takvi nesporni raptori kao što su Velociraptor i Deinonychus , Rahonavis je imao jednu ogromnu kandžicu na svakoj zadnjoj stopi, kao i druge karakteristike poput raptora.\nKakvo je trenutno razmišljanje o Rahonavisu? Većina naučnika slaže se da su raptori brojali među ranim pretežima ptica, što znači da je Rahonavis možda " veza koja nedostaje " između ove dve porodice. Problem je što to nije jedina takva veza koja nedostaje; dinosaurusi su možda više puta napravili evolucionu tranziciju na letenje , a samo jedna od ovih linija nastavila je da izaziva moderne ptice.\nSaurornitholestes. Emily Willoughby\nSaurornitholestes (grčki za "lopova gadača"); izgovarana sore-OR-nith-oh-LESS-tease\nOko pet stopa i 30 funti\nOštri zubi; velike kandže na stopalima; verovatno perje\nAko su samo Saurornitholestes dobili ime koje se može upravljati, to bi moglo biti isto toliko popularno kao njegov poznatiji rođak Velociraptor . Oba ova dinosaurusa su bili odlični primeri kasnih krednih dromaeosaurusa (poznatiji široj javnosti kao raptori ), sa njihovim blagim, agilnim zidovima, oštrim zubima, relativno velikim mozgovima, velikim kandžama zadnjim nogama i (verovatno) perjemima. Uzbudljivo, paleontolozi su otkrili kristalnu kost ogromnog pterosaurusa Quetzalcoatlus sa zupcima Saurornitholestesta ugrađenim u njega. S obzirom da nije vjerovatno da bi raptor od 30 kilograma mogao sama od sebe da preuzme pterosaur od 200 kilograma, to se može uzeti kao dokaz da je ili a) Saurornitholestes lovio u pakovanjima ili b) verovatnije, srećni Saurornitolest se desio već- mrtav Quetzalcoatlus i uzeo je ugriz iz trupca.\nShanag. Wikimedia Commons\nShanag (posle budističkog "Cham plesa"); izgovara SHAH-nag\nRani kreda (pre 130 miliona godina)\nDužina oko tri metra i 10-15 funti\nMala velicina; perje; bipedal drža\nTokom ranog krednog perioda, prije 130 miliona godina, bilo je teško razlikovati jedan mali, pernatiji dinosaurus od sledećeg - granice koje rade od "troodontida" od ravnih vanilija razdvajaju, teropodi poput ptica i dalje su u fluksu. Što se tiče paleontologa, Shanag je bio rani raptor koji je blisko povezan sa savremenim četverokrilnim mikroptorom , ali je takođe dijelio neke karakteristike sa linijom pernatih dinosaurusa koji su nastavili da pokreću kasni kreda Troodon . Pošto sve što znamo o Shanag-u sastoji se od delimične vilice, dalji fosilni otkrića treba da pomognu u određivanju tačnog mesta na evolucionom drvetu dinosaurusa.\nUnenlagia. Sergej Krasovskiy\nUnenlagia (Mapuche za "polu-ptica"); izgovorio OO-nen-LAH-gee-ah\nVelike veličine; flapping arms; verovatno perje\nIako je to nepogrešivo dromaeosaur (što obični ljudi nazivaju raptorom), Unenlagia je pokrenula neke zbunjujuće probleme za evolucione biologe. Ovakav pero dinosaurus je odlikovan svojim ramenim ramenim pojasom, koji je svojim rukama pružio širi opseg pokreta nego uporedivi raptori - tako da je samo kratak korak da se zamisli da je Unenlagia zapravo flapala svoje perverzne ruke, što bi moglo izgledati poput krila.\nZbunjenost se odnosi na činjenicu da je Unenlagia očigledno prevelik, oko šest metara i 50 funti, da bi se odvezao u vazduh (pored toga, leteći pterosaurusi sa uporednim krilima su teži mnogo manje). Ovo pokreće božurno pitanje: da li je Unenlagia mogla da proizvede (sada izumrla) liniju letećih, pernatih potomaka sličnih modernim pticama, ili je to bio bezistinski srodnik prvih, prave ptice koje su mu prethodile desetine miliona godina?