Koristan vodič kroz http kôdove i preusmerenja – PopArt Studio\n18 april, 2017 18 april, 2017 21 septembar, 2017\nHTTP (eng. HyperText Transfer protocol), ili „http kôdovi i preusmerenja” (eng. HTTP codes and redirects), ima(ju) veliki značaj u optimizaciji sajtova za pretraživače. Kada postoji neka greška, poput nepostojeće strane (greška 404) ili dupliranog sadržaja, ona se može negativno odraziti na posećenost sajta, ili dovesti do kazne od Gugla pomoću aktiviranja algoritma Pande.\nDa bi se na vreme izbegli ovi problemi, važno je upoznati se sa značenjem http kôdova, neispravnih mapa sajta (eng. sitemaps), Guglovih penala, i na koji način upotrebiti http kôdove i preusmerenja u sopstvenu korist.\nŠta su http kôdovi i preusmerenja?\nHTTP kôdovi su, u suštini, izuzetno bitne beleške servera koje se dodaju na veb strane, ali nisu njihov sastavni deo. Server ih koristi da bi nas izvestio o statusu posete nekoj strani, odnosno o uspešnosti posete.\nIako se ne čine posebno zanimljivim, HTTP kôdovi i preusmerenja mogu biti bitni kada se radi na rešavanju problema u konfiguraciji sajta, a korisni su i u poboljšanju rangiranja.\nHTTP je uvek tu – kad god kliknemo na neki link, kad god ga izmenimo, kad god odemo s jedne strane an drugu, pregledač traži pristup od servera, a zatim odobrava posećivanje strane. Naravno, sve se to dešava neprimetno – osim ukoliko postoji problem. Tada će se, umesto otvaranja željene strane, pojaviti strana s obaveštenjem o HTTP greški.\nKoje su klase najčešćih HTTP kôdova i preusmerenja?\nIako postoji preko 40 jedinstvenih serverskih kôdova, najčešći HTTP kôd je greška 404 i 301. Pored njih, najčešće ćemo naići na još nekoliko. Sledećih 5 klasa kôdova i preusmerenja su vredni pomena.\nStatusni kôdovi 100 šalju poruku da server obrađuje zahtev pregledača i radi na njemu.\nStatusni kôdovi 200 upućuju na uspeh, tj. da je zahtev primljen i uspešno obrađen.\nStatusne kôdove 300 server šalje da obavesti o dostupnosti novog izvora koji menja prvobitno traženu stranu.\nStatusni kôdovi 400 predstavljaju greške u pristupu traženoj strani.\nStatusni kôdovi 500 pojavljuju se kada je pristup strani uspešan, ali na serveru ipak postoji greška.\nKoji su jedinstveni HTTP kôdovi i preusmerenja?\nMeđu nabrojanih 5 klasa HTTP kôdova postoji više jedinstvenih kodova, svaki sa specifičnim značenjem. To su:\n200: server poručuje da je sve u savršenom redu.\n301: izvor koji tražite je trajno premešten na drugi URL, odnosno: trajno preusmerenje (eng. permanent redirect). Preusmerenja 301 relativno su česta jer obezbeđuju uobičajen saobraćaj na sajtu.\n302: server je prepoznao zahtev, ali se trenutno bavi stranom s druge lokacije, odnosno: privremeno preusmerenje (eng. temporary redirect). Iako je sajt premešten, zahtevi još uvek koriste prvobitne lokacije. Preusmerenje 302 ipak je slabije od preusmerenja 301 kada se radi o saobraćaju na sajtu.\n404: tražena strana nije pronađena (eng. page not found).\n410: traženi izvor je nestao, poput slučaja kada se odselite i ne ostavite nikakvog traga o sebi, a to nije dobro za SEO.\n500: izveštava o problemima na serveru, koji nije u stanju da obradi zahtev.\n503: server je u lošem stanju – ili trenutno prepoterećen, ili je u procesu održavanja, ili uopšte ne funkcioniše. Ipak, HTTP kôd 503 je koristan jer pretraživačima (eng. search engines) govori da je server trenutno nedostupan, ali ne i trajno nestao. Pokušajte da ponovo učitate stranu – to bi trebalo da reši problem.