Dan srpskog IT-ja u Nemačkoj – B2B susreti u Štutgartu | PC Press\n15. januar 2013. 7. avgust 2017. Bojan Stanojević\nVojvođanski IKT klaster je pokretač inicijative za srpsko-nemački poslovni IT dijalog i to u saradnji sa ICT Network i NiCAT klasterima, kao i Nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju GIZ, Steinbeis Europe Zentrum i drugim partnerima iz Srbije i Nemačke. U okviru te inicijative biće organizovani poslovni susreti u Štutgartu, 21. februara, 2013. godine.\nOd 10. januara kreće aktivna promocija ovog događaja u Nemačkoj od strane tamošnjih udruženja i drugih partnera. Poželjno je da do tada imamo što je više moguće srpskih kompanija koje su registrovane na portalu . Pozivamo vas, ako to još niste učinili a zanima vas ovaj događaj, da se do 9. januara 2013. registrujete na ovu online matchmaking platformu i prijavite za učešće.\nVažno je da popunite profil detaljnim podacima o vašim kompetencijama, kapacitetima i referencama. Iskoristite mogućnost da unesete neograničen broj ponuda i zahteva za saradnju. Ovako formirana ponuda srpskog IT-a će biti promovisana u Nemačkoj sa ciljem da se generiše što više zainteresovanih nemačkih kompanija. Pojedina nemačka udruženja koja nam pomažu u ovom procesu će se pozabaviti detaljnim proučavanjem naših profila i traženjem potencijalnih partnera.\nZa sve dodatne informacije se obratite na:\nTel: 021 21 00 306\nTel: 011 2688 641\nTel: 062 442 674\nTagovi: Serbian IT day, SIEPA\n← Šta će Facebook predstaviti danas?\nStigao novi MySpace →


Paolo Borometi — Cenzolovka\n„Život mi je stalno u opasnosti. Ali sam kao dete sanjao da ću postati novinar i spreman sam da branim taj san“\nPiše Marija Šajkaš (Njujork)\nOvo je za Cenzolovku izjavio beskompromisni italijanski novinar Paolo Borometi, koga je mafija pokušala da ubije spalivši mu kuću i koji šest godina živi pod policijskom zaštitom. Prošle nedelje u Njujorku je dobio nagradu „Piter Makler“


Kako zaštititi ukrajinski suverenitet | Kriza u Ukrajini | Al Jazeera\nKako zaštititi ukrajinski suverenitet\nUmjesto da se pokušavaju pretvarati kako je jedna strana bezgrešna, a druga grešna, svi uključeni u sukob na relaciji NATO-Rusija trebali bi priznati da imaju zajednički interes u sigurnosti.\nHistorija pokazuje da je najbolje držati ruske i NATO snage geografski razdvojene, prije nego da se konfrontiraju direktno preko granice (EPA)\nUkrajinski prijatelji sa Zapada tvrde da štite ovu državu tako što brane njeno pravo da se pridruži NATO-u. Istina je upravo suprotna. Stajanjem u odbranu teoretskog prava, oni ugrožavaju ukrajinsku sigurnost povećavajući vjerovatnoću ruske invazije. Ukrajinska nezavisnost se može braniti daleko efikasnije postizanjem diplomatskog sporazuma sa Rusijom koji garantuje ukrajinski suverenitet kao države koja nije članica NATO-a, slično Austriji, Finskoj i Švedskoj (sve članice Evropske unije ali ne i NATO-a).\nKonkretno, Rusija bi pristala da povuče svoje vojnike iz istočne Ukrajine i da demobilizira područje blizu ukrajinske granice; a NATO bi se odrekao proširenja u Ukrajinu, pod uslovom da Rusija poštuje ukrajinski suverenitet i da Ukrajina poštuje ruske sigurnosne interese. Takav sporazum je moguć jer je u interesu obiju strana.\nBez sumnje, oni koji zagovaraju ukrajinsko članstvo u NATO-u smatraju takav sporazum naivnim. Oni ističu kako je Rusija izvršila invaziju na Ukrajinu i pripojila Krim 2014, te da je trenutna kriza i nastala zato što je Rusija rasporedila više od 100 000 vojnika na ukrajinskoj granici, prijeteći novom invazijom. Kremlj je time prekršio uslove Memoranduma iz Budimpešte iz 1994, u kojem je Rusija obećala da će poštovati ukrajinsku nezavisnost i suverenitet (uključujući i nad Krimom) u zamjenu za to da Ukrajina preda velike zalihe nuklearnog oružja koje je naslijedila nakon raspada Sovjetskog saveza.\nTampon zona između Rusije i zapadnih sila\nIpak, moguće je da bi Rusija prihvatila i poštovala neutralnu Ukrajinu. Ponuda u kojem Ukrajina stiče taj status nikada nije bila u opciji. SAD je 2008. predložio da Ukrajina (i Gruzija) pozovu u NATO, i taj prijedlog je od tada dominantan u regiji. Gledajući na potez SAD-a kao na provokaciju Rusiji, vlade Francuske, Njemačke i mnogih drugih evropskih zemalja spriječile su NATO savez da odmah uputi poziv Ukrajini; ali u zajedničkoj izjavi s Ukrajinom, čelnici NATO-a jasno su stavili do znanja da će Ukrajina „postati članica NATO-a“.\nIz perspektive Kremlja, prisustvo NATO-a u Ukrajini predstavljalo bi direktnu prijetnju za rusku sigurnost. Veći dio sovjetske državnosti osmišljen je da kreira geografsku tampon zonu između Rusije i zapadnih sila. Od raspada Sovjetskog saveza, Rusija se glasno protivi proširenju NATO-a u bivši sovjetski blok. Istina, Putinovo rezonovanje odražava nastavak načina razmišljanja iz Hladnog rata; ali taj način razmišljanja aktivan je na obje strane.\nHladni rat obilježio je niz lokalnih i regionalnih ratova preko posrednika da se odredi hoće li SAD ili Sovjetski savez postaviti režime naklonjene svojoj strani. Dok se bojno polje pomijeralo po cijelom svijetu – od jugoistočne i centralne Azije do Afrike, zapadne hemisfere, i Bliskog istoka – uvijek je bilo krvavo.\nAli od 1992, većina ratova za promjenju režima je ili vođena ili podržana od SAD-a, koji sebe doživljava kao jedinu supersilu nakon raspada Sovjetskog saveza. NATO snage su bombardovale Bosnu 1995. i Beograd 1999, izvršile invaziju na Afganistan 2001. i bombardovale Libiju 2011. SAD je izvršio invaziju na Irak 2003, a 2014. je otvoreno podržao ukrajinske proteste koji su zbacili proruskog predsjednika ove države Viktora Janukoviča.\nI Rusija je, naravno, učestvovala u operacijama promjene režima. U 2004. se umiješala u situaciju u Ukrajini kako bi pomogla Janukoviču da zastraši birače i izvede izbornu prevaru. Ove postupke su na kraju blokirale ukrajinske institucije i masovni protesti. Rusija također nastavlja nametati ili podržavati prijateljske režime u svojoj blizini, najnovije u Kazahstanu i Bjelorusiji (koja je sad potpuno pod Putinovom palicom).\nAli uzajamni animozitet i nepovjerenje između Rusije i Zapada sežu jako daleko. Kroz svoju historiju, Rusija je strahovala i zaista, pretrpjela ponovljene invazije sa Zapada, dok su Evropljani strahovali i pretrpjeli ponovljene ekspanzionističke napore od Rusije sa Istoka. To je jedna, duga, tužna i krvava saga.\nNepovjerenje između Rusije i Zapada\nUz diplomatiju na obje strane, ovaj historijski animozitet mogao je jenjavati nakon propadanja Sovjetskog saveza. To je bilo moguće u prvoj polovini 1990-ih, ali je prilika protraćena. Početak proširenja NATO-a odigrao je ulogu. George F. Kennan, iskusni diplomata i historičar američko-sovjetskih odnosa 1998. je bio veoma pronicljiv i pesimističan. „Mislim da je [proširenje NATO-a] početak novog hladnog rata“, rekao je. „Mislim da će Rusi postepeno reagovati prilično nepovoljno i da će to utjecati na njihovu politiku. Mislim da je to tragična greška.” William Perry, američki ministar odbrane od 1994. do 1997., složio se, pa čak i razmišljao o tome da podnese ostavku iz administracije predsjednika Billa Clintona zbog tog pitanja.\nU ovom trenutku nijedna strana ne može tvrditi nevinost. Umjesto da se pokušaju pretvarati da je jedna strana bezgrešna, a druga grešna, svi bi se trebali fokusirati na to što je potrebno da se postigne sigurnost za obje strane i za svijet uopšte. Historija pokazuje da je najbolje držati ruske i NATO snage geografski razdvojene, prije nego da se konfrontiraju direktno preko granice. Evropska i globalna nesigurnost bile su najveće kada su se američke i sovjetske snage suočile jedna s drugom na kratkom dometu – u Berlinu 1961. i na Kubi 1962. U tim mučnim, po svijet opasnim okolnostima, izgradnja Berlinskog zida poslužila je kao stabilizator, iako veoma tragičan.\nDanas bi naša najveća briga trebao biti suverenitet i mir Ukrajine u Evropi i svijetu, a ne prisustvo NATO-a u Ukrajini, a svakako ne novi zid. Sama Ukrajina bila bi mnogo sigurnija kada bi NATO zaustavio svoje širenje na istok u zamjenu za povlačenje Rusije iz istočne Ukrajine i demobilizaciju snaga duž ukrajinske granice. Diplomatija u tom pravcu, uz podršku i uključivanja EU-a i Ujedinjenih naroda, hitno je potrebna.


U Italiji su ukinuta mnoga ograničenja, ali ove stvari još nisu dozvoljene - Naši u svetu\nObjavljeno 22/05/20 u 23:00\nItalija je ukinula mnoga ograničenja uvedena radi zaštite od korona virusa, ali svakodnevni život ni približno nije onakav kakav je bio pre pandemije, piše Blic.rs.\nOve stvari vlada još nije dozvolila.\nPutovanja u drugi region i inostranstvo\nU oblasti u kojoj žive ljudi mogu slobodno da se kreću, ali napuštanje regiona dozvoljeno je samo ako je to baš neophodno – na primer, radi povratka na adresu stanovanja, posete lekaru, ili obavljanja neodložnog posla. Isto važi i za odlazak u inostranstvo.\nOgraničenje slobode putovanja trebalo bi da prestane trećeg juna, kada bi trebalo da se dozvoli prelazak iz jednog u drugi region (bez posebnog razloga), ali i putovanja u države EU ili šengenske zone i Veliku Britaniju, odnosno ulazak iz tih zemalja u Italiju, piše thelocal.it.\nŽurke i roštiljanje\nU skladu s merom socijalnog distanciranja, Italijani treba da izbegavaju veća okupljanja, uključujući i roštiljanje i piknike, veći broj gostiju na večeri kod kuće i žurke u restoranu ili iznajmljenom prostoru.\nDozvoljeni su susreti s prijateljima i porodicom, ali uz obaveznu masku i držanje distance od jednog metra. Nije jasno određeno koliko ljudi odjednom sme da se sretne, ali policija će na javnim mestima, u baru, restoranu ili kafiću kontrolisati da li se poštuju mere socijalnog distanciranja.\nMaska ne sme da se zaboravi\nNa mnogim javnim mestima u Italiji maska je obavezna: tu spadaju javni gradski prevoz, prodavnice, restorani i muzeji. Na nekima su neophodne i rukavice, na primer, u prodavnicama tekstila. Oni koji nemaju zaštitnu opremu biće sprečeni da uđu u objekat.\nRestorani su sada otvoreni, ali ljudi ne mogu jednostavno da svrate na ručak ili večeru, jer mere propisuju da se mesto rezerviše kako bi se sprečila gužva. Isto važi i za frizerske salone, berbernice, kozmetičke salone, pa čak i muzeje i biblioteke.\nOdlazak u teretanu i na bazen\nSportske ustanove otvaraju se 25. maja, ali i tada će raditi smanjenim kapacitetom zbog mera socijalnog distanciranja. Timske igre i kontaktni sportovi poput fudbala i košarke zvanično su i dalje zabranjeni, a sportska takmičenja, uključujući i italijansku fudbalsku ligu serije A, počeće najranije 15. juna.\nOdlazak u pozorište i na koncert\nPozorišta i druge scene za nastupe u Italiji ostaju zatvoreni do 15. juna, a kada prorade, biće dozvoljeno najviše 250 posetilaca u zatvorenom prostoru i 1.000 za predstave na otvorenom. Publika će morati da nosi masku i poštuje pravilo razmaka od najmanje jedan metar.\nBisokopi će takođe biti zatvoreni do 15. juna, a kada se otvore broj gledalaca u sali biće ograničen, a unošenje kokica, napitaka i sl. zabranjeno.\nNoćni klubovi i diskoteke ostaju zatvoreni na neodređeno vreme.\nSpa centri i termalna kupatila takođe su zatvoreni do daljeg.\nVlada nije zabranila javne proteste, ali oni moraju da budu „statični“, pri čemu opet treba poštovati pravilo distanciranja. Izuzetak su pogrebne povorke.\nItalijanske škole i vrtići neće raditi do septembra, ali letnji kampovi i drugi programi za decu počinju od 15. juna.\nLegendarna slika! Deceniju kasnije znamo, šta je “Posebni” rekao Pepu u jednoj od najvažnijih utakmica u istoriji kluba!


WHO: SVIJET JE TREBAO SLUŠATI, UPOZORILI SMO NA OPASNOST OD KORONAVIRUSA U JANUARU | Hayat.ba\nWHO: SVIJET JE TREBAO SLUŠATI, UPOZORILI SMO NA OPASNOST OD KORONAVIRUSA U JANUARU\nDirektor Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), Tedros Adhanom Ghebreyesus, kazao je da je ova organizacija izdala jasno upozorenje na koronavirus, ali da nisu sve zemlje opasnost shvatile ozbiljno.\nGhebreyesus je istakao da je WHO upozorio da epidemija koronavirusa predstavlja “hitnu situaciju za javno zdravstvo”, a upozorenje je stiglo 30. januara, kada su izvan Kine registrovana samo 82 slučaja.\nSvijet je trebao pažjivo slušati Svjetsku zdravstvenu organizaciju – kazao je Ghebreyesus.\nGhebreyesus je ranije upozorio da je pandemija novog koronavirusa daleko od kraja i da je posebmo zabrinut zbog stanja u Africi, Istočnoj Evropi, Latinskoj Americi i Aziji.