\nUtahraptor. Wikimedia Commons\nUtahraptor je daleko najveći raptor koji je ikada živio, što podiže ozbiljan zagonet: ovaj dinosaurus živio je desetine miliona godina pre nego što je njegov poznatiji potomak (poput Deinonychus i Velociraptor), tokom srednjeg krednog perioda! Vidi 10 činjenica o Utahraptoru\nVarijanta. Wikimedia Commons\nVariraptor (grčki za lopov rijeke Var); izgovorio VAH-ree-rap-tore\nKasno kredo (pre 85-65 miliona godina)\nDužina oko sedam metara i 100-200 funti\nDugo oružje; duga, lagano izgrađena lobanja sa brojnim zubima\nUprkos svom impresivnom imenu, francuski varijant zauzima mesto na drugom nivou porodice raptora , pošto svi ne prihvaćaju da se rasipani fosil ovog dinosaurusa ojačava ubedljivom rodu (i nije jasno tačno kada je ovaj dromaeosaur živio). Kako je rekonstruisana, Varijaptor je bio nešto manji od severnoameričkog Deinonychusa , s proporcionalno lakšom glavom i dužim rukama. Takođe postoje neke špekulacije da je (za razliku od većine raptora) Varaždor možda bio čuvak, a ne aktivni lovac, iako bi slučaj za to sigurno bio poduprt ubedljivijim fosilnim ostacima.\nVelociraptor (Wikimedia Commons).\nVelociraptor nije bio posebno veliki dinosaurus, iako je imao srednju dispoziciju. Ovaj pernati raptor je bio u veličini velike piletine, a nema dokaza da je bilo blizu tako pametno kao što je prikazano u filmovima. Pogledajte 10 činjenica o Velociraptoru\nZhenyuanlong. Wikimedia Commons\nZhenyuanlong (kineski za "Zhenyuan zmaj"); izgovorio je zhen-yan-LONG\nOko pet metara i 20 funti\nRelativno velika veličina; kratko oružje; primitivno perje\nPostoji nešto u vezi sa kineskim bonebedom koji se posjeduju spektakularno očuvanim fosilnim primercima. Najnoviji primjer je Zhenyuanlong, najavljen svijetu 2015. godine i predstavlja skoro potpuni skelet (nedostajući samo zadnji deo repa) u potpunom sa fosilnim otiskom šljunčanih perja. Zhenyuanlong je bio prilično veliki za rani kredni raptor (dugačak oko pet metara, što ga postavlja u istu težinu kao i mnogo kasniji Velociraptor ), ali je bio opterećen relativno kratkim odnosom između ruku i telo i gotovo sigurno nije bio u mogućnosti letjeti. Paleontolog koji ga je otkrio (bez sumnje da je tražio novinarsku pokrivenost) nazvao je to "puhastim pernatim pudljem iz pakla".\n10 činjenica o Tyrannosaurus Rexu, kralju dinosaurusa\n10 Činjenice o Pterodaktilima\n10 Činjenica o Carnotaurusu, "Bull Buffing Meat"\n10 činjenica o Velociraptoru\nČinjenice o koelofizi\nMount Saint Vincent Prijave\nŠta je distribucija Koši?\nKako pronaći posao koji želite i naučite šta treba znati\n'Fur Elise' Ludwiga van Beethovena\nKako invertirati Triade\nKako ceniti svoju umetnost\nPet velikih problema u teorijskoj fizici\nDokumentarci koji hroniku horor holokausta\nVodič za sadnju drveta\nFrank Furness, arhitekta za Filadelfiju\nPut kroz Solarni sistem: Saturn\nUzmite vizuelnu turneju 20. veka\nLighting i Sound Cue List\nSIMMONS familija i porodična istorija\nMala skala: prirodna, harmonična i melodična\nJedinstvena tekstura i instrumenti srednjevekovne i renesansne muzike\nSlash ili Virgule u interpunkciji\nIstorija bebenih vagona\nKako napraviti penicilin kod kuće\nVremenski rok za prijavljivanje na pravnu školu\nKako uklanjate solu iz vode?