\nZbog čega treba koristiti HTTP kôdove 301 i 302?\nHTTP kôd 301 koristi se kada je tražena strana trajno premeštena na drugi URL. Na isti način funkcionišu kôd 302 i posebna oznaka (eng. Rel canonical tag), ali svaki od njih ima posebnu ulogu u optimizaciji sajta za pretraživače.\nNa primer, privremeno preusmerenje 302 će dolazeće linkove i statistiku strane prebaciti s jednog URL-a na drugi, što u teoriji znači da se prebacuje i sva prethodna statistika. Takođe, dok uređujete sajt ili sprovodite testove, pomoću kôda 302 s jedne strane na drugu možete preusmeriti korisnike, ali ne i Guglove botove, koji će nastaviti da beleže posećenost izvorne strane.\nKanonska oznaka REL (eng. Rel canonical tag) funkcioniše poput obrnutog preusmerenja 302, jer preusmerava botove, ali ne i posetioce. Dodatno dozvoljava korisnike dupliranog sadržaja bez aktiviranja penala po algoritmu Panda.\nPreporuke za uspešniji rad sajtova\nHTTP kôdove i preusmerenja treba koristiti, jer korisniku olakšavaju snalaženje na sajtu a Guglu šalju bitne poruke bez kojih bi možda došlo do kazni.\nKôd 301 korisniji je od kôda 302 jer beleži posećenost i statistiku strane.\nKada se pojavi greška 404, potrebno je ručno prekontrolisati stranu na kojoj se pojavila, da bi se dobila jasnija slika o razlozima neuspešnog zahteva. Ukoliko takav status potraje, preporučuje se preusmerenje 301, naročito kada se radi o bitnim linkovima.\nPravljenje personalizovanih strana za grešku 404 pokazalo se kao dobra i zanimljiva praksa na internetu. Takođe, upotreba kanonske oznake REL umesto greške 404 sprečava aktiviranje Pande i umanjuje mogućnost kazne.\nStatusni kôdovi 500 i 503 vezani su za funkcionisanje servera. Ako se pojave, pa ni nakon ponovnog učitavanja strane ne daju željene rezultate, preporučljivo je proveriti server ili stupiti u kontakt sa firmom za hosting.\nHTTP kôdovi i preusmerenja nisu uvek loš znak, jer su češće korisni za održavanje ranga strana i saobraćaja na sajtu. Za uspešno rešavanje problema i izbegavanje potencijalnih penala od Gugla potrebno je poznavati statusne kôdove i primenjivati ih na stranama ukoliko za njima ima potrebe. Ključ svakog uspeha je u neprestanom učenju, a cilj ovog vodiča bio je da ponudi osnovne smernice i uputstva za snalaženje s http kodovima i preusmerenjima.\nZanima vas http? Pogledajte slične članke:\n301302404 page not found503http kodovi i preusmerenjaon page seo


Yugopapir: Vladimir Popović kao Njegoš '72: O snimanju sovjetsko-jugoslovenske koprodukcije "Živjeti za inat"\nVladimir Popović kao Njegoš '72: O snimanju sovjetsko-jugoslovenske koprodukcije "Živjeti za inat"\nMaj 1972: Ovih dana, u Sovjetskom Savezu završeno je snimanje filma "Živjeti za inat" koji su u koprodukciji ostvarili Filmski studio Titograd i kijevski filmski studio "Dovženko". Reditelj filma je predstavnik sovjetskog novog talasa Jurij Iljenko, čiji je film "Bela ptica sa crnim belegom" pobednik prošlogodišnjeg Moskovskog festivala, pa je kao takav prikazan i na ovogodišnjem beogradskom "FEST"-u.\nZanimljivo je da je ovaj režiser do sada dobio niz međunarodnih nagrada kao snimatelj, između ostalog i za film "Senke zaboravljenih predaka" koji je naša publika imala prilike da vidi na prošlogodišnjem "FEST"-u.