На данашњи дан: Нацисти спалили више од 25 000 књига - Б(л)оговање\nPočetna / Vesti / Dogodilo se na današnji dan / Na današnji dan: Nacisti spalili više od 25 000 knjiga\nNacisti spaljuju knjige 10.05.1933.\nMilan Bogojević 10. maja 2019.\t728 Pregledi\nNa današnji dan 1933. godine, u Berlinu, ispred Rajhstaga, nacisti su spalili više od 25.000 knjiga Marksa, Frojda, Brehta, Ajnštajna i drugih knjiga za koje su smatrali da ne odgovaraju njihovoj ideologiji.\nNacističko spaljivanje knjiga je bila kampanja vlasti Nacističke Nemačke čiji je cilj bio da se ceremonijalno spale sve knjige koje su bile u suprotnosti sa nacističkom ideologijom.\nKampanja je pokrenuta 1933, ubrzo nakon što su nacisti preuzeli vlast u Nemačkoj. Na meti su se našle knjige jevrejskih, marksističkih i pacifističkih pisaca, a sve u sklopu „akcije protiv nenemačkog duha“.\nKampanja je dostigla vrhunac 10. maja 1933, kada su studenti spalili više od 25.000 tomova „nenemačkih“ knjiga. Prethodno su 6. maja članovi studentske organizacije provalili u nekoliko biblioteka kao i u zgradu Instituta za seksologiju, koji je vodio Magnus Hiršfeld. Sve knjige iz biblioteke instituta su zaplenjene, a četiri dana kasnije i uništene.\nPrethodno Mihailo Madžarević: U ratu ostati u životu samo je sreća\nSledeće Svetomir Jovanović, paor ratničkog srca


Verbić: Potrebno je uvesti informatiku u formalno obrazovanje – Gradskibiro.rs\nVerbić: Potrebno je uvesti informatiku u formalno obrazovanje\nBEOGRAD, 26. februara 2016. (Beta) – U Srbiji se IT tehnologije u neformalnom obrazovanju podjednako dobro koriste kao bilo gde u svetu, dok je u formalnom obrazovanju problem to što ne postoji predmet “informatika” u školama, rekao je danas ministar prosvete Srdjan Verić.\n“To nam je prvi zadatak da rešimo. U planu koji ima previše predmeta da se nadje mesto i za informatiku. To nam je obaveza i za buduću generaciju”, rekao je Verbić novinarima pre početka konferencije “Nove tehnologije u obrazovanju” u beogradskom Belekspo centru.\nOn je kazao da za današnju konferenciju koja je, kako je rekao, “festival izuzetnih edukatora” postoji “neverovatno interesovanje”.\n“Već dve nedelje niko ne može da se prijavi da dobije stolicu u bilo kojoj od ovih sala gde idu programi. Taj pritisak koji osećamo, to je pritisak izuzetno motivisanih nastavnika i izuzetno motivisanih ljudi koji se bave neformalnim obrazovanjem”, kazao je ministar prosvete.\nBritanski ambasador u Srbiji Denis Kif ocenio je da je ova konferencija najveći dogadjaj u ovoj sferi u ovom delu Evrope.\n“Danas se okupljamo u Beogradu već treći put u ovom formatu. Imamo 5.000 učesnika, 150 radionica, predavanja, 19 novih britanskih firmi koje su po prvi put u regionu. To sve znači da ako radite u ovoj oblasti treba biti u Beogradu”, kazao je Kif.\n“Ove godine ćemo za 2.300 nastavnika pružiti mogućnost onlajn akreditovane obuke za upotrebu IKT u nastavi. Pored toga, uključićemo se i u projekat povezivanja na evropsku akademsku mrežu svih škola i raznih kulturnih institucija u Srbiji. Za taj projekat ćemo izdvojiti 150 miliona dinara”, navela je Tatjana Matić.\nCilj konferencije je osavremenjivanje i unapredjenje kvaliteta obrazovanja uz upotrebu novih tehnologija, a skup je organizovao Britanski savet u Beogradu, dok je ambasada Velike Britanije jedan od glavnih partnera u orgnizaciji.


Džeko više nije želja West Hama – Haber.ba\nDžeko više nije želja West Hama\nKapiten reprezentacije BiH i fudbaler Rome, Edin Džeko, bio je na meti londonskog kluba koji ga je želio u svojim redovima.\nIpak, prema posljednjim informacijama, odustali su od njegovog dovođenja i okrenuli su se drugom igraču. Kako piše Sky Sports, Maxi Gomez je igrač kojeg bi Manuel Pellegrini želio što prije vidjeti u svom timu.\nCelta bi odlično profitirala u slučaju da Čekićari aktiviraju otkupnu klauzulu koja iznosi 43,3 miliona funti. Gomez je u ovoj sezoni dres Celte nosio u 19 zvaničnih susreta, a postigao je devet golova i upisao pet asistencija. Osim West Hama, za Džeku interesovanje pokazuju i Everton i Tottenham.\nTeme:Edin Džeko, West Ham


Author Topic: Događaji u Venecueli (Read 60629 times)\n« Reply #450 on: September 25, 2019, 06:51:16 am »\n"Treba nam veća podrška Evrope da svrgnemo Madura"\nOpoziciji u Venecueli treba veća podršku Evrope u pokušaju zbacivanja socijalističkog predsjednika Nicolasa Madura sa vlasti, rekao je opozicionar.\nOn je optužio vladu da koristi evropski financijski sistem kako bi izbegla američke sankcije, prenosi Index.hr. Opozicija i SAD smatraju prevarom ponovni izbor Madura 2018. i smatraju ga odgovornim za ekonomsku i političku krizu.\nU ponedjeljak su latinoameričke zemlje dogovorile nametnuti sankcije članovima Madurove vlade na marginama zasedanja Generalne skupštine UN-a.\n"Ceo svet treba da osudi Madura, ali prvenstveno Evropa", rekao je u Njujorku Karlos Vekio, američki predstavnik opozcionog vođe Huana Gvaida.\n"Madurov režim zaobilazi američke sankcije preko Evrope", upozorio je on.\nMaduro, koji naziva Gvaida američkom marionetom koji ga pokušava zbaciti državnim udarom, međutim i dalje ima priznanje Generalne skupštine UN-a.\n« Reply #451 on: September 25, 2019, 05:58:37 pm »\nMaduro kod Putina\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je danas da Moskva podržava sve legitimne organe vlasti u Venecueli, uključujući instituciju predsednika.\n"Poseta Rusiji jača (naš) savez, bilateralnu saradnju i doprinosi sveobuhvatnom razvoju naših naroda. Ovo je prijateljski odnos pun poštovanja koji smo gradili tokom poslednjih 20 godina, a došao je najbolji trenutak za njegovo učvršćivanje. Živela Venecuela, živela Rusija", napisao je Maduro na svom Tviter nalogu, preneo je TASS.\n« Reply #452 on: September 26, 2019, 08:04:44 am »\nB. Vlahović 25. septembar 2019.\n- Dokazali smo da zajedno sa Rusijom možemo prevladati sve poteškoće. Nastavljamo saradnju u svim oblastima od energetike, do zdravstva i trgovine prehrambenim proizvodaima - kazao je Maduro. Putin je ohrabrio Madura i kazao da mu je drago što nastavljaju lične kontakte.\n- Kad se zna u pod kakvom je blokadom Venecuela naša saradnja bi se mogla nazvati i humanitarnom - kazao je Putin. Ovoga puta Rusija šalje u Venecuelu poljoprivredne proizvode i lekove. Putin je dodao i da će Rusija u bližoj budućnosti dostaviti Venecueli milion i po doza vakcine protiv gripa. Ruski lider je istakao da Rusija nastavlja da realizuje svoje objekte u Venecueli. Do sada je u ekonomiju te zemlje investirano četiri milijarde dolara.\n« Reply #453 on: September 26, 2019, 02:59:06 pm »\nVojna saradnja Rusije i Venecuele se nastavlja\nPredsednici Rusije i Venecuele Vladimir Putin i Nikolas Maduro razgovarali su u Moskvi o vojnoj i tehničkoj saradnju, kao i o mogućim novim kreditima Karakasu.\n"Vojna i tehnička saradnja se nastavljaju. Ta pitanja su bila tema sastanka" juče u Moskvi, potvrdio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov, a prenosi TAS.\nMeđutim, Peskov nije odgovorio na pitanje da li se razgovaralo o mogućnosti da se Karakasu daju dodatni krediti.\nKako se navodi, on je ponovio da je Rusija ranije tu zemlju snabdevala opremom za specijalne snage i vojsku, kojoj je sada potrebno održavanje i generalni remont.\n"Zbog toga se nastavlja zajednicki rad da bi se ispunile obaveze koje ruska strana ima kao dobavljač ove specijalne opreme", dodao je.\nNa pitanje da li su predsednici razgovarali o finansijskoj i ekonomskoj pomoći Venecueli, Peskov je rekao da "Rusija pruža pomoć Venecueli, u različitim oblicima, kao i da će se ta saradnja nastaviti".\n« Reply #454 on: September 27, 2019, 04:58:23 pm »\nEU uvodi sankcije još sedmorici zvaničnika Venecuele\nEvropska unija uvela je sankcije sedmorici članova bezbednosnih i obaveštajnih služba Venecuele zbog sumnje da su umešani u torturu i kršenje ljudskih prava.\nEU navodi da su četiri od sedam pripadnika službi kojima preti zamrzavanje imovine i zabrana putovanja, povezana sa smrću kapetana Rafaela Akoste Areavlja, mornaričkog oficira koji je navodno bio izložen mučenju u zatvoru u Venecueli.\nSada se na listi sankcija EU zbog krize u Venecueli nalazi ukupno 25 osoba, prenosi AP.\nŠefica spoljne politike EU Federika Mogerini kaže da je "regionalni uticaj krize bez presedana i da postoje ozbiljni rizici po bezbednost u regionu".\nOna je rekla da je EU spremna da proširi sankcije kako bi ohrabrila političku tranziciju i održavanje predsedničkih izbora, ali da se one mogu i smanjiti ako se načini napredak.\n« Reply #455 on: September 27, 2019, 07:43:36 pm »\nTakozvano ohrabrivanje opozicije jest mešanje u unutrašnje poslove suverene države, gospođo Mogerini!!\n« Reply #456 on: September 28, 2019, 02:05:35 pm »\n« Reply #457 on: September 28, 2019, 03:00:13 pm »\n"Čvrsti dokazi" o gerilcima u Venecueli - ipak lažne informacije\nKolumbijski predsednik Ivan Duke predao je generalnom sekretaru UN dosije s "dokazima" o prisustvu gerilaca iz Armije nacionalnog oslobodjenja u Venecueli.\nIpak, pokazalo se da su za najmanje dve fotografije date lažne informacije, kaže Radio Slobodna Evropa.\n« Reply #458 on: September 28, 2019, 08:08:56 pm »\nНе би ме изненадило да Венецуела даје сада већу подршку герилцима у Колумбији... Што је Колумбијска влада тражила то је изгледа и добила...\n« Reply #459 on: October 03, 2019, 08:34:29 am »\nVenecuela je zatražila da Savet bezbednosti UN potvrdi da SAD i 10 drugih zemalja nemaju ovlašćenje da upotrebe silu protiv Karakasa.\nVenecuela to traži na osnovu Ugovora o međuameričkoj recipročnoj pomoći.\n« Reply #460 on: October 05, 2019, 05:51:54 am »\n"Voleo bih da kažem nekoliko reči o Venecueli. Verujem da je rešavanje unutrašnjih problema, koji mogu da postoje u bilo kojoj zemlji i koji ne predstavljaju ništa neobično, u iskljucivoj nadležnosti Venecuelanaca i da ono mora da bude obavljeno kroz razgovore u strogom skladu sa njihovim ustavom", rekao je Medvedev. Ruski premijer, kojem je u Havani uručen počasni doktorat Fakulteta političkih nauka, rekao je i da je gotovo 70 odsto zemalja u svetu pogođeno rezličitim oblicima sankcija, preneo je Tass.\n"Takve restriktivne mere, ne samo da predstavljaju kaznu za vlade koje slede nezavisnu politiku i za one koji donose odluke, već, pre svega ,način da se meša u unutrašnje poslove pojedinih zemalja", kazao je Medvedev. On je upozorio da je glavni problem sankcija to što ograničavaju prava i slobode građana koji žive u zemljama pogođenim tim merama.\n« Reply #461 on: October 13, 2019, 07:26:46 am »\nNovoizabrani predsednik Gvatemale Alehandro Djamatei osudio je zabranu ulaska u Venecuelu.\nOn je trebalo da se sastane sa liderom opozicije Huanom Gvaidom koji se sam proglasio za privremenog predsednika Venecuele.\n"Nisu nas pustili da uđemo u Venecuelu. Ispratili su nas do vrata aviona", rekao je Djamatei koji je u avgustu izabran za predsednika Gvatemale, ali na dužnost zvanično stupa u januaru 2020. godine.\nDjamatei i budući premijer Pedro Brolo, koji je bio s predsednikom, morali su da se vrate u Panamu odakle su došli u Venecuelu.\n"Imamo poruku predsedniku Gvaidu. Mi smo sa vama, iako nismo mogli da dođemo", rekao je Djamatei koji će na mesto predsednika Gvatemale naslediti Džimija Moralesa.\n« Reply #462 on: October 18, 2019, 09:57:35 am »\nVenecuela je izabrana za članicu Saveta za ljudska prava Ujedinjenih nacija.\nIzabrana je uprkos lobiranju SAD-a, udruženja za ljudska prava i iznenadnom ulasku Kostarike u takmičenje za mesto u tom Savetu, javio je Rojters.\n"Jednostavno je nesavesno da oni koji su toliko prekršili ljudska prava, poput režima Madura u Venecueli mogu da imaju ulogu u Savetu. Neću se zalagati za to, a ne bi trebalo ni UN", izjavila je nakon glasanja američka ambasadorka pri UN Keli Kraft.\n« Reply #463 on: October 21, 2019, 05:25:18 pm »\n« Reply #464 on: October 26, 2019, 09:48:09 am »\nVozači u Venecueli već dugo uživaju u najjeftinijem benzinu na svetu, jer je toliko subvencionisan da pun rezervoar, a s obzirom na visoku inflaciju, staje samo mali deo američkog penija, ali je ekonomija te zemlje zapala u takvu krizu da se gorivo sada plaća s malo hrane, čokoladicom ili samo cigaretom, piše AP.\nTrampa na benzinskim pumpama je počela usled hiperinflacije, zbog koje je nacionalna valuta, bolivar, postala toliko bezvredna da niko neće da je primi. Bez novca u novčaniku, vozači često na pumpama daju vreću pitrinča, ulje ili bilo koji drugi proizvod u zamenu za benzin, prenosi Tanjug.\nBenzin je toliko jeftin da radnici na pumpama i ne znaju koliko košta, pa vozači praznih džepova često prođu ne plativši ništa. Sistem trampe, koji možda izaziva zavist siromašnih vozača iz drugih zemalja, ipak je samo još jedan simptom haosa u Venecueli.\nJužnoamerička država sa oko 30 miliona stanovnika zapala je u sve dublju političku i ekonomsku krizu.\nLjudi žive s jezivim osećajem da bilo šta, od nasilnih uličnih protesta, do masovnih nestanaka struje, može da od njihovih života napravi haos u svakom trenutku, navodi AP. Više od četiri miliona Venecuelanaca napustilo je zemlju poslednjih godina, bežeći od niskih plata, loše zdravstvene zaštite, osnovnih javnih usluga i bezbednosne situacije.\nMeđunarodni monetarni fond predviđa da bi inflacija u Venecueli ove godine mogla da dostigne neverovatnih 200.000 odsto. Venecuela je prošle godine izbrisala pet nula sa svoje vlaute u neuspešnom pokušaju da održi korak sa inflacijom, ali su visoke cene progutale nove apoene. Najmanja novčanica u opticaju, 50 bolivara, vredi oko četvrtine američkog penija.\nGradski autobusi, pa čak ni banke ne primaju tu novčanicu, navodeći da bi bio potreban debeo svežanj novčanica za plaćanje čak i najskromnijih proizvoda, tako da to ne bi bilo vredno muke.\nNajveća novčanica, 50.000 bolivara, vredi dva i po američka dolara.\nVenecuela, koja ima najveće svetske rezerve nafte, nekada je bila bogata, ali je ekonomija doživela sunovrat zbog, kako kažu kritičari, dve decenije korupcije i lošeg upravljanja pod socijalističkom vlašću. Vladavinu predsednika Nikolasa Madura osporava lider opozicije Huan Gvaido, koga podržavaju SAD i još 50 zemalja, tvrdeći da je Madurov reizbor 2018. godine neregularan.\nCene benzina su izuzetno ozbiljna tema u Venecueli.\nOko 300 ljudi poginulo je 1989. godine tokom nereda koji su izbili nakon što je tadašnji predsednik Karlos Andres Peres naredio malo povećanje cena goriva.\nTokom ekonomske krize, Maduro nije značajno povećavao cene benzina, a verovatno će se i dalje držati te strategije nakon što je nedavno predsednik Ekvadora Lenin Moreno zbog nasilnih protesta bio pinuđen da odustane od plana da ukine subvencije za gorivo.\nMaduro je priznao da državna naftna kompanija PDVSA godišnje gubi milijarde dolara zbog razlike između cene benzina i troškova proizvodnje.\nU glavnom gradu Karakasu do sad nije bilo nestašica benzina i kilometarskih redova na pumpama kao u drugim delovima zemlje, gde ljudi čekaju i po nekoliko dana da bi došli do pumpe.\nZvaničnici tvrde da do nestašica dolazi zbog američkih sankcija protiv PDVSA.