NJEMACKA UREDBA O ZAPADNOM BALKANU: Privrednici protiv ogranicenja broja radnika - Bosna-Forum\nNJEMACKA UREDBA O ZAPADNOM BALKANU: Privrednici protiv ogranicenja broja radnika\n17 kol 2020, 11:33\nNJEMAČKA UREDBA O ZAPADNOM BALKANU: Privrednici protiv ograničenja broja radnika\nNjemački privrednici izrazili su nezadovoljstvo namjerom vlade da ograniči priliv radne snage sa Zapadnog Balkana na 25.000 godišnje.\nOni navode da uredba o Zapadnom Balkanu, koja je na snazi od januara 2016, otvorila je mogućnosti za zaposlenje u Njemačkoj ljudi iz Albanije, Bosne i Hercegovine, iz Sjeverne Makedonije, Crne Gore i Srbije, istovremeno smanjila ilegalnu imigraciju i predstavlja uspešan model njemačke migracione politike, piše Handelsblat.\nList dalje navodi da "od dodatne radne snage nisu profitirala samo preduzeća, već i njemački fondovi socijalnog osiguranja".\nKako prenosi Dojče vele, nacrt zakona na kojem rade ministarstva, kako bi se broj radnika sa Zapadnog Balkana ograničio na 25.000 godišnje, naišao na kritiku sa više strana\nHandelsblat citira političara Zelenih Ditera Janekea koji kaže da je to "besmislen, kratkovid i potpuno pogrešan signal" i dodaje da se otpor formira i u privredi.\nAhim Derks, zamjenik izvršnog direktora Njemačke privredne komore (DIHK), kaže da posle krize, kada potražnja za kvalifikovanim radnicima ponovo poraste, predviđeni kontigent može postati usko grlo. Sličan stav ima i Savezno udruženje njemačkih udruženja poslodavaca (BDA).\n"Savezna vlada opravdava reformu s jedne strane činjenicom da postojeća Uredba ističe krajem godine, a s druge strane naglašava da velika potražnja za vizama predstavlja ogromno opterećenje za konzulate u državama Zapadnog Balkana. Dugo čekanje na vizu dovodi do nezadovoljstva poslodavaca i radnika", stoji u nacrtu prijedloga zakona.\nUmjesto određivanja kvote, političari bi trebalo da uvedu efikasnije procedure za izdavanje viza, kaže Derks iz DIHK, i dodaje da bi digitalizacija tu mogla značajno da pomogne, navodi Handelsblat.\nList piše o važnom aspektu za nemačku javnost, naime da "studija eksperta za migracije Herberta Brikera i njegovih kolega sa Instituta za istraživanje zapošljavanja (IAB) pokazuje da se strahovi u vezi s prilivom radnika sa Zapadnog Balkana nisu obistinili".\nUdio nezaposlenih i primalaca socijalne pomoći među onima koji dolaze na osnovu Uredbe o Zapadnom Balkanu je najmanji u poređenju sa svim ostalim grupama migranata.\nViše od polovine njih (54 odsto) rade kao stručnjaci, odnosno kvalifikovani radnici, dok 42 procenata rade kao takozvani pomoćni radnici.\nHandelsbalt ističe da "zaposlenih sa Zapadnog Balkana u Njemačkoj posebno mnogo ima u građevinskoj industriji, koja se snažno zalaže za produženje Uredbe".\nCentralna asocijacija njemačke građevinske industrije (ZDB) procjenjuje da oko 50.000 građevinskih radnika sa Zapadnog Balkana radi na njemačkim gradilištima, uključujući armirače, koje je teško naći u Njemačkoj.


Široki povoj i razvoj kukova kod dece « Klub beba trudnica i mama <3 Široki povoj i razvoj kukova kod dece – Klub beba trudnica i mama <3\nŠiroki povoj i razvoj kukova kod dece\nJedna od prvih briga novopečenih roditelja su bebini kukovi i da li su pravilno razvijeni, jer su oni najznačajniji za funkciju hoda. Dr Gordana Timić, specijalista pedijatrije odgovara na najčešća pitanja vezana za razvoj i probleme sa dječijim kukovima.\nPRVI ULTRAZVUK KUKOVA KOD BEBA\nU cilju što ranijeg otkrivanja razvojnog poremećaja kuka rade se ciljani ultrazvučni -EHO pregledi kukova. Ukoliko se na prvom ultarzvučnom pregledu utvrdi da su kukovi zreli i da je prisutno jezgro okoštavanja, dalji pregledi nisu potrebni.\nKADA POSTOJI PROBLEM SA KUKOVIMA\nUkoliko se prilikom kliničkog ili ultrazvučnog pregleda ustanovi da ima odstupanja od normale, dalje praćenje i terapija se prepušta dečijem ortopedu.\nKAKO SE VEŽBAJU BEBINI KUKOVI?