\nFilm "Živjeti za inat" predstavlja sovjetsko-jugoslovensku koprodukciju u kojoj ravnopravno učestvuju glumci i sa jedne i sa druge strane. Njegovo snimanje trajalo je pet meseci, od toga dva meseca u Crnoj Gori i tri u Sovjetskom Savezu.\nGlavnu ulogu crnogorskog vladike Petra II Petrovića Njegoša, čijem je liku ceo film podređen, tumači poznati beogradski pozorišni i filmski glumac Vladimir Popović.\nTema filma je jedna od onih večnih koje zaokupljuju ljude u svim vremenima a uzeta je iz crnogorske prošlosti koja obiluje velikim tragedijama, previranjima i pobedama.\nNa filmskom platnu prikazano je jedno pakleno vreme kroz koje u stvaranju svoje istorije prolazi svaki narod.\n- U filmu je naglašena jedna opšta ljudska tema u kojoj dominira vera da se sve može prebroditi ukoliko u čoveku postoji čovek i ukoliko se žrtve ne podnose zbog trenutka već zbog budućnosti - kaže tumač glavne uloge Vladimir Popović. - Film obiluje neobičnostima koje do sada nisu viđene na platnu. Veoma su česte scene koje već same za sebe mogu da postoje kao teme za filmsko delo. Zbog svega toga, iako film traje jedva čas i po, publika će imati osećaj da je gledala tročasovni spektakl.\nU filmu "Živjeti za inat", kako saznajemo od protagoniste Popovića, filmske priče u klasičnom smislu nema. Radnja se može ispričati u nekoliko rečenica.\nCrnogorski vladika Njegoš, koji je otišao u Rusiju da traži pomoć za svoju zemlju, vraća se odatle prognan.\nCrnu Goru zatiče spaljenu od strane zloglasnog turskog paše Bušatlije. Sve je u zgarištu. Ostale su samo žene. Ono malo muškaraca koji su preživeli ili se prodal jednoj strani - mletačkoj, ili drugoj - turskoj.\nI sam vladika biva neprijateljski dočekan od svog naroda. Međutim, on kreće u akciju, vrlo čudnu, za jednu takvu versku i državničku ličnost: ide po narodu i skuplja priloge za izgradnju novog manastira, u stvari novog jedinstva crnogorskog naroda.\nNailazi na mnoge prepreke, ali ne odustaje. Međutim, kada u Crnu Goru dolaze Austrijanci koji žele da vrbuju vojsku za neke svoje ciljeve, vladika sve što je sakupio za manastir daje za žito kojim će se crnogorski narod prehraniti, a austrijske predstavnike proteruje iz svoje zemlje.\nPosle te scene on spaljuje svoju mantiju i odriče se svešteničkog čina. Njegovi sunarodnici ga zbog toga kamenuju.\nU isto vreme, u vidu obećanog oružja stiže pomoć nz Rusije i to je nova nada za spasenje. Međutim, stiže i vest da se paša Bušatlija ponovo sprema u pohod na Crnu Goru.\nVladika Njegoš je primoran da prihvati borbu koja se u filmu neće videti jer je filmskim jezikom drukčije rešena. Film se završava velikom pobedom Crne Gore, ali koliko god je ta pobeda radost, u isto vreme je i tragedija.\nZavršnim scenama filma dominira poruka da je svaka pobeda u isto vreme i jedan ljudski poraz.\n- U filmu ima vrlo malo istorijskih činjenica, i to samo u dijalogu - kaže filmski Njegoš Vladimir Popović. - To je učinjeno namerno kako bi se izbegao utisak da je reč o nečemu što ima samo lokalni karakter. Želja autora je bila da se dostigne poistovećenje sa teškim trenucima i velikim ličnostima svakog naroda.\nFilm "Živjeti za inat" je ceo podređen glavnom junaku, njegovim verskim, državničkim i ljudskim problemima i dilemama. Glumački zadatak koji je na sebe primio Popović bio je izuzetno težak i složen.