Jeлен Супер лига - Page 566 - Спортске теме - Моја Црвена Звезда\nPage 566 of 566 ALcaponeDeLiJa 32,245\nFrikovi su se ipak zalili ..... Nama su nasi pravni strucnjaci , kad smo izbacenji iz Evrope, prelozili da se ne zalimo , jer je velika opasnost da sud u Lozani ne samo potvrdi , vec i maksimalizuje kaznu .... Sad cemo videti ko je u pravu ....\nAko ima vise pravde nadam se da ce dobiti tri godine zatv... iskljucenja..... ...mada su zasluzili 2x 3 godine .... Ogradjujem se od ovoga ali meni je lik danas rekao da su oni u stvari imali rok 10 decembar da plate nesto oko 2 miliona evra i nisu,pa su nesto od tog duga sto se odnosi na porez drzavi reprogramirali(kao sto smo i mi) pa sjebali sa papirima u stvari lazirali papire neke u vezi poreza,oni jesu reprogramirali kao i mi taj dug za porez ali te papire nisu poslali u UEFA vec stare,a kad su to uradili ovi im nisu to priznali ,pa su im poslali dopis da ce ih kazniti ako ne plate sve do tad i tad,pa su oni valda u decembru pisali zalbu i likovi ih sad rebnuli godinu dana zbog zalbe E sad navodno nova zalba je kako sam cuo 150 hiljada franaka a jedini ponovo koji su se zalili su bili Fener i Fejnord i em su platili po 150 hiljada franaka za zalbu em umjesto 1 godine rebnuli ih 3 godine\nSad nece da plate jer znaju sta sleduje a nesmiju pred navijace i javnost,pa se vade na ovu tuzbu od decembra,mazu,lazu...\nSad koliko je ovo sve istina pojma nemam...\nPS: Usao sam na temu da napisem nesto sasvim drugo,ovom El Moniru ,,Libijskom Zambroti,, kako ga danas nazvase su dali 360 hiljada evra i + 40 hiljada evra bonuse,znaci ukupno 400 hiljada evra godisnje a imaju jos 3 beka ,2 u timu(Miletic kojeg su platili 260 hiljada evra Javoru kao obestecenje i jos toliku platu i Bogosavca) od cega 1 na pozajmici(Subic koji je na pozajmici u Slobodi iz Tuzle kojeg su isto pre godinu i pol dana platili Borcu iz Banja Luke 70 hiljada evra uz 30% od daljeg transfera)...\nOvi su gori od Terze,oni gomilaju bekove mi napadace\nNova uprava niško Radničkog nastavlja da ekipu pojačava zvučnim imenima! Posle Vladimira Volkova i Anida Travančića, ugovor sa Realom sa Nišave potpisaće još jedan bivši defnazivac Partizana - Milan Perendija.\nMomak koji je prošao omladinsku školu crno-belih bez kluba je od leta prošle godine, kada je posle tri godine napustio redove ruske Mordovije. Pre toga internacionalno iskustvo sticao je Ocelulu, Rabotničkom i Vardaru. U Srbiji, pored Partizana, igrao je za Teleoptik i Voždovac.\nDogovor sa Perendijom u izjavi za Večernje novosti potvrdio je prvi čovek kluba sa Čaira Ivica Tončev."Sa njim će naša odbrana biti jaka kao armirani beton. Planiramo da uskoro dovedemo još dvojicu-trojicu igrača na nivou Volkova i Perendije. Takođe, prezadovoljni smo što smo pobedili mnogo veće klubove u trci za Anidom Travančićem iz Novog Pazara, reprezentativcem BiH. Uveren sam da je najbolji igrač na srpskom tržištu, poželeli bi ga svi klubovi u Evropi. Pravi je plejmejker, biće nosilac igre o kome će se tek pričati"\nUgasiti fudbal u Srbiji. Strahota.\nJust now, AleksMCZ said:\nOj rakijo sljivovice PS: Prica se da hoce dovedu i onog Ostojica sto je bio u Partizanu,onaj stoper...\nJa mislim da ce njih Toncev unistit na kraju,ali voleo bih da Radnicki izadje u Evropu,taj grad zasluzuje takvo nesto zaista...\nAh kakva sekta! Terzić kakav god da je, niko ne može da mu kaže da je on opsednut partizanom. Oni su toliko besni zbog svega, i na sve to izbace ih iz evrope i znaju da ih čeka linč pa sad brze bolje odgovori Terziću na izjavu od pre mesec dana. Fuj kakav šljam to je ne verovatno!\nОво је класично шлихтање навијачима и скретање пажње после избацивања из Европе, јер нема бољег начина да те они прихвате, него да се мачујеш са Звездом.\nШто се овог лика тиче, само нек потраје у пфк.\nEdited January 17 by Погребњак\nIz komsiluka resili da prepisu Terzin i Grofov recept.\nPored Djurdjevica, Tavambe i nekih klinaca, izgleda da su doveli jos jednog spica. U pitanju je Djilas. Lik ima 33 godine.\nНе могу да вјерујем да су се сјетили Ђиласа . Још боље од свега је што га се ми нисмо сјетили . Изгледа да се комшије полако мире са том суспензијом од Уефе па сад знају да су реалност овакви играчи, не видим друго објашњење.\nDjilas jos od letos trenira u Teleoptiku, sad ga potpisali i prebacili u prvi tim\nInace citam Vazura je bas optimistican po pitanju tuzbe i presude, videcemo\nMinistar Lingvista 6,663\nКопи- пест Сикимић 1\nI sad očekuju onakvu golčinu na derbiju kao Sikiminu 1\nRagnar Lodbrok 3,013\nPazite,oni za razliku od nas imaju tim,koji nisu menjali,zna se ko sta radi.\nBice jebeno na prolece,sanse su 50:50.\n23 minutes ago, Ragnar Lodbrok said:\nU globalu nismo ni menjali tim koji je igrao prvi deo sezone,al nismo se ni pojacali kako bi trebali,samo su popunili broj na platnom spisku.\nAko se nesto bitno ne promeni u nasem prelaznom roku, nece sanse biti 50-50, nego 60-40 za Partizan.\nTo i ja zapravo mislim,nego nisam hteo da sirim pesimizam po forumu 0\nA nama nisu na pripremamam potencijalno najbitniji delovi ekipe. . .nemamo napadaca, Kanga i Ruiz sa reprezentacijama. A odbrana suplja ko sto je i bila. . .Ja se plasim scenarija koji je bio kada nas je bodio Stojanovic, samo obrnuto sada.\nEdited Saturday at 03:43 PM by IBRS\nОвај исти Џеј 0


Hororskop otkriva kako da izbegnete nagativan uticaj svemira: evo šta donosi poslednja Mesečeva četvrt | Astrologija\nHororskop otkriva kako da izbegnete nagativan uticaj svemira: evo šta donosi poslednja Mesečeva četvrt 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nPošto će Mesec biti u fazi opadanja, ne preporučuje se da započinjete velike poslove, već je bolje da privodite kraju ono što ste započeli u vreme mladog Meseca, oko 11. avgusta, kada je bilo i delimično pomračenjeSunca u Lavu. U ovom periodu opuštanja, kada se Zemljin satelit, u stvari, priprema za fazu mladog Meseca, bilo bi bolje da se oslonite na razum, budući da i Blizancima i Devicom upravlja Merkur, planeta logike i komunikacija.\nMada se svake godine ponavlja ova Mesečevafaza, poslednja četvrt u trećem zodijačkom znaku, aspekti koje Zemljin satelit obrazuje sa ostalim tranzitnim planetama nisu isti, zbog čega se ne ponavljaju isti događaji.


Izgradnja sekundarne vodovodne mreže u Grčića kraju\nIzgradnja sekundarne vodovodne mreže u Grčića kraju\nNastavlja se širenje vodovodne mreže u Mesnoj zajednici Stubline\nPočetkom meseca gradska voda je stigla u domaćinstva u Nikolića kraju u Stublinama, a već danas nastavljeni su radovi na širenju vodovodne mreže u ovoj mesnoj zajednici. Dužina ulice je 300 metara, nova vodovodna mreža će biti prečnika 63 milimetra, a na nju će imati mogućnost da se priključi 10 domaćinstava u Grčića kraju.\n"Nastavljamo posao na izgradnji vodovodne mreže u Stublinama, pošto smo isprojektovali sve sekundare i za to dobili građevinsku dozvolu možemo da radimo praktično jedan pravac mesečno. Naši tehnički i kadrovski kapaciteti, to jest materijal i ljudi su sasvim dovoljni da uradimo mesečno jedan sokak u ovom selu", rekao je direktor JKP Vodovod i kanalizacija Branko Matić.\nMatić je objasnio da je za podnošenje zahteva za priključak potrebna građevinska dozvola ili dokaz da je završen postupak legalizacije, izvod iz lista nepokretnosti i kopija plana parcele, kao i da se priključak može dobiti na 12 mesečnih rata.\n"Procenjena vrednost radova po projektu je 900 hiljada dinara, što znači da smo našem budžetu uštedeli oko 2 miliona dinara", kazao je Matić.\nMilija Panić, meštanin Stublina, živi u ovom kraju više od 50 godina, a njegovo domaćinstvo se snabdeva vodom iz bunara koja je zagađena.\n"Mi tu vodu koristimo jer moramo, ali gradsku vodu jedva čekamo", naglasio je Panić.\nPredsednik Saveta mesne zajednice Stubline Petar Petrović najavio je ovom prilikom da će se mreža širiti dalje ka Trifunovićima, Udovičićima i Panićima, odakle će se preći u Simeunoviće i Francusku ulicu. On je rekao da se radovi izvode po planu mesne zajednice kao i da priritet imaju starosedeoci koji dugo čekaju vodu.


Ukrajinski grad priznao Krim kao deo Rusije - Sputnjik Srbija\nUkrajinski grad priznao Krim kao deo Rusije\n10:51 20.08.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nZapadni ukrajinski grad Luck priznao je Krim kao deo Rusije, izjavio je Alekandar Spiridonov, šef krimskog Komiteta za državnu registraciju i katastar.\nNotari iz ukrajinskog grada Lucka trenutno se odnose prema poluostrvu Krim kao „suštinskom delu Rusije“, citiraju ruski mediji Spiridonova.\nOn je posebno naglasio politički značaj činjenice da prilikom registracije nekretnina, notari izdaju dokumenta kojima se priznaje da je Krim deo Rusije.\nKrim ostaje omiljena turistička destinacija Ukrajincima\n„Važno je kada se govori o predmetu prodaje što notari Lucka ukazuju na adresu: Republika Krim“, rekao je Spiridonov na konferenciji za novinare, predstavljajući kopiju jednog od takvih dokumenata.\n„To se odnosi na zvanično zastupanje interesa jedne ukrajinske firme, koje je overio ukrajinski notar krimskog Komiteta za državnu registraciju i katastar. Dakle, slobodno se može reći da to ukazuje na prepoznavanje činjenice da je Krim teritorijalno integrisan u Rusku Federaciju“, rekao je on.\n„Ono što sada vidimo jeste puno priznavanje nadležnosti Ruske Federacije u smislu registracije na teritoriji Republike Krim“, rekao je Spiridonov.\nSpiridonov je podsetio da su ranije pravna lica u zapadnoj Ukrajini koristila lažne kompanije u drugim zemljama kada se radilo o poslovima u vezi sa krimskim nekretninama. Sada se situacija promenila, i ovi pravni organi moraju da počnu da rade u skladu sa ruskim zakonodavstvom.\nKrim, Luck, Ukrajina