\nPreporučene vežbe za normalni razvoj kukova su abdukcione vežbe, odnosno kad uz savijene nogice u kolenima polako otvaramo kukove, koliko nam beba dozvoli, zatim ispravljamo nogice. Sa vježbama se počinje od rođenja, a prestaje kad su kukovi definitivno zreli, kad se pojavi i jezgro okoštavanja.\nNERAZVIJENI KUKOVI STVARAJU PROBLEME U ŽIVOTU\nUkoliko se na vreme ne primeti razvojni poremećaj kuka, deca kasnije imaju problema sa hodom – patkasti hod, sa geganjem, stradaju glavice butne kosti i sama karlica. Onda se problem može rešiti samo operativnim putem.\n“Nezreli” ili u potpunosti ne razvijeni kukovi javljaju se kod manjeg broja dece, ali nisu ni potpuna nepoznanica u svakodnevici novih roditelja. Uglavnom je reč o tzv. obliku blaže nezrelosti, dok je u težim slučajevima reč o displaziji kukova.\nDisplazija kukova kod djece zdravstveni je problem s kojim se pojedina deca rode ili se javlja u toku prve godine života bebe. Problem se može javiti na jednom ili na oba kuka. Displazija se javlja kod oko 5 – 20 % novorođene dece.\nDisplaziju kukova ili pak samo nezrelost kod beba važno je uočiti na vreme i stoga je od iznimne važnosti obaviti pregled kukova novorođenčeta u ranoj dobi, najkasnije do 3 mjeseca starosti, kako bi se po potrebi, na vreme krenulo s terapijom. U slučaju ne lečenja, može doći do trajnih problema s kukovima. Na ultrazvuku kukova utvrđuje se njihova “zrelost”. Kukovi se kao i ostatak tela, razvijaju tokom trudnoće i života bebe u maternici, a nastavljaju pokretima nogu bebe nakon rođenja. Svakim pokretom nogu, beba produbljuje čašicu kuka. Kod dece koja se rode s delimično “zrelim” kukovima, oni pokretima nogu i laganim vežbanjem vrlo lako postaju “zrelijima” u prva 3 mjeseca života. Važno je znati da se kukovi razvijaju do 18. meseca života, pa se kod većine dece koja su rođena s “nezrelim” kukovima isprave vežbama ili jednostavno, s rastom, te nisu potrebni nikakvi veći zahvati.\nPregled kukova provodi se ultrazvučno, postavljanjem bebe u bočni položaj, prvo jednog, a zatim i drugog kukiča. Pregled nije bolan, osim što je za većinu bebu u tako maloj dobi neugodan zbog nepoznate okoline i samog načina izvedbe.\nKao što je već spomenuto kod laganijih oblika nezrelih kukova, osim vežbica i prirodnog razvoja deteta, veće intervencije nisu potrebne. Ako je reč o težem obliku, odnosno displaziji kukova, bebama se preporučuje nošenje remenčića odnosno tzv. Pavlikova aparatića. Brojni roditelji se preplaše na samu pomisao nošenja spomenutog remenja, no za strahom zaista nema potrebe. Remenčići se nose kako bi se detetu kasnije omogućio kasniji normalan razvoj i kretanje i za bebu nisu bolni niti joj stvaraju neugodu. Uloga Pavlikovih remenčića je držati bebine noge u raširenom položaju kako bi glava bedrene kosti jednostavnije “sela” na svoje mesto, odnosno u čašicu kuka. Već nakon nekoliko meseci njihova nošenja, kod većine beba dolazi do poboljšanja i uglavnom nemaju nikakvih daljnjih problema s razvojem kukova.\nŠIROKO POVIJANJE – DA ILI NE?\nNajnovije preporuke su da se široki povoj ne koristi kod beba. Ukoliko se utvrdi razvojni poremećaj kuka, o daljem tretmanu odlučuje dečji ortoped. Međutim, kod nas se navike teško menjaju, tako da majke i pored preporuke da se ne stvalja široki povoj, uporno ga koriste.\nŠIROKI POVOJ- ZA!\nDoktori širom Amerike, Velike Britanije i drugih evropskih zemalja, zalažu se da se široki povoj izbaci iz upotrebe. Jedinstven stav naših stručnjaka po ovom pitanju ne postoji.\nJedna grupa lekara zalaže se za širok povoj bez obzira na ultrazvučni nalaz, do šestog meseca. Ova grupa lekara smatra da ne postoji razlog da se široki povoj izbaci jer je do sada kod nas dalo dobre rezultate u prevenciji razvojnih poremećaja zgloba kuka.\nPostoje podaci da je široko povijanje od kada je uvedeno kod nas (osamdesetih godina prošlog veka) doprinjelo većem procentu izlečenja kukova neoperativnim putem.\nŠIROKI POVOJ- PROTIV!