Ako se odlučite za štednju po viđenju, novac je na raspolaganju u svakom trenutku | Biznis.rs\nKamate na ovu vrstu ulaganja niže nego kod oročenih sredstava\nAko se odlučite za štednju po viđenju, novac je na raspolaganju u svakom trenutku\n19.5.2021 08:01 Autor: Ljiljana Begović 0\nIako je pandemijska godina donela finansijsku krizu, izgleda da na štednju to nije imalo većeg uticaja. U prethodnih godinu dana dinarska štednja povećana je...\nIako je pandemijska godina donela finansijsku krizu, izgleda da na štednju to nije imalo većeg uticaja.\nU prethodnih godinu dana dinarska štednja povećana je za 11,2 milijarde dinara (13,2 odsto), a od početka godine za tri milijarde dinara (3,2 odsto), dostigavši iznos od 96 milijardi dinara. Devizna štednja u bankama u Srbiji trenutno iznosi 11,7 milijardi evra i za godinu dana je povećana za 747 miliona evra (6,8 odsto), a od početka godine za 303 miliona evra (2,6 odsto).\nJedan od načina na koji su građani oročavali svoj novac u bankama je štednja po viđenju ili “a vista” štednja.\nŠtednja po viđenju je oblik štednje u banci, kod kog u svakom trenutku možete povući sredstva koja ste deponovali. Kamatu ćete dobiti za period u kome su sredstva bila deponovana. Može biti dinarska i devizna. Kod dinarske štednje kamatne stope su više nego kod devizne. Kod dinarske štednje se ne plaća porez na prihode od kamata kao kod devizne.\n“Ovo je odličan vid štednje za sve koji bi želeli da počnu da štede u banci, ali u isto vreme ne žele da se obavežu da će novac podizati samo nakon određenog vremena, već im je bitno da novac bude uvek na raspolaganju, čak i sa nižom kamatnom stopom od one koju bi donela oročena štednja”, kaže za Biznis.rs, finansijska savetnica i biznis kouč, Karolina Herbut.\nFoto:Karolina Herbut/privatna arhiva\nObično kada razmišljamo o štednji pomislimo na oročenu štednju kod koje ugovarate period u kome ćete sredstva držati oročena, i tako dobijate kamatu višu od kamate na štednju po viđenju. Sredstva se mogu i ranije razoročiti, ali kamata će biti manja ili je neće biti, u zavisnosti od dogovorenih uslova sa bankom.\n“Oročena štednja je kada se zbog dobijanja kamate, čiju visinu znate u momentu oročavanja, obavezujete da ćete svoj novac u određenom vremenskom periodu držati, odnosno „oročiti“ u banci i nećete ih podizati npr. tri meseca, šest meseci, godinu dana ili dve godine. Da li će vam više odgovarati štednja po viđenju ili oročena štednja, i na koji period će vam odgovarati oročenje – zavisiće pre svega od toga za šta štedite i kada ćete želeti novac da koristite”, objašnjava Herbut.\nPo pravilu, kamate su kod štednje po viđenju niže nego kod oročene štednje, jer se niste takoreći obavezali da određeni period ne dirate, tj. ne koristite svoj novac.\nPrednosti i mane štednje po viđenju\nPostoji jedna velika zabluda o štednji, zapravo o samom štednom računu. Ta zabluda se odnosi na troškove održavanja štednog računa. Dosta banaka zapravo i ne naplaćuje ovu uslugu.\nNaša sagovornica kaže da je prednost štednje po viđenju ta što novac možemo podići bilo kada, a opet dobijamo neku kamatu za to vreme dok smo sredstva držali u banci. Mada, postavlja se pitanje da li je to što novcu imamo stalno pristup prednost, jer tako i lakše uzmemo od tog novca koji smo odvojili za štednju.\nŠtednjom u banci izbegavamo rizike čuvanja novca u “slamarici” (npr. krađa, požar, poplava). Sa druge strane, novac u slamarici je na dohvat ruke i zato ga je lakše i potrošiti.\n“Kada znamo da smo novac već odvojili za štednju, lakše će nam biti da ne računamo na tu sumu. Ujedno ćemo teže odlučiti da novac koristimo za neke druge namene”, smatra Karolina Herbut.\nPrednost štednje po viđenju je i ta što imate garantovanu sigurnost novca, jer do iznosa od 50.000 evra štednja je osigurana od strane Agencije za osiguranje depozita.\nMana štednje po viđenju u odnosu na oročenu štednju je niža kamata od kamatnih stopa kod oročene štednje, i plaćanje poreza na prihod od kamata kod devizne štednje. Mana je i to što kod dinarske štednje po viđenju postoji i rizik od obezvređenja novca usled inflacije.\nBANKA KAMATA ŠTEDNJA\nSVAKOM PUNOLETNOM GRAĐANINU 100 EVRA Siniša Mali: Da pokažemo koliko je Srbija u ovom…\nMNOGO JE RAZLOGA DA SE ODLUČITE ZA PRIVATNU PENZIJU Ovaj način štednje predstavlja…\nSvakom vakcinisanom Amerikancu po krigla piva


Boris Johnson razgovarao o Putinu s lažnim armenskim premijerom - Index.hr\nHINA, R.A. 24.5.2018.\nNa fotografiji britanski ministar vanjskih poslova Boris Johnson Hina/Epa\nBRITANSKI ministar vanjskih poslova Boris Johnson dobio je poziv ruskog prevaranta koji se predstavio kao novi armenski premijer i tražio njegov savjet uoči susreta s ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom.\nVjerujući da se radi o Nikolu Pašinjanu, britanski političar sklon gafovima čestitao je varalici na izbornoj pobjedi ranije ovoga mjeseca.\nPozivatelj mu je rekao da će se idućeg tjedna u Sočiju sastati s Putinom i zatražio njegov savjet.\n"Nadam se da me neće otrovati s novičokom", rekao je lažni Pašinjan, misleći na nervni otrov kojim su u Britaniji otrovani bivši dvostruki ruski špijun Sergej Skripal i njegova kći.\nJohnson se nasmijao i potom rekao: "Pa, vrlo je važno, gospodine premijeru, da ne izbije novi hladni rat."\nNapad na Skripala bio je "velika greška", dodao je šef britanske diplomacije prema audio snimci koju su objavili ruski komičari Aleksej Stoliarov i Vladimir Kuznjecov, poznati na internetu pod nadimcima Vovan i Leksus.\nJohnson se nasmijao kada je pozivatelj pohvalio njegovu uvredljivu pjesmicu o turskom predsjedniku Tayyipu Erdoganu, ali se čini kako je veći dio 18 minuta dugog razgovora uzeo za ozbiljno.\nNakon 14 minuta, Johnson je želio prekinuti razgovor rekavši: "Hvala vam lijepa, premijeru."\n#Vladimir Putin #velikabritanijarusija #Boris Johnson


Održan protest prosvetara i javnih službenika - Jutarnji GLASnik\nHomeDRUŠTVOOdržan protest prosvetara i javnih službenika\nProsvetni radnici i pripadnici sindikata javnih službi iz nekoliko gradova Srbije okupili su se danas ispred zgrade Vlade kako bi izrazili protest protiv donošenja Zakona o zaposlenima u javnim službama, što je dovelo do saobraćajnog kolapsa u ovom delu grada.\nProtest je trajao od 11:30 do 13:00 časova, a štrajkački zahtevi tiču se Nacrta zakona o zaposlenima u javnim službama, koji bi, prema njihovom mišljenju, zbog toga što je poguban trebalo hitno da se povuče iz procedure, javio je Blic.\nProsvetari traže i da se što pre potpiše protokol o zaposlenima, koji će biti osnov za povećanje plata zaposlenih u školstvu iznad republičkog nivoa, a kao i povlačenje iz procedure i izmenu svih propisa koji „zaposlene u prosveti masovno ostavljaju bez posla“.\nPredsednik Unije prosvetnih radnika Jasna Janković ukazala je da novi zakon treba da uredi nešto što je već uređeno, a diskriminatne odredbe će od prosvetara načiniti „nadničare bez para“.\nPredsednik Novog sindikata zdravstva Srbije Živorad Mrkić rekao je da se protestom brane društvene vrednosti i svetinja zdravlja i obrazovanja, „a ponavljači nas teraju u inostranstvo, pa će ovaj narod umirati od najbanalnijih bolesti, jer stručnjaci beže“.\nTags:javne službe, PROSVETA, PROTEST


Krizica ili kriza - Redakcijski komentar - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Redakcijski komentar » Krizica ili kriza\nKrizica ili kriza\nVisoki predstavnik međunarodne zajednice Valentin Incko smatra da u Bosni i Hercegovini postoji „krizica“. Za razliku od njega, čelnici Republike Srpske situaciju u BiH, zbog nekoliko zakona koje je Incko doneo, opisuju mnogo dramatičnije.\n0Piše: REDAKCIJSKI KOMENTAR 28. septembra 2009. 21.00\nIgor Radojičić, predsednik Skupštine RS, otišao je tako daleko da je stanje u BiH uporedio sa Bliskim istokom. Sumnju u minimalni domet krize, ipak, podgrevaju i reči samog Incka koji je u nedelju, posle mise u banjalučkoj katedrali, inspiraciju potražio u Jevanđelju i Miloradu Dodiku i saradnicima poručio: „Ko seje mržnju, žnjeće mržnju.“\n„Inckovi“ zakoni, koji se odnose na distrikt Brčko i regulišu promene državljanstva građana, snabdevanje strujom i podelu sredstava od sukcesije bivše SFRJ, za čelnike RS predstavljaju kršenje Dejtonskog sporazuma i zadiranje u nadležnosti entiteta. Incko, pak, poručuje da su zakoni uslov transformacije njegove kancelarije u predstavništvo Evropske unije. Transformaciju podržavaju i Sarajevo i Banjaluka, ali s različitim očekivanjima. Sarajevo priželjkuje jačanje, Banjaluka labavljenje države.\nIncko ističe i da za svoje poteze ima podršku Saveta za implementaciju mira, što možda nije sasvim tačno. Predstavnika u ovom telu ima i Moskva koja, kako je nedavno indirektno izjavio jedan bosanski diplomata, podržava samo RS. Predstavnici Rusije i drugih zemalja koje su snažno prisutne u BiH, uvek će isticati svoju privrženost Dejtonu i poštovanju volje građana oba entiteta. Načelna saglasnost postoji, ali tumačenja Dejtona i volje građana uglavnom su raznolika, kao i interesi. Beograd, takođe, ističe svoju privrženost Dejtonu i celovitoj BiH. Ali kad Boris Tadić naprasno osvane na Palama, to će bar pola Bosne shvatiti kao dobar vic.\nBudući da se u BiH gore od raznih napetosti tresu već godinama, Incko možda ne greši kad govori o krizici. Međutim, „miš„, kao posledica, donosi utehu, ali ne i rešenje. Sledeći tu logiku, RS zbog sukoba sa Inckom i mogućeg povlačenja iz institucija BiH neće dospeti u izolaciju i sukob sa svetom, kako prognozira bivši visoki predstavnik Petrič, što jeste dobro.\nLoše je što BiH, u celini, nastavlja da tapka u mestu. Na evropskom začelju. Bez konkretne podrške Evropske unije, beznadežno zaokupljene sobom, teško da će se stvari pomaći u dogledno vreme.\nStrip i identitet


Dan online - Ekonomija: Više blokiranih firmi - 2020-12-02\nEkonomija SPISAK CENTRALNE BANKE Više blokiranih firmi\nNa novom spisku preduzeća sa blokiranim preduzećima Centralne banke nalazi se 18,8 hiljada preduzeća, što je 61 kompanija više nego na prethodnom. Od ukupnog broja blokiranih preduzeća, 3,68 hiljada ih je na evidenciji CBCG, a ne nalaze se u CRPS-u.\nNajveći iznos blokade u poslednjih mjesec dana ima firma Amanda. Iznos blokade iznosi 2,7 miliona eura, a to preduzeće je u blokadi 19 dana.\nFirma Kinaaz development je blokirana jedan dan na iznos od 379,4 hiljade eura.\nMeđu blokiranim preduzećima je i Ski-centar Javorovača sa dugom od 42,3 hiljade eura, RTV Rožaje je 11 dana u blokadi na iznos od 24,1 hiljadu, a hotel Sidro 12 dana zbog duga od 3,8 hiljada.


Sitcomi s gej likovima senzibiliziraju javnost? - CroL\nSitcomi s gej likovima senzibiliziraju javnost?\nObjavljeno: 6. studenog 2012.\nAnketa The Hollywood Reportera među američkim glasačima pokazala je kako serije poput "Moderne obitelji", "Glee" i "The New Normal" uvelike utječu na pozitivnije stavove gledatelja prema gej brakovima.\nNa pitanje kako televizijske serije utječu na njih, 27 posto anketiranih odgovorilo je kako su zbog gej likova usvojili pozitivniji stav prema bračnoj jednakosti, dok je šest posto njih još više protiv gej brakova. Iznenađuje podatak da među onima koji su postali skloniji podržati bračnu jednakost ima i 13 posto Romneyevih glasača.\n"Ovi podaci sugeriraju kako takve serije utječu na društvenu prihvaćenost gej brakova", kazao je autor THR-ove ankete Jon Penn. "Stavovi prema gej brakovima od 2002. su godine postajali samo pozitivniji", dodao je.\nAnketa je otkrila i kako Obamini glasači radije gledaju "Modernu obitelj", a Romneyevi se više vole opustiti uz "Glee" i "The New Normal". Potonji bi prestali gledati "Modernu obitelj" da se Mitchell i Cameron vjenčaju. "Obamini glasači će reći, 'Promijenio sam stav zbog ovoga što gledam', dok će Romneyevi pristaše kazati 'Što više gej sadržaja gledam, više sam protiv toga'", smatra Penn.\nMlađa publika funkcionira nešto drugačije – više gej likova će pozitivnije utjecati na njihove stavove. Penn misli kako je razlog tome što su gledatelji mlađi od 35 godina daleko više uključeniji u društvene mreže, pa na njih utječu i svjetonazori njihovih prijatelja.\nOd ukupnog broja anketiranih, 42 posto kazalo je kako su zbog prikaza gej brakova na TV-u postali svjesniji problema nejednakosti koji sad dublje i aktivnije promišljaju.\nRezultati, dakle, pokazuju kako TV-sadržaji s gej likovima i pričama doista mogu utjecati na opće društveno prihvaćanje i šire shvaćanje toga što obitelj zapravo znači.