\nSa druge strane imamo mišljenje da nema potrebe za širokim povojem ako na rođenju nije potvrđena nestabilnost bebinog kuka.\nVeć deset dana nakon rođenja, kada prođe dejstvo majčinih hormona na bebu, lekar specijalista može posebnim testovima da utvrdi da li je bebin kuk nestabilan odnosno da li ispada iz ležišta.\nUkoliko se primeti ovaj poremećaj u prvim danima treba primeniti široki povoj i primenjivati ga do drugog mjeseca kada se radi ultrazvuk kukova koji će utvrditi pravo stanje zgloba kuka.\nKod širokog povijanja glava butne kosti (femura) bolje ulazi u čašicu karlične kosti, takozvani acetabulum, više je dubi. Glava butne kosti bolje naleže na udubljenje u karličnoj kosti i sam zglob biva stabilniji.\nKod devojčica je ovo naročito bitno, pošto i minimalni poremećaji u razvoju kuka mogu kasnije tokom života, usled dodatnih opterećenja kakvo donosi trudnoća, da prerastu na primer, u koksartrozu kuka.\nPre uvođenja širokog povoja primejnjivalo se takozvano „kifla“ povijanje koje je podrazumijevalo povijanje bebe sa ispruženim nogicama i ručicama uz telo. Ovo definitivno nije bilo dobro povijanje i sa njegovim ukidanjem broj razvojnih poremećaja kukova značajno je smanjen.\nU vezi s tim, neki ortopedi ističu da:Jedino je u prvih 15 dana posle rođenja, široko povijanje ima smisla da se bebe ne bi povijale sa ispruženim nogama (kifla povijanje) kao nekada, jer to nije dobro za njihov razvoj.\nOvaj unos je objavljen pod Saveti o zdravlju 18. juna 2017. od strane mojklub.\n← OPADANJE KOSE POSLE POROĐAJA Vama je materica puna krvi!Imate hematom koji je duplo veći od bebe! →


Austrijski mediji upozoravaju na opasnost na bečkim bulevarima: Propao im posao u Srbiji pa došli ovde – Naši u svetu\nAustrijski mediji upozoravaju na opasnost na bečkim bulevarima: Propao im posao u Srbiji pa došli ovde\nObjavljeno 04/09/19 u 13:30\nBanden aus dem Osten ziehen in der Innenstadt den Menschen das Geld aus der Tasche. Das sind ihre Tricks!\nGepostet von Heute am Dienstag, 27. August 2019\nNaime, u prevaru su uključeni manipulacija, nameštanje i varanje. Oko šibicara se nalazi nekoliko ljudi, za koje se misli da pokušavaju da na lak način uzmu velike pare. Većina njih su zapravo prijatelji šibicara, koji su tu kako bi namamili ljude i uvukli ih u igru.\nZvezda objavila spisak igrača za Ligu šampiona, da li vam neko fali?\nSRBI u Austriji primali pomoć ZA NEZAPOSLENE a sve vreme se bavili prevozom robe i…\nLažni hirurg, Sava Knežević, unakazio i žene u ŠVAJCARSKOJ: Nakon razgovora sa…\nUkida se PRAVILO za radnike sa ZAPADNOG BALKANA u NEMAČKOJ?! Članovi partije to traže…\nISTINA IZLAZI NA VIDELO: Projekat VERITAS bi mogao da otkrije prevaru na američkim…


DŽERALD BATLER NUDIO JE $100.000 ZA OVE SLIKE: Holivudskog zavodnika nikad nisu slikali sa devojkom, a onda se pojavila FATALNA SRPKINJA! Sad otkriva i kakav je frajer (FOTO) | Burina.NET :: Novosti iz zemlje i sveta\nNajnovije vesti iz zemlje i sveta\nPrijava | Otvorite besplatan nalog\nEstrada i Zvezde\nU Novom Sadu\nDŽERALD BATLER NUDIO JE $100.000 ZA OVE SLIKE: Holivudskog zavodnika nikad nisu slikali sa devojkom, a onda se pojavila FATALNA SRPKINJA! Sad otkriva i kakav je frajer (FOTO)\npročitajte ceo članak\nPodeli ovu vest |\nObjavio: Kurir :: Zabava - Tuesday, 12 February\nNovo u poslednjih 24 sata\nNa današnji dan, 23. april B92 (Danas) - 1564 - Rođen je engleski dramski pisac Vilijam Šekspir (Wiliam Shakespeare). Njegove drame, od kojih je veliki broj ekranizovan, i danas su na repertoarima svetskih pozorišta ("Hamlet", "Romeo i Julija",...\nVremeplov: Rođen Marko Miljanov\nU Šri Lanki 23. april proglašen za dan žalosti\nXiaomi Redmi Y3 se pojavio na Geekbenchu sa Snapdragon 625 čipom i 3GB RAM-a\n"SAMO DA SE JOŠ JEDNOM POPNEM NA RADAN" Najstarija srpska planinarka proslavila 100. rođendan Blic :: Društvo (Juče) - Da biste doživeli 100 godina treba da vam je telo u pokretu. Planinarenje je doprinelo da doživim ove godine i svima bih preporučila da se time bave. Ja ne odustajem...\nBaka planinarka proslavila stoti rodjendan: Biću u prirodi do kraja života\nGLUMAC OTKRIO DETALJE POZNANSTVA Andželina mu je slala poruke, a OVO je od nje dobio za rođendan\nŽURKA NA PLAŽI RAJSKOG OSTRVA: SANDRA U DRUŠTVU SVETSKE ELITE OBELEŽILA ROĐENDAN\nNEZAMPAMĆENA EPIDEMIJA Rekordan broj zaraženih od boginja u Njujorku Blic :: Svet (Juče) - Epidemija boginja u američkoj državi Njujork dostigla je nivo kakav u SAD nije viđen u poslednjih 25 godina, piše AP....\nEPIDEMIJA BOGINJA U NJUJORKU KAKVA NIJE VIĐENA ČETVRT VEKA: Od početka godine čak 626 slučajeva\nNjujork: Epidemija boginja kakva nije viđena 25 godina\nRekordan broj ubistava u Meksiku ove godine\nTRADICIJA Tramp otvorio Uskršnju trku sa jajima u Beloj kući (VIDEO, FOTO) Blic :: Svet (Juče) - Predsednik SAD Donald Tramp označio je danas početak tradicionalne godišnje Uskršnje trke sa jajima u Beloj kući, a u obraćanju tokom te manifestacije govorio je o novim ulaganjima u vojsku,...\nPOLICAJAC ULETEO KOLIMA U DEČJU USKRŠNJU POVORKU, A ONDA GA VERNICI LINČOVALI: Ukupno stradalo 10 osoba, povređeno 30 mališana\nDeset ubijeno u Nigeriji kada je policajac uleteo u uskršnju povorku\nMILOJKO IMA BRVNARU OD 4.000, STAN OD 7.000 I KUĆU OD 50.000 €! Milijani samo seva iz očiju! Neće ona od straca NIGDE! Kurir :: Stars (Juče) -\n"DRAGANA JE BILA ZAROBLJENA U AUTU” Stravična nesreća kod Mladenovca, momak koji se zakucao u kuću VOZIO PIJAN I BEZ DOZVOLE\nMilojko (74) konačno priznao KOJIM NEKRETNINAMA RASPOLAŽE, a reakcija njegove partnerke Milijane (21) IZNENADILA MNOGE\nSAD: Neće biti izuzeti od sankcija svi koji kupuju iransku naftu\nCrkva skandala i otklona od pape Franje\nMAJKA ZMAJEVA O FINALU SERIJE IGRE PRESTOLA: Nisu mi dali da ukradem jaje! Glumica iskreno o Bredu Pitu i odnosu između Džona i Deneris\nDanska psihoterapeutkinja otkriva tajnu srećne dece\nStiže olujni vetar, a vremenska prognoza za praznike "ne obećava"\nNACRT KOJI ĆE SE NAĆI PRED POSLANICIMA Doživotna robija, nema skraćenja kazne za UBICE, SILOVATELJE I PEDOFILE\nObjavljen nacrt izmena i dopuna krivičnog zakonika\nDirektor Gimnazije u Lebanu zabranio učenicima da nastupaju na Pozorišnim susretima?\nAkcija Sve po spisku protiv bacanja hrane sutra u Novom Sadu\nPAŽNJA, SPOJLERI! Druga epizoda finalne sezone "Igre prestola" je mnoge naterala da STAVE PRST NA ČELO\nPendarovski i Siljanovska Davkova u drugom krugu izbora u S. Makedoniji\nZvezda osvojila ABA ligu, meč kasnio zbog upada publike u teren\nIzložba Alhemija kovanja u Muzeju u Smederevu od 2. maja\nStudenti prava iz Kragujevca poklonili ambasadoru SAD mapu Srbije sa KiM\nMeđu poginulim u Šri Lanki državljani najmanje devet zemalja\nNESTAO 12-GODIŠNJAK U KRAGUJEVCU: Kristijan poslednji put viđen kod Maksija na Maloj Vagi\nPowered by Burina.NET


Korona virus, nauka i životinje: Zašto pronalazak vakcine za Kovid-19 znači „mužu“ više kraba\nKorona virus: Još devet osoba preminulo u Srbiji, u Brazilu više od 100.000 smrtnih slučajeva\nKorona virus: U Srbiji situacija stabilnija, u Brazilu više od 100.000 smrtnih slučajeva\nKorona virus: Kako da ne proključate od vrućine pod maskom\nPrivreda u vreme korone: Super-bogati žele da plaćaju veći porez – ali šta ih sprečava\nKorona virus i domaći turizam: Mogu li jezera, banje i bare da zamene more\nKorona virus i Aleksinac: „Kada poznajete zaražene, drugačije je nego kada o tome slušate”\nZašto su virusi potrebni da bi svet funkcionisao\nFejsbuk i Tviter kaznili Trampa zbog „lažnih“ tvrdnji o korona virusu\nKorona virus: U Srbiji još rano za popuštanje mera, kažu lekari – u Francuskoj najveći broj novozaraženih posle dva meseca\nKorona virus: Zašto ljudi više ne mare za smrti i nove slučajeve zaraženih\nPočetna/BBC vesti/Korona virus, nauka i životinje: Zašto pronalazak vakcine za Kovid-19 znači „mužu“ više kraba\nLitar krvi krabe potkovice može da košta i do 15.000 dolara\nPronalaženje vakcine za Kovid-19 biće dobra vest za svakoga – osim ukoliko niste kraba potkovica.