Trenutno vreme je: 20. Jan 2022, 14:44:03\n2 3 ... 846\nTema: Facebook - Domace Lepotice (+18) (Pročitano 6485221 puta)\n10. Jan 2010, 20:41:44\nNadam se da ce moderatori da odobre ovu temu.\nEo ukazala vam se prilika da kacite na ovoj temi srpske cica-mace sa Facebook-a. Posto je zabranjen maloletnicki sadrzaj, gledajte da devojke imaju +18. Nadam se da ce tema zaziveti, posto se neki bune u preostalim temama da se kace slike sa fejsa.\nPoruka #1 14. Jan 2010, 20:02:53\nOdluceno je da tema moze ostati..tako da...izvolite :flower:\nPoruka #2 14. Jan 2010, 21:13:28\n(43.82 KB, 405x480)\n(44.27 KB, 528x480)\n(68.25 KB, 482x604)\n(27.28 KB, 342x480)\n(40.61 KB, 604x453)\n(37.5 KB, 453x604)\n(49.41 KB, 604x453)\n(36.55 KB, 453x604)\n(50.29 KB, 453x604)\n(44.49 KB, 453x604)\n(57.85 KB, 453x604)\n(47.2 KB, 453x604)\n(46.37 KB, 604x453)\n(30.83 KB, 453x604)\n(41.29 KB, 453x604)\n(32.47 KB, 453x604)\n(54.29 KB, 604x453)\n« Poslednja izmena: 14. Jan 2010, 21:24:48 od Rozman »\nPoruka #3 14. Jan 2010, 23:54:14\nPoruka #4 15. Jan 2010, 00:07:17\nMozilla Flock 2.5.5\nHehehehe, sad će se pola tema pogasiti, tipa voajeri i ostali, to sve sa fejsa bilo :P :mrgreen: :chuckel:\nPoruka #5 15. Jan 2010, 00:09:54\nCitat: MladenIsakovic link=topic=482919. msg8016804#msg8016804 date=1263510437\npa da. . . :)\nPoruka #6 15. Jan 2010, 00:41:10\nEdit by alternative-dread: Samo slike a ne linkovi prema FB profilu...\nbice jos, sad nemam vremena...\n« Poslednja izmena: 15. Jan 2010, 01:24:44 od alternative-dread »\nPoruka #7 15. Jan 2010, 02:08:06\n(100.52 KB, 1280x960)\n« Poslednja izmena: 15. Jan 2010, 07:28:44 od klody »\nPoruka #8 15. Jan 2010, 02:10:01\nPoruka #9 15. Jan 2010, 02:57:19\nPo mom mishljenju medju najboljim ribama su njih dve i josh par njih. Unapred zahvalan, kachim ove male sa naslovne FB strane.\n(5.37 KB, 100x279)\n(6.45 KB, 100x262)\n« Poslednja izmena: 15. Jan 2010, 03:06:02 od crni scorpion »\nOznake: msg8531001 prangijash pley link tweter domacew manekenke alexstorm palac atnackovic\nnikolina jebem najlepsih nisi sexfacebook ceo banana ruiz milenkovic burak


Pola miliona naloga na Portalu eUprava - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Pola miliona naloga na Portalu eUprava\nDanas Online18.11.2016. 10:10\nOvaj sajt trenutno ima više od 516.000 aktivnih korisnika, navodi se u saopštenju Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nNajpopularnija usluga na Portalu u trenutno je zamena stare zdravstvene knjižice za novu karticu zdravstvenog osiguranja. Kako se navodi u saiopštenju za samo šest dana, od kako je ova usluga puštena u rad, naloge na nacionalnom Portalu eUprava otvorilo je 75.304 novih korisnika, a zahtev za izdavanje nove zdravstvene isprave podnelo je ukupno 78.627 građana.\nPrema rečima Ane Brnabić, ministarke državne uprave i lokalne samouprave, ova usluga rezultat je efikasne reakcije na preopterećenost i gužve na šalterima RFZO-a, jer smo građanima želeli da ponudimo savremeni servis koji im sada omogućava da ovu obavezu obave od kuće.\n– Aktuelne, kvalitetne i svrsishodne usluge su ono na čemu ćemo nastaviti da radimo. Verujemo da ćemo tako opravdati poverenje više od pola miliona građana registrovanih na portalu eUprava i da ćemo na taj način povećati broj aktivnih korisnika – poručila Brnabić.\nDušan Stojanović, direktor Direkcije za elektronsku upravu, kaže da je veliki broj aktivnih korisnika koji neprekidno raste za nas je dokaz da elektronsku upravu u Srbiji razvijamo na pravi način.\n– Zamena stare knjižice za novu karticu zdravstvenog osiguranja predstavlja svojevrsnu revoluciju u državnoj administraciji. Ova složena e-usluga ne samo da građanima omogućava da kartice zdravstvenog osiguranja poruče u potpunosti onlajn, već i da ih dobiju isporukom na odabranu adresu, bez potrebe da i jednom posete šalter – ističe Stojanović.


POLY DEC d.o.o. - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nPOLY DEC d.o.o.\nAdresa: Simina 41, Beograd, 11000 Beograd, Srbija\nTelefon: +381 11 3059 423\nKompanija POLY DEC, sa sedištima i salonima u Beogradu, Podgorici i Banja Luci, specijalizovana je za opremanje, dizajniranje i projektovanje enterijera različitih namena...\nPOLY DEC je ekskluzivni uvoznik i distributer nekih od vodećih svetskih brendova u oblasti dekoracije enterijera. Dugogodišnje iskustvo u radu, tim arhitekata koristi da svojim klijentima osmisli prostor po ličnoj meri i želji, obogaćen najkvalitetnijim materijalima. Bilo da je reč o rezidencijalnim, stambenim ili javnim objektima, cilj je oplemenjen prostor u kome je boravak pravo zadovoljstvo. Zidovi obloženi najfinijim tapetama od svile, lana, trske, kvarca i granita, dvoslojni parketi od najplemenitijih evropskih i egzotičnih vrsta drveta, dekorativni elementi od poliuretana klasičnog ili modernog dizajna, elegantne tkanine od najfinijih prirodnih materijala za zavese, draperije ili tapaciranje nameštaja, samo su deo programa koji je u ponudi. U prijatnom ambijentu POLY DEC salona, ljubazno i stručno osoblje nudi usluge konsaltinga i pomaže u odabiru i kombinovanju različitih materijala kako bi krajnji rezultat zadovoljio želje i potrebe klijenata.\nPrilikom projektovanja enterijera, svakom klijentu se pristupa individualno, a rešenja mogu biti moderna, minimalistička, klasična, eklektična, retro ili rustična, ali uvek odmerena i dobro usklađena sa postojećim elementima u prostoru i zahtevima klijenata.\nPOLY DEC je porodična firma koja je osnovana 2000. godine sa osnovnom idejom da na naše tržište vrati tapete kao dekorativnu oblogu zidova. Dizajn, kao i tehnologija proizvodnje tapeta, su tokom proteklih decenija toliko uznapredovali da se njihovom primenom omogućava niz različitih rešenja na planu atmosfere i originalnosti. Zidovima se na taj način daje nov karakter, dubina, dinamičnost... Izgled zida se može promeniti od veoma jednostavnog do raskošnog i kompleksnog u zavisnosti od želja, ukusa i kreativnosti.\nProizvodi koji upotpunjuju vizuelni koncept zida i savršeno prate zidne obloge su dekorativni elementi od poliuretana, duropolimera i polistirina belgijske kompanije ORAC. Kao savremena zamena za gips, ovi materijali su čvrsti, dugotrajni i pogodni za lako postavljanje. Danas su ORAC kolekcije dovoljne za one koji traže proizvode koji će svaki prostor učiniti udobnim, originalnim i otmenim, jer je asortiman proizvoda širok i kompletan. Kao dodatak različitim ugaonim i ravnim lajsnama, tu su i plafonske rozete, pilastri, stubovi, sokle, niše, pervajzi, konzole, paneli, rasveta... ukratko, sve što će prostoru dati novi izgled za veoma kratko vreme.\nVeliki udeo u kreiranju atmosfere prostora predstavljaju i dekorativne tkanine, koje svojom teksturom i volumenom običan prostor pretvaraju u prijatan ambijent. Od mirnog i elegantnog mat ili sjajnog lana, preko sportskog pamuka grubog tkanja, do raskošne i ekstravagantne vezene svile i mekog reljefnog ili glatkog pliša... inspiracija je nepresušna. Odabirom idealne tkanine stvara se mogućnost kreiranja savršene atmosfere u kojoj se oseća pozitivna energija, kreativnost i autorski pečat korisnika. Zavese, draperije, dekorativni jastučići, prekrivači, abažuri, stolnjaci, uz mogućnost kombinovanja sa odgovarajućim trakama, resama ili kićankama, obezbeđuju domu atmosferu ušuškanosti i elegancije.\nDa bi san o idealnom prostoru bio potpun, dizajneri italijanske kompanije Margaritelli su proizveli savršen dvoslojni parket. U saradnji sa profesorom Guigliermom Giordanom, pre trideset godina nastao je najpoznatiji od svih brendova parketa - Listone Giordano. Odabir najfinijih specijalno uzgajanih vrsta drveta i završna obrada koja postavlja nove standarde za čvrstoću i prirodan izgled su dobitna kombinacija za postizanje elegancije i visokog kvaliteta enterijera.\nNajbolji svetski dizajneri u saradnji sa vrhunskom tehnologijom proizvodnje tapeta, danas omogućavaju da zidovi izgledaju kao da su obučeni u lan, svilu, jutu, bambus, kvarc, granit, pliš... Izbor različitih motiva, završne obrade i teksture, kao i mogućnost postavljanja foto tapeta, zidovima daju nov karakter, dubinu, dinamičnost... Izgled zida se može promeniti od veoma jednostavnog do raskošnog i kompleksnog u zavisnosti od želja, ukusa i kreativnosti. Tapete se mogu postavljati u stambene, rezidencijalne ili javne objekte, poslovne prostore, hotele, restorane, škole, bolnice...\nOdabirom idealne tkanine stvara se mogućnost kreiranja savršene atmosfere u kojoj se oseća pozitivna energija, kreativnost i autorski pečat korisnika. Zavese, draperije, zamračivači, dekorativni jastučići, prekrivači, abažuri, stolnjaci, uz mogućnost kombinovanja sa odgovarajućim trakama, resama ili kićankama, obezbeđuju atmosferu ušuškanosti i elegancije, kako u stambenim, tako i u javnim objektima. Za opremanje hotela, postoji poseban program sa svim neophodnim atestima i sertifikatima.\ntapete od svile\nkvarca i granita\ndvoslojni parketi od egzotičnih vrsta drveta\nprirodni materijali za zavese\nZavirite u vilu producenta serije Prijatelji\n» Glamur starog Holivuda čeka na vas\n» Savršen poklon za sve male princeze\n» Zavirite u najskuplji stan Singapura koji je upravo prodat\n» Molo kolekcija za eksterijer stvoren za opuštanje


Bubašvabe: Mi ih gazimo, a u Kini od njih prave lekove\n14:30 >> 16:27\nU najmnogoljudnijoj zemlji na svetu postoji više od 100 farmi na kojima se gaje milioni bubašvaba koje se koriste za ishranu ljudi i životinja, ali i u proiz\nUzgoj bubašvaba je sličan uzgoju pilića kod nas. Ova grana industrije svrstana je u poljoprivredu i veoma je raširena u Kini, u kojoj se nalaze na stotine farmi sa milionima insekata.\nJedan kilogram bubašvaba na tržištu vredi oko 40 dolara, a najveća farma se nalazi u provinciji Sečuan, nedaleko od grada Ksičanga. Godišnje se na ovoj farmi proizvede šest milijardi bubašvaba. Farma je u vlasništvu farmaceutske grupe „Gud doktor“, koja koristi sistem veštačke inteligencije za nadgledanje uslova rada na farmi. To između ostalog podrazumeva vlažan vazduh, slabo osvetljenje i temperaturu od 30 stepeni.\nKinezi kažu da je gajenje ovih buba veoma lako i profitabilno. Hrane se trulim povrćem, lako dostupnim i jeftinim izvorom hrane, iz drugih industrijskih grana ili iz lokalnih restorana. Uz to, bubašvabe nisu sklone bolestima i prilično su otporne.\nOd 4.500 poznatih vrsta, samo četiri se smatraju štetočinama. Većina ne živi u blizini ljudskih domova i one imaju vitalnu ekološku ulogu jer jedu materije koje se raspadaju. Vrlo su izdržljive, a jedna vrsta, eublaberus posticus, može godinu dana da preživi samo na vodi.\nPostoji nekoliko razloga za uzgoj ovih buba, koje su kod nas nepoželjne. Gaje se kao izvor hrane za ljude jer su jeftin izvor proteina i, kao i drugi insekti, predlažu se kao alternativa u proizvodnji mesa.\nKoriste se i zbog proizvodnje hrane za životinje. Gušteri ih obožavaju. Veliki broj bubašvaba prodaje se farmaceutskim kompanijama koje ih smatraju pravim blagom i koriste ih za proizvodnju lekova za sidu i rak. Napitak od bubašvaba uzimaju milioni ljudi u Kini jer, kako tvrde, imaju „izuzetne efekte“.\nPrema zvaničnim vladinim izveštajima, više od 40 miliona ljudi je izlečeno od raznih bolesti nakon upotrebe napitaka od bubašvaba. Od njih se, prema receptima tradicionalne medicine, spravlja „čudotvorni napitak“ i koriste ga oboleli od gastritisa i oni koji imaju probleme sa disajnim organima u bolnicama širom Kine.\nČesto se nađu i u sastavu kozmetičkih preparata, jer je ustanovljeno da podstiču regeneraciju oštećenih tkiva i potpomažu lečenje čireva.\nHrana budućnosti – insekti\nHoće li Srbi jesti Karađorđevu šniclu od zmijskog mesa, možda i čips od žutog crva? Zanimljiv jelovnik stiže nam iz Evrope\nFrancuz pokrenuo biznis: Uzgaja puževe i od njihove sluzi pravi sapune\nBubašvabe farme Ishrana lekovi