\nTo je zato što će otkriće globalne vakcine značiti ogroman porast potražnje za ovim zglavkarima.\nKrabe potkovice jedni su od najstarijih stvorova na svetu – nadživele su dinosauruse i smatra se da su prisutne na ovoj planeti najmanje 450 miliona godina.\nOtkriveno da su pangolini nosioci virusa povezanih sa Kovidom-19\nLosos opasan po zdravlje – od hladnjača u Srbiji do pijace u Kini\nKad ćemo imati vakcinu protiv korona virusa\nKrv ovih „živih fosila” koristi se za testiranje da li su vakcine bezbedne.\nOko 200 istraživačkih grupa širom sveta radi na vakcini, a 18 se trenutno testira na ljudima u kliničkim probama.\nVećina eksperata misli da će vakcina najverovatnije biti dostupna sredinom 2021. godine.\nNaučnici izvlače plavu krv krabe potkovice od sedamdesetih godina prošlog veka, kako bi testirali da li su medicinska oprema i intravenozni lekovi sterilni za upotrebu.\nPrisustvo štetnih bakterija na opremi može da ubije, ali krv krabe potkovice je hipersenzitivna na bakterijske toksine.\nOna se koristi za testiranje kontaminacije tokom proizvodnje bilo čega što može da uđe u ljudsko telo, od vakcina preko intravenoznih infuzija do implantiranih medicinskih naprava.\nSkuplja se oko 30 odsto krvi krabe potkovice\nSvake godine se hvata oko pola miliona atlantskih kraba potkovica za biomedicinsku upotrebu, prema podacima Komisije za pomorski ribolov atlantskih država.\nKrv krabe potkovice jedna je od najskupljih tečnosti na svetu.\nJedan litar može da se proda i za do 15.000 dolara.\nZašto plava krv?\nPlava boja potiče od bakra prisutnog u krvi – u ljudskoj krvi, atomi gvožđa vrše istu funkciju dajući joj crvenu boju.\nAli naučnike ne zanima boja krvi krabe potkovice.\nKao i bakar, krv sadrži specijalne hemikalije koje zatoče bakterije tako što se zgrušaju oko njih.\nOna može da otkrije prisustvo bakterija čak i u ekstremno malim količinama a agens zgrušavanja koristi se za testiranje – Limulus amebocitni lisat (LAL) test iz američkog soja i Tahipleus amebocitni lisat (TAL) test iz azijskog soja.\nŠta se dešava sa krabama posle?\nJednom kad se njihov oklop probuši blizu srca, izvlači se oko 30 odsto krvi.\nNakon toga, krabe se vraćaju u prirodu.\nAli studije pokazuju da između 10 i 30 odsto kraba ugine tokom tog procesa, a preživelim ženkama posle je često teško da se razmnožavaju.\nIstraživanje je pokazalo da oko 30 odsto kraba ugine u tom procesu\nŠta je sa alternativom?\nTrenutno postoji četiri vrste kraba potkovica preostalih na svetu.\nSve četiri su ugrožene zbog preteranog ribarenja radi upotrebe u biomedicinskoj industriji i kao mamac za ribe, ali i zbog gubitka staništa i zagađenja.\nNaučnici tvrde da će se potražnja za LAL i TAL testovima samo povećavati kako globalno stanovništvo bude raslo, a ljudi duže živeli.\nKonzervacionisti su pozvali na sintetičke testove kao etičkiji pristup otkrivanju toksina, ali farmaceutske kompanije kažu da sintetičke alternative moraju da dokažu da mogu da otkriju toksine u stvarnom svetu, a ne samo veštačke vrste koje su se do sada koristile pri njihovim testiranju.\nU junu, Uprava za hranu i lekove, koja odlučuju o tome koji lekovi su bezbedni u Americi, saopštila je da ne može da dokaže da alternative efikasno pronalaze toksine.\n„Najmanje 30 kompanija radi na vakcinama, tako da svaka od njih mora da prođe kroz mnogo testiranja sterilnosti”, kaže doktorka Barbara Bramer iz Konzervatorijuma prirode u Nju Džersiju – gde se hvata mnogo kraba u SAD.\nI zato će kompanije koje žele da prodaju lekove, uključujući vakcine, u Americi morati da koriste mnogo više krvi krabe za testiranje.\nSTRES: Kako da očuvate mentalno zdravlje\nKorona virus: Uskoro odluka o testiranju u privatnim ustanovama u Srbiji, SZO najavljuje vrhunac epidemije\nKorona virus: Ruski hakerski napad na razvoj vakcine\nCopyright © 2015-2020, Sva prava zadržana | LBS Team d.o.o.