Hit The East: Šta ne smete da propustite u Sofiji? - Wannabe Magazine\nHit The East: Šta ne smete da propustite u Sofiji?\nSofija nam je u sećanju ostala kao ne baš tako razvijen gradić orijentalnog tipa. Međutim, mnogo toga se promenilo i danas je to savremen grad sa veoma pametnom urbanom strukturom. Sve je, naime, u koncentričnim krugovima, a relativno mala prestonica omogućava da brzo stignete ovde i onde. Premda je grad osavremenjen, jezgro je i dalje staro, pomalo sjajno, pomalo pretrpano. Evo šta ne smete da propustite ako dolazite u Sofiju.\nBio je tu oduvek. Uglavljen između groblja i ciganske četvrti. Malo ko zalazi tamo tokom nedelje, ali rano ujutru vikendom poseta buvljaku je nezaboravno iskustvo. Knjiga, neobična lampa, vinil omiljenog benda iz detinjstva, svašta se može naći. Zanimljivo je da su gosti okupljanja Sofia Design Week već uspostavili tradiciju posećivanja buvljaku. Nađe se tamo kojekakvih starina i veoma retkih komada nameštaja. Spremite se za cenkanje. Ne samo da traženu cenu možete oboriti napola, može se lako dogoditi da umesto traženih deset robu platite tek pola evra. Takođe se nemojte iznenaditi ako cena izenada skoči, a otpadak počnu da vam nude kao neverovatnu retkost. Ostanite pribrani i vedrog duha, to je sve.\nSpremite se za cenkanje\nBugarski roštilj je zanimljiv zbog posebnih začina koje nećete naći nigde drugde. Dakle, ukoliko vam se jede dobar mesnati obrok u pratnji kvalitetnih stranih vina potražite Skara bar (u prevodu roštilj-bar). Osnivač Skara bara je jedan od prvih privatnih preduzetnika u Bugarskoj i potpuno je posvećen stvaranju prijatne atmosfere. Zanimljivo je to što je pre Skara bara, ovaj vlasnik imao restoran koji je postao toliko popularan da su ga zaposeli bogataši, poslovnjaci, političari (čak i Bil Klinton), pa je ostao nedostupan za publiku koju je osnivač želeo, a to su – umetnici. Stoga je zatvorio fensi restoran i otvorio gril.\nObavezno svratite na ćufte ili kobasičice s anisom\nReč Kanaal deluje holandski? Zato što i jeste. Ljubo i Petja proveli su duži period u Amsterdamu. Kad su se vratili kući poželeli su da donesu delić Amsterdama u Sofiju. Tako je nastala pivnica Kanaal. Umesto klasične pivnice nemačkog stila, niklo je jedinstveno mesto u kome osim raznih vrsta piva možete probati jedinstvenu zbirku piva belgijske proizvodnje, spravljenih po posebnim formulama franciskanskog reda (tzv. Trapist-pivo). Osim oblasti iz koje potiče (La Trappe), pivo nema veze sa sirom, već sa besprekornim kvalitetom drevne recepture. Ha! Niste to očekivali!\nDa biste otkrili više o svim divnim gradovima istočne Evrope, svratite na zvanični sajt brenda Terranova i uđite u odeljak “Hit The East”.\nPrethodne tekstove iz serijala Hit The East pročitajte ovde.\nKljučne reči blogBugarskabuticiEvropaevropski gradovifilmHit The EastHit the East: Šta ne smete da propustite u Sofiji?kafićimladimladi svetmodanovi blogprodavniceputovanjaSofijaŠta ne smete da propustite u Sofiji?TerranovaTerranova: Hit The East


Održani sastanci u Zonskoj ligi Beograda | Fudbalski savez Beograda\nOdržani sastanci u Zonskoj ligi Beograda\nTakmičarski organi Zonske lige Beograda održali su sastanke sa predstavnicima klubova, delegatima i sudijama ovog takmičarskog ranga. Ovo je bio prvi prolećni skup na kome se analizirao učinak za prva četiri prolećna kola. Sastanke je vodio komesar za takmičenje Zone Radenko Stevović, uz prisustvo komesara za disciplinu Aleksandra Simića i komesara za suđenje Zorana Marinkovića. Sastanku je prisustvovao i analizator suđenja Marko Popović.\nRazmotreno je sve što se događalo na startu prolećne polusezone u tekućoj takmičarskoj sezoni. Navedeni su primeri gde je bilo problema i kako su rešavani. Klubovima je sugerisano da nastave sa ozbiljnim pristupom u organizovanju utakmica, a zaključeno je da je prolećna polusezona započela u očekivanim uslovima i da većih problema nema, pa zonaši treba da nastave u tom stilu.\nPosle predstavnika klubova u sali su bili delegati sa liste Zonske lige Beograda, a zatim i sudije.


KONKURS ZA 10. BEOGRADSKI INTERNACIONALNI FILMSKI FESTIVAL OSOBA SA INVALIDITETOM - BOSIFEST 2019. - Konkursi regiona\nby Hajriz Luboder 09/01/2019 042\nKonkurs je otvoren od 8. januara2019. do 25. aprila 2019. godine.\nPartner festivalaBOSIFEST-a 2019 – Sava Centar.\nPitanja u vezi konkursa slati na: film@bosifest.rs,,hc.koloseum@gmail.com\nKONKURS za prijem filmova DesetogBeogradskog Internacionalnog Filmskog Festivala Osoba Sa Invaliditetom – BOSIFEST 2019 otvoren je od 8. januara2019. do 25. aprila2019. godine.\nPeti BOSIFEST je održan u Domu omladine Beograda od 2. do 4. juna 2014. pod sloganom “Moć vizuelne komunikacije”, a selektor je bila Jelena Gavrilović. Žiri u sastavu Miloš Paramentić, Sandra Perović i Lena Bogdanović je nagradu za najbolji scenario dodelio filmu ”Just as I remember” čiji je autor Andrew Moir, Kanada. Nagradu za najbolju režiju su ravnopravno podelila dva filma: film“Sonor”, Levin Peter, Nemačka i film “Happiness…Promised Land”,Laurent Hasse, Francuska. Nagrada GRAND PRIX petog BOSIFEST-a dodeljena je danskomfilmu “Balcony tales” rediteljke Helle Windelov – Lidzelius. Pored zvaničnihnagradafestivala, dodeljenesu i tri priznanja (special mentions) filmovima:“Accsex”, ShwetaGhosh,Indija; “Faca”, Đurđija Radivojević, Srbija i “Do you belive in love”, Dan Wasserman, Izrael.\nŠesti BOSIFEST je održan od 1. do 3. juna 2015. godine u Domu omladine Beograda pod sloganom „LAVIRINT MOGUĆNOSTI“ sa selektorkom Jelenom Gavrilović. Žiri u sastavu Radoslav Zelenović, Bojana Maljević i Andrijana Stojković nagradu GRAND PRIX dodelio je dokumentarnom filmu „After the war“ , Evgeny Golynkin. Nagraduzanajboljurežijudobio je film “How Much Love“, Kineret Hay Gillor.Film ’’Earthlings, who are you voting for?’’grupeautoraizČeškedobio je nagraduzanajbolji scenario.Specijalno priznanje podelili su film „Margarita, sa slamčicom“ Kalki Keklan i film „Baširov vid“ – Bašir Ramadan.


eKapija | Potpisan ugovor o osnivanju preduzeća Eko-toplana Banjaluka - Pripremni radovi počinju 1. juna\nIzvor: Capital | Utorak, 30.05.2017.| 15:50\nPotpisan ugovor o osnivanju preduzeća Eko-toplana Banjaluka - Pripremni radovi počinju 1. juna\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić i izvršni direktor Instituta za energetiku i ekologiju (IEE) Dragiša Zečević potpisali su danas ugovor o osnivanju privrednog društva Eko-toplana Banjaluka, čime se, kako su naveli, rješava najkrupniji komunalni i finansijski problem grada na Vrbasu.\nRadojičić je izrazio očekivanje da će već u četvrtak, 1. juna, početi pripremni radovi na novoj toplani, koja će biti izgrađena u blizini dosadašnje.\n- Konačno dobijamo pouzdano i kvalitetno grijanje u Banjaluci. Dobićemo cjelodnevno grijanje u odnosu na dosadašnji dnevni režim, ali i velike finansijske efekte. Dosadašnje sezone značile su 10 do 20 mil KM čistog troška za grad, jer je novac odlazio vani za nabavku mazuta - rekao je Radojičić novinarima.\nOn je dodao da će sada za kupovinu novog energenta biti potrošeno 15 do 20 mil KM na domaćem tržištu.\n- Dobićemo profitalnu firmu i pouzdanog partnera. Želim zahvaliti kompaniji IEE sa podizvođačima i cijelim konzorcijumom koji imaju kapacitet da izvedu projekat nove toplane u garantovanom roku od sedam mjeseci od početka radova da bismo iduće sezone imali grijanje na biomasu - istakao je Radojičić.\nOn je rekao da grijna sezona u Banjaluci počinje od 15. oktobra, te da će stara toplana morati da obezbijedi grijanje sve dok se nova u potpunosti uključi.\nGradonačelnik Banjaluke rekao je i da će stara toplana i dalje postojati kao privredno društvo, ali će biti restrukturisana, a veći broj radnika tog preduzeća zaposliće se u novoj toplani.\nKada je riječ o cijeni grijanja za građane, Radojičić je naveo da ona neće biti mijenjana po metru kvadratnom, dok će za Banjalučane koji imaju kalorimetre biti uveden novi tarifni sistem.\nDirektor IEE-a Dragiša Zečević naglasio je da će Banjaluka, osim nove toplane, dobiti savremenu toplifikacionu mrežu, logistički centar za biomasu i novu dimenziju odnosa sa potrošačima.\n- Tehnologija u novoj toplani djelo je domaćih stručnjaka čime se pokreće domaća elektro, mašinska i građevinska industrija - istakao je Zečević.\nDirektor Šuma Republike Srpske Risto Marić poručio je da će za novu toplanu biti obezbijeđeno dovoljno biomase i drvnog sortimenta za proizvodnju drvne sječke.\ntoplana na drvnu biomasu


Desetogodišnjak je od direktora avio-kompanije tražio savet - dobio je mnogo više od toga | Original\n11/03/2019 11/03/2019 Budi aktuelan by editor\nDesetogodišnjak je od direktora avio-kompanije tražio savet – dobio je mnogo više od toga\n– Retko se dešava da nam konkurenti traže savet, ali kada nam se obratio lider avio-kompanije, nismo to mogli da ignorišemo. Naravno, postojao je samo jedan način da mu se odgovori: direktor direktoru – napisali su na Tviteru predstavnici kompanije Qantas ispod pisma koje su objavili.\nJedan desetogodišnji dečak napisao je predivno pismo direktoru Qantasa, najvećeg autralijskog avio-prevoznika i zatražio savet kako da on upravlja sopstvenom avio-kompanijom.\nNaime, kako je 10-godišnji Aleks Džekot otkrio u ovom pismu, osnovao je “Oceania Express” zajedno sa svojim najboljim prijateljem iz škole. Kako je bio školski raspust, imao je malo više vremena da se posveti svojoj kompaniji, pa se za savet obratio generalnom direktoru Qantasa, Alanu Džojsu.\n“Ja sam Aleks Džekot, 10-godišnji dečak (molim vas da me shvatite ozbiljno) i želim da pokrenem svoju avio-kompaniju”, stoji na početku njegovog rukom ispisanog pisma, u kom je, između ostalog, pisao o tome šta je isplanirao do sada, poput toga koji avioni su mu potrebni, koji su brojevi aviona i ketering.\nNaveo je i ekspertizu svojih drugara iz razreda, koje je “zaposlio” na pozicijama CFO (finansijski direktor), Head of IT, Head of Maintenance i Head of On Board Services.\n“Imate li neki savet o tome kako pokrenuti avio-kompaniju? Bio bih veoma zahvalan da čujem šta imate da kažete”, napisao je na kraju.\nOduševljen inicijativom mladog budućeg preduzetnika, Džojs je pozvao Aleksa na sastanak, kako bi “uporedili beleške”, te da mu pokaže Qantas operativni centar.\n“Hvala što ste me obavestili o svojoj novoj avio-kompaniji. Načuo sam da se pojavio novi konkurent na tržištu, zato zahvaljujem na izdvojenom vremenu da mi se obratite”, napisao je direktor Qantasa radoznalom dečaku, te mu rekao da “obično ne daje savete konkurenciji”, ali da je ovoga puta spreman da napravi izuzetak.\n“Moj najvažniji savet je da je bezbednost na prvom mestu. Osim toga, učinite sve što možete da putovanje bude što udobnije i pristupačnije vašim putnicima. Mi u Qantasu tako radimo već 100 godina i pokazalo se kao dobitna kombinacija”, stoji u ovom pismu.\nOsim toga, Alan Džojs je predložio da organizuju sastanak direktora najstarije i najnovije avio-kompanije u Australiji, što su Aleks i njegovi roditelji sa oduševljenjem prihvatili.\nTagovi: avio-kompanija qantas\nBudi aktuelan, Budi odgovoranNajhumaniji beogradski razred ulepšao 8. mart starijim sugrađankama\nBudi aktuelanDeo Vračara zvaće se po Draganu Nikoliću


OŠ "Olga Milošević": Dan otvorenih vrata\nPrisutni mališani i njihovi roditelji mogli su kroz program da se upoznaju sa školom, ali i da obiđu njene prostorije i upoznaju buduće učitelje.\nOsnovna škola „Olga Milošević“ organizovala je u petak, 25. marta Dan otovrenih vrata za buduće đake i njihove roditelje.\nPrvobitna ideja kolektiva ove obrazovne ustanove bila je da se budućim učenicima prikažu uslovi i atmosfera u kojoj će od početka nove školske godine pohađati nastavu.\nUčenici 4. razreda pripremili su bogat, multimedijalni program za goste, a nakon toga prisutni su imali prilike da obiđu, pre svega, uređene prostorije za dnevni boravak, ali i celu školu. Budućim učenicima su predtavljeni i učitelji koji će ih 1. septembra dočekati i voditi brigu o njima i njihovom znanju naredne četiri godine.\nOvakva praksa predstavlja jedan novi, moderniji način obraćanja novim đacima koji pruža jedan detaljan uvid i dece i roditelja u sve ono što ih tokom osmogodišnjeg školovanja očekuje.


Posle 19 godina platio za piratizovani primerak Diabla - PLAY!\nJedan od najboljih momenata ovogodišnjeg GDC-a, pored dodele nagrada najboljim igrama naravno, bio je na postmortemu prvog Diabla koji je vodio jedan od autora igre, Dejvid Brevik. Nakon priče o nastanku serijala usledila su pitanja publike. U jednom trenutku tokom tog dela panela, Dejvidu je prišao pisac Šivam Bat i dao mu nešto novca.\nNaime, ovaj pisac je prilikom istupanja na tribini izjavio da je davne 1997. godine piratizovao originalni Diablo. Šivam je tada bio šesnaestogodišnjak koji je sa najboljim prijateljem piratizovao igru u nedostatku novca. U trenutku dok mu je Brevik odgovarao na pitanje, preturao je po novčaniku, izbrojao 40 dolara (koliko je igra koštala po izlasku) i tada izjavio da će platiti igru koju je godinama igrao iskopiranu preko, tada moćnog, 1x CD rezača.\nRelated Items:Blizzard, diablo, GDC


source.ba | Izložba o zločinu u Katinskoj šumi otvorena u Zemaljskom muzeju: U Katinskoj šumi pogubljeno između 22.000 i 26.000 ljudi\nIzložba „Zločin u Katinskoj šumi“ o jednom od najtragičnijih događaja iz novije povijesti Poljske otvorena je u Sarajevu u Zemaljskom muzeju Bosne i i Hercegovine.\nNova izložba: Kako su se liječili i uljepšavali stari Rimljani, 6. april – 6. maj 2016.\nSastoji se od panoa s prikazima slika i dokumenata o ovom ruskom zločinu počinjenom nad više od 20.000 poljskih oficira, podoficira i druge intelektualne i državne elite nakon što je Sovjetski Savez izvršio agresiju na tu zemlju 1939. godine.\nNa 15 izložbenih panoa predstavljen je tok događaja, od zarobljavanja hiljada vojnika i oficira Poljske vojske od Sovjeta, odluke sovjetskih vlasti iz 1940. godine da pobiju zarobljenike, pa do otkrivanja masovnih gorbnica u području Katyna (Katin) 1943. godine, ekshumacija, prikrivanja zločina od sovjetskih vlasti i konačnog otkrivanja istine tek 90-tih godina prošlog stoljeća.\nPoljska se kao nacija dugo oporavlja od ovog traumatičnog gubitka inteligencije, kazao je na otvorenju izložbe aktuelni poljski ambasador u Bosni i Hercegovini Andrzej Krawczyk.\nOn napominje da zločin u Katinskoj šumi ima razmjere genocida, ali i da se o njemu ćutalo dugo, čak ni porodice pogubljenih nisu smjele govoriti, da bi ga ruska strana priznala tek 1990. nakon raspada Sovjetskog Saveza. Nije ga priznala kao genocid već kao masovna ubistva, napominje Krawczyk.\nKako je i Bosna i Hercegovina doživjela u proteklom ratu genocid, poljska ambasador ističe da je izložba zajednički krik s porukom - da se slične stvari ne dogode više nikad i nikome.\nGostovanje izložbe „Zločin u Katinskoj šumu“ u Bosni i Hercegovini omogućeno je suradnjom Arhiva Federacije BiH i Državnog arhiva Poljske.\nOvo je zapravo uzvratna izložba jer je federalni arhiv upriličio 2013. izložbu u Varšavi o genocidu počinjenom na tlu Bosne i Hercegovine, u Srebrenici.\nDirektor poljskog državnog arhiva Wojciech Wozniak, tokom otvorenja postavke u Zemaljskom muzeju BiH, naglasio je da se to dešava u danu posebnom za poljski narod, kada se obilježava datum sjećanja na žrtve katinskog zločina.\nOdlukom Sejma Republike Poljske iz 2007. godine, ovaj nacionalni praznik obilježava se svakog 13. aprila i odaje počast pogubljenim oficirima poljske vojske.\n- Katinski zločin je upisan u niz dramatičnih događaja iz Drugog svjetskog rata kao bolno iskustvo poljskog naroda, duplo okupiranog od dva susjeda. Nakon njemačke agresije na Poljsku 1. septembra 1939., nekoliko dana kasnije, 17. septembra nastupio je i udar od istočnog susjeda - Sovjetskog saveza. Usljed vojnih djelovanja, u sovjetskom ropstvu našle su se hiljade poljskih vojnika i oficira. Za više rukovodstvo poljske vojske formirana su tri specijalna logora u Kozielsku, Starobielsku i Ostaszkowu - rekao je direktor poljskog državnog arhiva.\nDirektor Arhiva Federacije BiH Adamir Jerković naglašava da je izložba u Sarajevu rezultat Memoranduma o suradnji s Državnim arihivom Poljske i dodaje podatak da je u Katinskoj šumi pogubljeno između 22.000 i 26.000 žrtava.\nOdluku o zločinu u Katinskoj šumi donijela je vlast Sovjetskog Saveza u martu 1940. godine. Odlučujuću ulogu imala je tajna zabilješka Lavrentija Berije upućena Staljinu, u kojoj su poljski oficiri opisani kao neprijatelji sovjetske vlasti koje treba strijeljati bez iznošenja optužbi, bez podizanja optužnice i istrage.\nOd 3. aprila zatvorenici su tajno odvoženi u šumu pored Katynia, gdje su ih službenici NKVD-a ubijali hicem u potiljak. Na taj način je tokom nekoliko dana pobijeno 14,5 hiljada oficira i podoficira Poljske vojske i policije te više od sedam hiljada drugih osoba zarobljenih na teritoriji koju su zauzeli Rusi. Pokopani su u anonimne masovne grobnice, a tragovi zločina su uklonjeni.\nNakon pogubljenja, poduzete su daljnje aktivnosti protiv članova porodica stradalih u vidu masovnih deportacija u unutrašnjost Sovjetskog Saveza.\nMasovne grobnice slučajno je otkrila njemačka armija koja je provodila operacije u rejonu Smolenska dvije godine kasnije, u aprilu 1943.\nZvanično objavljivanje ove informacije od njemačke strane imalo je veilke međunarodne posljedice.\nSovjetske vlasti su od početka uporno negirale da su počinile zločin i nastojale pripisati odgovornost njemačkoim snagama.\nRusi su optužili poljsku vladu u emigraciji u Londonu, predvođenu generalom Wladyslawom Sikorskim, zato što je zahtijevala otkrivanje istine, da je sarađivala s Hitlerom.\nSudbina pogubljenih dugo nije bila poznata članovima njihovih porodica. Poljske komunističke poslijeratne vlasti, odane Moskvi, nastavile su politiku „katinske laži“ krijući istinu od društva i javnosti.\nDo preokreta dolazi nakon 1989. godine i sistemskih promjena u Poljskoj te nakon pada Sovjetskog Saveza čije su vlasti priznale zvanično ovaj zločin.\nTek pedeset godina nakon 13. aprila 1990., poljskoj strani uručeni su NKVD-ovi putni nalozi iz Kozielska i Ostaszkowa te spisak zarobljenika iz logora u Starobielsku.\nU oktobru 1992., uz naredbu Borisa Jeljcina, iz ruskih arhiva su u Poljsku stigli i drugi dokumenti, među njima kopija odluke o strijeljanju poljskih zarobljenika od 5. marta 1940.\nZločin u Katinskoj šumi duboka je trauma poljskog naroda između ostalog zbog toga što je njegovim počinjenjem predstojao teški oporavak od značajnog gubitka inteligencije.\nTagovi: Katinska sumaZlocinIzlozbaZemaljski muzej


Oglasio se Toma Momirović o turistima i agenciji Gea tours\nDruštvo Autor:Aleksandar Nastevski02. jul. 202111:27 > 11:28\nTomislav Momirović Foto:TANJUG/ JADRANKA ILIC\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović izjavio je danas da je, povodom slučaja Gea turs prevoznika koji nije organizovao prevoz i povratak srpskih državljana u Srbiji, nedopustivo da se naši građani ostave u inostranstvu na taj način, posebno u trenutku kada i dalje nismo potpuno relaksirani u vezi koronavirusa.\nTomislav Momirović je naložio hitan inspekcijski nadzor firme Gea turs, kako bi se utvrdilo da li je prevoznik radio po Zakonu o prevozu prilikom odvoženja naših građana u Grčku.\n„Insistiraćemo na tome da se preduzmu sve mere kako bi se ljudi bezbedno vratili u zemlju. Gea turs poseduje Licencu za međunarodni vanlinijski prevoz putnika u drumskom saobraćaju i prema proverama u našoj bazi, oni poseduju i autobuse s kojima nesmetano mogu da vrše vožnju u Grčkoj“, rekao je Momirović i dodao:\n„Između ostalog, radi se o prevozniku koji je konkurisao i dobio nepovratna novčana sredstva kroz Program rasporeda i korišćenja subvencija za podršku radu autobuskih prevoznika zbog poteškoća u poslovanju prouzrokovanih epidemijom koronavirusa.“\nMinistar je istakao da očekuje od Gea tursa svaku vrstu preuzimanja odgovornosti prema građanima i prema poslu kojim se bave, kao i hitno slanje autobusa, a ne kombija po građane koje su ostavili u Grčkoj u, kako kaže, nezavidnoj situaciji.\nGea toursGea tursGrčkaprevozSrbitomislav momirović


Putem Ljubavi: Osvajati dušom\nObjavio/la Gabriela Jurković u nedjelja, listopada 18, 2015\nUnknown 4. siječnja 2019. u 15:21\nNema komentara??? Pa šta ljudi čitaju? Majstore, ljudino, ljudska veličino, hvala ti :)


crveniskinhed: мај 2011\nОбјавио Granata у 18:12 1 коментар:\nОбјавио Granata у 16:03 Нема коментара:\nОбјавио Granata у 03:01 Нема коментара:\nTAL fanzin br. 12 – 1995\nCeltic Soccer Crew casuals i TAL.\nVideo Celtic Soccer Crew-a na gostovanju Chelsea-u: http://www.youtube.com/watch?v=cGsENm9Q4GI\nVeoma uspešan donatorski skup za Celtic-ove Antifašiste,nedavno organizovan u Glazgovu,okupio je preko 100 navijača grupacije CFAF.Ekipu je zabavljao fantastičan bend Celtic connection koji je svirkom napravio takvu atmosferu da su momci i devojke skoro cele večeri igrali na stolovima.Grupa CFAF postavila je standard dajući primer navijačima drugih klubova kako bi trebalo da se ponašaju,jer osnovni cilj svih nas je zaustavljanje rasta fašističke ideje na fudbalskim stadionima.Događaji sa internacionalnog meča u Dablinu između Irske i Engleske ukazali su na ogromne probleme koji se nalaze pred nama.Sva je prilika da se Evropsko fudbalsko prvenstvo u Engleskoj sledeće godine neće svesti samo na obračun rivalskih navijačkih grupa,već će iznedriti i borbu fašista i antifašista,ma koje nacionalnosti oni bili.Što se samog Celtic-a tiče,mi smo već uveliko počeli da pružamo otpor ekstremno desnim idejama i rasizmu.\nNa svirci,jedan od pripadnika Red Action grupacije (militantne ulične grupe koja je godinama pružala otpor desničarima) održao je zadivljujući govor.Stoga se TAL fanzin potrudio da ga čitaocima prenese u celosti:\n''AFA je ustanovljena 1985 godine,a jedan deo saopštenja prilikom osnivanja je glasio 'da je neophodno sukobiti se sa fašistima kako fizički,tako i ideološki'.Ubrzo je postalo očigledno da mnoge pristalice AFA-e nisu bile spremne na tako nešto.Godine 1987 antifašistički marš na kome je participiralo oko 2000 ljudi,razbijen je od strane Chelsea Headhunters-a.Međutim već 1989 godine AFA se reorganizovala dobivši mnogo militantniju crtu,što je imalo za posledicu to da desničari nisu mogli više tako lako da odnose pobede u uličnim tučama.Godine 1991 nakon jednog od najopasnijih sukoba koji se odigrao u Londonu,mladi huligan Chelsea je priznao u izjavi za medije: 'nikada nisam toliko bio uplašen u svom životu.Headhunters-i su mi rekli da su pripadnici Red Action-a starci koji nose sandale i pocepane sakoe što je daleko od istine!'\nGodine 1992 mnoge centralne londonske saobraćajnice uključujući Waterloo i Charing Cross su zatvorene,a razlog su bili neredi koje su izazivali militanti AFA-e sa jedne strane protiv Bloood and Honour-a/desničarskih casual-a sa druge.Tada je jedan od vođa navijača Millwall-a doživeo srčani napad,ali ono što je možda i najvažnije je da su se mnogi casual-i toga dana po prvi put borili na istoj strani sa anti-fašistima.AFA je napadana od strane liberalne levice zbog 'paramilitarne taktike',dok su novinari pojedinih listova naglašavali u svojim tekstovima kako smo povezani sa IRA-om.Činjenica da su dva vodeća pobunjenika krajem 80-ih i početkom 90-ih osuđena na ukupnu kaznu zatvora od 53 godine zbog učešća u operacijama IRA-e/INLA-e,trebala je da posluži neinformisanim ljudima kako država nije imala ni trunke simpatija prema tom pokretu.\nNiko ne može da negira prirodnu sklonost militantnih republikanaca prema militantnim antifašistima i obrnuto,jer borba protiv prirodnih neprijatelja osigurava afinitet.Uloga Frank Ryana i ostalih u Španskom građanskom ratu je vrlo dobro poznata.Ono što je manje poznato je vitalna uloga IRA-e u slamanju domaćeg irskog fašizma tokom 1930-ih kada su se sukobili sa Plavokošuljašima.Svojevremeno 'Plavokošuljaši' su tvrdili da imaju članstvo od oko 60.000 ljudi,što je ekvivalent brojci od 500.000 u Britaniji.Međutim s obzirom da je IRA povela računa preduzevši konkretne mere ne bi li slučajno došlo do fašizacije društva,njihov broj je drastično smanjen.\nSledeći opis događaja koji su se desili na mitingu 'Plavih košulja' u Tralee Co Kerry-u 1933 dočaraće vam kakva je zapravo IRA bila opozicija. ''Miting je potpuno razbijen...O'Duffy je zadobio ozbiljne povrede glave nakon što je pogođen čekićem u hodniku...oko stotinak delegata bilo je zarobljeno unutar objekta koji je zasut kamenicama od strane demonstranata.I to nije sve – dvesta policajaca nije uspelo da se obračuna sa simpatizerima IRA-e dok vojnici u punoj borbenoj opremi nisu pristigli u Cork kako bi zaveli red i mir.Jedna bomba je bačena kroz svetlarnik,ali nije eksplodirala pošto se zaplela u mrežu postavljenu ispred bine.Automobil O'Duffy-a je zapaljen munjevitom akcijom okupljenih ljudi,a već sledećeg dana pronađena je i druga eksplozivna naprava iza hale.''\nFašizam ima anti-klasnu i anti-demokratsku prirodu.To je pokret koji egzistira na osnovu fizičke sile i zbog toga je neophodno na njega reagovati silom (nasiljem),a ne pacifizmom.Da su 1933 ostali politički pokreti u drugim državama pratili taktiku IRA-e,verovatno da 50 miliona ljudi ne bi izgubilo svoj život u Drugom Svetskom Ratu.\nDanas se kao što vidimo istorija ponavlja: u Francuskoj Nacionalni Front slobodno promoviše svoju agendu,u Nemačkoj se menja Ustav,u Austriji desnica dobija 22% na republičkim izborima,italijanski fašisti uzimaju zalet,dok se Britanija takođe sve više približava desnim idejama.Možda je AFA trenutno obuzdala ambicije BNP-a na Ostrvu,ali borba još nije završena.\nLaburisti su okrenuli leđa radničkoj klasi,izdajući saopštenje o tome 'da će u budućnosti biti partija srednje klase koja će zastupati interese srednjeg sloja'.Naravno desnica namerava da popuni ovu prazninu što se u praksi već ostvaruje kroz agitaciju među fudbalskim navijačima.I stvarno posmatrajući navijače dolazimo do zaključka da su sve grupe manje ili više desničarske.Tako se recimo godine 1993,selekcija od preko 600 huligana pojavila na ulicama Londona kako bi razbila demonstracije na 'Krvavu nedelju' koje su organizovali republikanci.\nFC Celtic zbog svoje tradicije je možda jedini klub koji fašisti nikada nisu uspeli da uzurpiraju.Stoga je sasvim opravdano istaći kako su navijači ovog kluba prvi koji su se organizovali protiv fašizma.Sve do danas desnica je slobodno delovala na fudbalskim tribinama,međutim naš kontra-napad je već otpočeo.Plan nam je da u bližoj budućnosti ujedinimo Irsku,a nezavisnost Škotske je sledeći korak.Da bi ostvarili ove ciljeve neophodno je postojanje politički nezavisne radničke klase!\nОбјавио Granata у 00:10 Нема коментара:


Pricajte - Strana 25 - e-cigSerbia Forum\n05-08-2017, 21:40 #361\nMože, ali nema nagradnih igara.\n12-08-2017, 17:35 #362\nc-hell i dalje nisam naucio kako da se prijavvim na podforum pa ovim putem da zapratim\n---------- Post dodan 12-08-2017 u 18:38 ----------\nIh koliko sam ja želeo komodor 64! Da sam ga imao, pričali bi o danima a ne satima provedenim i buljenju u ekran! Tako da sve je to ok, naravno ukoliko imaju i drugi sadržaj, a kod tebe sam siguran da je to slučaj!\nja sam imao comodore 64 ali sam zeleo amigu\nsamo vi nastavite (pricu)\n12-08-2017, 19:08 #363\n16-10-2017, 12:13 #364\nI ne, nemojte me pitati zašto koristim preskupi neprofesionalni srBski hosting...\nVolim da se samokažnjavam \n02-12-2017, 09:38 #365\nJoš jedno nasilje u srpskim školama.\nNe znam koliko je medju nama vaprima na forumu roditelja, pretpostavljam dosta, pa zato postavljam link.\nPotpuno poremećene institucije porodice i škole. Ovakve traume deca nose ceo život, a ta deca će u roku od deset godina biti nezavisne jedinke koje će činiti deset puta gore i surovije stvari.\nNe kažem da ovoga nije ranije bilo, ali imam utistak, od kada sam roditelj, i pratim ovakvestvari, da je mnogo zatupljenije, kako nam je društvo siromašnije, a potrbe i želje sve veće. Što je najgore ovakve stvari uglavnom čine deca imućnih roditelja koji su svojoj deci usadili kompleks više vrednosti i koja drugu decu zlostavljaju iz obesti i zezanja, a posledice neće biti jer će tata i mama preduzeti odgovarajuče korake da do toga ne dodje. I deca siromašnih čine iste stvari, ali iz drugih razloga, kao iznude para ili nekih vrednosti, ali generalno su nam deca sve surovija.\nImam dvoje maloletne dece upravo uzrasta dece iz linka 8 i 12, i mogu reći da se poprilično trudim oko njih, medjutim teško je u ovakvim vremenima gde isključivo materijalna vrednost ima primat, objasniti deci gde je početak, a gde kraj željama i mogućnostima, a gde je početak a gde kraj ljudskosti i,etike preko koje nesmeju da predju.\nEto toliko sam 'teo da kažem.\nAlex82le, alfini0507, banema, Bolle, Pukan, PøisøN, st.gandra, Vapoholic, zile\n03-12-2017, 16:44 #366\nApsolutno se slazem... Losa neka vremena dosla...\n06-04-2018, 14:40 #367\nKad sam imao 17 godina, naterao sam majku (medicinska sestra sada u penziji) da se prijavi da je estradni umetnik da bih ja mogao da uvezem Maranzovo pojačalo. Nije moglo drugačije.\nKeva vrh, sve odradila...\nAlex82le, Attila, banema, Bolle, dgproduction, dusan021, Gaga Kanasta, Milanez, NemaN, nikolaang, Oddy, oliverbanjas, Zadimljivac Prostora\n06-04-2018, 16:57 #368\nIste godine (ako pričamo o '87) , iz Germanije dovuko Marantz pojačalo i cd player, Pioneer double deck i Technics gramofon, bez da nekog učlanjujem u " estradne umetnike"\n06-04-2018, 18:28 #369\nMožda si dovukao na crno, da se poruči legalno nije moglo. Limit je bio oko 200 DM.\n06-04-2018, 18:51 #370\nPa kako drugačije藍藍藍藍\n06-04-2018, 18:55 #371\nOdakle tebi dozvola i auto? Ja sam 17 godina napunio decembra '87. Ti si mlađi\nod mene godinu dana. Išao si na kereću dozvolu? 😁\n06-04-2018, 19:24 #372\n88-9. moj brat od strica preko Luisa uvezao strašnu kombinaciju u vrednosti od oko 8kDM. U pitanju je bio maršal i vorvik bas gitara. Bavio se muzikom, a u to vreme su izuzetno bili plaćrni i preplaćrni. Imali su svadbe i veselja od 1. aprila do 31. septembra i dalje. Kuči su dolazili samo po presvlake i nastavljali dalje. Sviralo se po celoj timočkoj krajni, a para jr bilo kao pleve, svadbe trajale po 3 dana, gastarbajteri plaćali i zlatom. Inače drugi brat od tetke je bio u istom orkestru poznatog Slobodana Božinovića koji je legenda vlaške muzike u ovim krajevima, i sluša se i dan danas.\nRecimo u jednom selu nedaleko od Kladova Šaban Šaulić je krunisan kao kralj narodne muzike, krunom od 18 karatnog zlata, kalkuliše se cifrom od neverovatnih 15k€. Cela svadba koštala oko 120k.\nSkoro sam bio na svadbi gde su kod mladoženjine strane dolazili ljudi iz Čačka. Nisu mogli da veruju da se kod nas svadbe prave sa po 300+ gostiju i traju od ujutro do ujutro. Mladji su se malo emancipovali i ne pristaju na svasbe od 3 dana, ali se i dalje prave ogromne i skupe svadbe, pogotovo gastarbajteri insistiraju na tome. Nisi uspeo u životu, ako na svadbi sina nemaš bar 300 gostiju, a da je bar približno velika kao komšijina.\n06-04-2018, 19:30 #373\nPa jbg, " kombinacija G6" 藍藍藍\nJa sam samo stranac na privremenom radu u Srbistanu.\nA sad ozbiljno. Ćale mi je 40 god radio u Germaniji. On mi sve to dovuko...\n15-04-2018, 15:38 #374\nhehe - @Vapoholic in @Raka1971...\ncaa 12 godina prije - 1976 sam kupio od prijatelja ubitačni combo - 1vi kao Hi-Fi u životu\nMarantz receiver sam vidio tada samo kod kolege koji su imali doma pileču farmu ....\nPosle 3 godina prodao - došao mi čovjek iz S Slovenije - 250km - slušali nekih 6-7 albuma, pila se kafa, pa čaj, pa viski za kraj....kupio sav sretan\nPošao u studente - i vreme za i ozbiljnije stvari u domeni slušanja muzike...\nKod nas se tada nova roba kupovala posle ili na Hi-Fi sajmovima - morao si uplatiti preko kolege koji je imao deviznu knjižicu + dažbine državi. Ta je roba onda šetala i menjala i po 5-6 vlasnika - svi su je čuvali tako da je u večini slučajeva bila u odličnom stanju.\nKasne 80te su donijele i novu profesiju - schwerzzer tehničke robe ...ako nisi bio u stanju ili drzak da izvedeš sam - bilo je u oglasnicima puno oglasa gde su ti za cca 60-70% cene sa dažbinama u Yugi - ti maheri uvezli robu uredno sa svim papirima...\nu 1990 su počeli puštati Twin Peaks seriju na TV - kad sam pogledao 1.epizodu - odlučio se da se to obavezno mora snimiti. Krenuo za Avstriju, par km pre granice rezervni točak iz predjela motora starog Citroena u žbunje - u Klagenfurtu nabavio jedan AKAI VCR i sa kutijom u motor - preko granice i pokupio rezerni točak - snimalo se....kad bi znao da če biti 25 godina kasnije sve na torrentima ne bi išao ponovo u te zavrzlane...\nalfini0507, Allegreto, ECSmoki, nikolaang, Oddy, Vapoholic\n23-04-2018, 09:30 #375\nJel ima neko predstavu jer ovo vredi nešto iz 1967


WhatsApp neće (odmah) izbrisati ili ograničiti račune onih koji ne prihvate nova pravila – Jabuka.tv\nWhatsApp je objavio ove veljače da će korisnicima koji ne prihvate nova pravila do 15. svibnja, ograničiti pojedine funkcionalnosti.\nNo, kako se navodi u novoj objavi WhatsAppa, ako korisnici ne prihvate novu politiku privatnosti do navedenog roka, ipak neće izgubiti funkcionalnost aplikacije, niti će im se izbrisati račun – bar još neko vrijeme.\nPrema izvješću The Vergea, pravila će, baš kako je i očekivano, normalno stupiti na snagu za korisnike koji su ih prihvatili. No, korisnicima koji odbiju nova pravila, nastavit će se prikazivati podsjetnik za njihovo prihvaćanje, ali punu funkcionalnost aplikacije neće odmah izgubiti.\nNakon par tjedana, podsjetnik će postati trajan unutar aplikacije, a tada će njezina funkcionalnost postati ograničena. Korisnici koji do tog razdoblja ne prihvate pravila, moći će i dalje odgovarati na dolazne pozive i poruke pritiskom na obavijesti, no neće moći pristupiti popisu razgovora unutar aplikacije, piše Bug.hr.\nZa one koji se i tad ne odluče za prihvaćanje nove politike privatnosti, čeka ih gubitak i te ograničene funkcionalnosti, a WhatsApp će neaktivne račune obrisati nakon 120 dana.\nNaići ćete na ograničenu funkcionalnost WhatsAppa dok ne prihvatite nova ažuriranja. To se neće dogoditi svim korisnicima istovremeno, objašnjavaju iz WhatsAppa.\nPodsjećamo da je nova politika privatnosti ”digla prašinu” među korisnicima jedne od najpopularnijih aplikacija za razgovore, WhatsAppa. Nezadovoljni se korisnici sve više i više odlučuju za prelazak na alternativne aplikacije, poput Signala ili Telegrama. Unatoč tome, WhatsApp se svim silama trudi pokazati korisnicima da se, novim pravilima, zapravo ništa neće promijeniti.\nPrema najavama nova pravila se ne bi trebala odnositi na korisnike koji žive na području EU, zbog GDPR-a, uskoro ćemo vidjeti kako će to u praksi funkcionirati.\n10. svibnja 2021. u 22:15\nNikad ga i ne bilo.


Zašto je Balkan evropska arena?\nV. B.\t 14. oktobra 2016. 14:48\nAmerički institut za strategijska predviđanja Stratfor procenjuje da je Balkan još jedna “evropska arena” koja će privući pažnju Rusije i Zapada u poslednjem kvartalu ove godine.\n“Posle spornog referenduma u Republici Srpskoj koji je održan uprkos odluci Ustavnog suda BiH, pripreme za dalje poteze bosanskih Srba u cilju učvršćivanja njihove autonomije na uštrb federalnih institucija dovešće do tenzija među etničkim grupama u toj zemlji”, naveo je Stratfor u svojim prognozama za četvrti kvartal 2016.\nTo će, ocenjuje se u tekstu, za sada ostati sukob niskog intenziteta, ali “podrška Moskve srpskom stavu i mogućnost izbijanja etničkih trvenja pruža Rusiji još jednu arenu za posredovanje u pregovorima sa Evropljanima i Amerikancima”, smatra američki institut.\nU međuvremenu, kako predviđa, Evropska unija će verovatno dozvoliti zemljama duž balkanske migrantske rute da granice zadrže zatvorenim, kako bi obeshrabrile migrante u pokušaju da dopru do tog bloka.\nDebata u EU će, prognozira Stratfor, krenuti i u pravcu pružanja veće finansijske pomoći zemljama u Africi i na Bliskom istoku, kako bi se tamošnje vlade podstakle da učine više u sprečavanju emigracije stanovništva.\nTokom poslednjeg kvartala 2016. godine, Evropska unija će debatovati i o svojoj politici u pogledu Rusije, navodi se u predviđanjima američkog instituta, uz ocenu da će to, još jednom, izneti na videlo unutrašnje podele zbog politike tog bloka prema Moskvi, posebno kad je reč o sankcijama vezanim za krizu u Ukrajini.\n“Sankcije će ostati na snazi u četvrtom kvartalu, ali zamor od sankcija i intenzivno lobiranje Rusije u Evropi podstaći će žustru debatu o tome kako pristupiti glasanju o ruskim sankcijama početkom 2017. godine i da li razmotriti njihovo delimično ublažavanje u zamenu za napredak u poštovanju Protokola iz Minska”, naveo je Stratfor.\nAmerički institut prognozira i da će u poslednjem kvartalu tekuće godine tri glavna faktora uticati na zategnute odnose između Rusije i Zapada – odbrojani dani administracije predsednika SAD Baraka Obame, predstojeće glasanje EU o sankcijama protiv Rusije i ekonomski stres uz raspravu u budžetu u Kremlju.\nMoskva će, navodi Stratfor, iskoristiti razjedinjenost EU u nastojanju da izdejstvuje ublažavanje sankcija, apelujući na zemlje koje su otvorenije za mogućnost smanjenja kaznenih mera kao što su Italija, Grčka, Mađarska, Slovačka i Kipar.\n“Sjedinjene Američke Države će, međutim, nastaviti da pritiskaju države članice EU da produže sankcije, sve dok Rusija ne preduzme više koraka u cilju primene sporazuma iz Minska”, zaključuje američki institut.\nKako se izračunava brzina bežanja Jevreja iz koncentracionog logora?\nVisina dimnjaka puta brzina vetra...


мај 2016. – ОШ "Стеван Синђелић"\n31.05.2016 Informacije, FOTO GALERIJA\n24.05.2016 Uspesi naših đaka\n24.05.2016 Informacije, Uspesi naših đaka\nPOSETA UČENIKA GRADSKOJ OPŠTINI “ZVEZDARA”\nSa učenicima 6.razreda naše škole i predstavnicima Đačkog parlamenta u utorak, 10.maja, posetili smo GO „Zvezdara“. Ova poseta organizovana je kao deo nastave predmeta Građansko vaspitanje kako bi se učenici upoznali sa radom organa lokalne samouprave, saradnjom koju opština ostvaruje sa školom, kao i da bi bolje razumeli mehanizme poboljšanja života u lokalnoj zajednici. U opštini su nas dočekali predstavnici […]\n18.05.2016 Uspesi naših đaka\nPREDAVANjE UČENIČKOG PARLAMENTA\nPredstavnici Učeničkog parlamenta naše škole , učenici 7.i 8.razreda , prisustvovali su tribini koju je organizovala Opština Zvezdara i Centar za vaspitavanje i brigu o mladima-Adijafora. Tema tribine bila je zavisnost od interneta, igranja internet igrica i kockanja. Kako su parlamentarci prepoznali značaj ove teme, odlučili su da svojim drugarima iz 5.i 6. razreda, prenesu koje ih opasnosti vrebaju sa […]