Koncert Mine Mijović večeras na Fakultetu umetnosti Niš\nPočetak/Kultura/Koncert Mine Mijović večeras na Fakultetu umetnosti Niš\nSvetlana Petrović 11. decembra 2018.\nMina Mijović pijanistkinja iz Kragujevca održaće koncert u koncertno-izložbenom prostoru Fakulteta umetnosti u Nišu. Na programu su dela Betovena, Lista Saja Mocarta/Volodsa i Mijovića. Koncert počinje u 20 časova a ulaz je slobodan.\nMina Mijović je mlad umetnik. Prvi javni nastup imala je sa samo 13 godina u Zadužbini Ilije Kolarca u Beogradu, gde je zahvaljujući ubrzanom školovanju sa 14 upisala Muzičku akademiju.\nKao Berklijev stipendista školovala se i u inostranstvu i uspela da se za kratko vreme predstavi publici na nastupima u prestižnim koncertnim dvoranama – od Sankt Petersburga, preko Njujorka, do velikih evropskih centara u Nemačkoj, Holandiji, Italiji, Španiji, Sloveniji, kao i u Estoniji. Visoko stručne ocene njenih nastupa i interpretacija iskazala su eminentna pijanistička imena domaće i međunarodne muzičke scene.\nZahvaljujući svom talentu i brojnim nastupima na domaćoj i međunarodnoj sceni do sada je osvojila skoro 30 visokih priznanja. Najdraža joj je, kaže, ona koja joj je omogućila saradnju sa simfonijskim orkestrom “Tampa Bay”.\n„Pre dve godine učesvovala sam na prestižnom takmičenju mladih umetnika-“Young artist competition Tampa” u Sjedinjenim američkim državama, i osvojila prvo mesto. Nagrada je bio upravo nastup sa simfonijskim orkestrom “Tampa Bay”. Izveli smo Listov koncert za Кlavir i orkestar br. 1, pod vođstvom maestra Marka Sforcinija gde sam mogla da pokažem šta znam i umem. Ono najlepše je došlo posle nastupa, a to su kritike umetničkog kritičara Endrju Mičama u njihovom listu “Tampa Bay Times”. Svaki mladi umetnik sanja o tome, a moj se san ostavrio“, kaže Mina, koja je u periodu svog usavršavanja u Americi stigla do mesta asistenta na Univerzitetu Južne Floride.\nPedagoški rad Mina Mijović je nastavila u Srbiji, najpre u muzičkoj školi “Dr Vojislav Vučković” u Čačku. Trenutno radi kao klavirski saradnik u muzičkoj školi “Dr Miloje Milojević” u Кragujevcu. Uporedo s tim Mina Mijović završava doktorske studije na Odseku za klavir Akademije umetnosti Novi Sad, pod mentorstvom prof. Doriana Leljaka. Mijović je sarađivala sa “Latin-GREMMY” nominovanim dr. Hoze Valentino Ruizom, džez/klasičnim flautistom i kompozitorom, na albumu “Zohet”, za pesmu „Revelación del Viento”.\nKoncert na Fakultetu umetnosti u Nišu, u saradnji sa ovom visokoškolskom ustanovom koncert organizuje niški ogranak Srpske akademije nauka i umenosti.\nFakultet umetnosti Nis koncert Mina Mijovic pijanistkinja Tampa Bay


Preporuka: 320 / Link / Replika: 34 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1408 / Link / Replika: 1 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1024 / Link / Replika: 2 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1024 / Link / Replika: 4 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1280 / Link / Replika: 18 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.


Veselji: Uzećemo Preševo ako ga Srbija nudi, ali nema razmene - Sputnjik Srbija\n05:00 27 Jun 2019\nVeselji: Uzećemo Preševo ako ga Srbija nudi, ali nema razmene\n11:36 13.11.2018 Preuzmite kraći link\nPredsednik kosovske skupštine Kadri Veselji poručio je da će Priština rado „uzeti Preševo ukoliko ga Srbija voljno nudi“.\n„Ukoliko Srbija voljno želi da preda Preševo, Medveđu i Bujanovac, uzećemo ih s najvećim zadovoljnstvom. Međutim, ne kroz razmenu teritorija“, rekao je Veselji, prenosi „Klan Kosova“.\nOn je izrazio nadu u postizanje sporazuma u okviru dijaloga Beograda i Prištine.\n„Spremni smo, ali je naša pozicija jasna, jedinstveno Kosovo, nepodeljeno, unutar svoje teritorije, bez Zajednice srpskih opština sa izvršnim ovlašćenjima, baš kao što je to propisao ustavni sud“, rekao je Veselji, a navedeno je u Unmikovom dnevnom pregledu prištinske štampe.\nIstakao je da je Kosovo spremno da okonča svaki konflikt sa državom Srbijom i pronađe održiv mir.\n„Međutim, Kosovo je još spremnije da postane članica Ujedinjenih nacija kao nezavisna i suverena država“, poručio je Veselji.\nPreševo, Kadri Veselji, Srbija