\n- Najteže mi je bilo da na sebe primim svu težinu vladikinih problema, da ih osetim i sa njima živim i mislim - kaže Vlada Popović. - Za to mi je bilo potrebno mnogo vremena, ali mislim da sam na kraju uspeo. Kada sam kasnije gledao jedan deo snimljenog materijala bio sam prosto zabezeknut koliko na platnu delujem ubedljivo. Možda sam subjektivan, ali mislim da tako nešto još nije viđeno u jugoslovenskom filmu.\n- Da li to znači da je i film uspeo?\n- Normalno je da glumačka ostvarenja u dobrom filmu izgledaju još bolja - odgovara Popović. - Ja se nadam i verujem da su i ostali članovi filmske ekipe dali sve od sebe i da će film biti na zavidnom nivou.\nZa vreme stvaranja ovog filma, koji obiluje dramatičnim scenama teškim za snimanje, Vladimir Popović je morao da prođe kroz mnoga iskušenja.\nIpak, kako sam kaže, najteže mu je palo snimanje scene gde ga velika gomila statista kamenuje.\n- Tom prilikom osetio sam najveći strah u životu - kaže Popović. - Gađali su me veštačkim kamenjem napravljenim od stiropora. Međutim, pošto smo snimali noću, a veštačko kamenje je iste boje i oblika kao pravo, lako je moglo da se desi da neko u gužvi zgrabi i pravi kamen. A kako bih se tada ja proveo - zna se!\nSin neće u glumce\nVlada Popović je skroman i tih čovek.\nNe želi mnogo da hvali svoj poslednji film mada se iz gotovo svake njegove reči naslućuje koliko je njime zadovoljan. Kako sam kaže, treba sačekati Pulski festival na kome će film "Živjeti za inat" biti prikazan u zvaničnoj konkurenciji, pa posle toga o njemu pričati i pisati.\nPopović je svoje najbolje uloge ostvario kao pozorišni glumac u predstavama beogradskog "Ateljea 212". Na filmu se retko pojavljivao. Zašto?\n- U pozorištu se glumac mnogo svestranije i brže obrazuje i upoznaje sa svim karakteristikama te umetnosti - kaže Popović. - Da sam se odmah priklonio filmu, sigurno je da bih i više filmskih uloga ostvario. Međutim, to nije jedini razlog.\nFilm od glumca traži da bude tipičan. Ja to nisam bio. Zbog toga su mnogi reditelji bili neodlučni kad sam ja bio u pntanju.\nIpak, mislim da ću sada više pažnje poklanjati svojim filmsknm ulogama. Već u septembru počinje snimanje filma po romanu Mihajla Lalića "Svadba". To će ponovo biti koprodukcija sa Sovjetima.\nIpak, kako kaže Popović, pozorište ostaje njegova najveća ljubav.\nMada od 1968. godine više nije vezan za "Atelje 212", dobio je niz ponuda da se pojavi u predstavama te kuće.\nŠto se tiče filmskih uloga, odlučio je da bude probirljiv.\n- Pre nekoliko meseci - priča glumac - dok sam boravio u Moskvi na snimanju poslednjeg filma, posetili su me supruga i moj sedmogodišnji sin. Jedan sovjetski režiser, koji je dva meseca uzalud tražio dečaka kome bi poverio ulogu u svom filmu, bio je oduševljen mojim sinom. Ponudio mu je ulogu uz izvanredne uslove. Ideja se i meni dopala, pa sam pokušao da nagovorim sina da tu ulogu prihvati. Međutim, on je to tako olako odbio, da je svome ocu-profesionalcu održao više nego dobru lekciju.\nNapisao: Danilo Štrbac (RTV revija, 1972.)\nLabels: Cetinje, Film, Intervju, Istorija, Jugoslavija, Pozorište, Sedamdesete, SSSR, Titograd


Šapčanin koji je u subotu zaustavio bager na protestima pušten iz pritvora | Kodex.ME\n29. 11. 2021 - 16:39 Autor: VV\n„Veoma sam srećan što sam izašao iz pritvora. Policajci i svo osoblje sa kojima sam bio u kontaktu su bili korektni prema meni, niko me nije poprijeko pogledao“, prve su riječi Milovanovića nakon izlaska iz pritvora.\nOn u izjavi za Nova.rs nije želio da govori o daljim koracima dok se ne slegnu utisci.\nNova podsjeća, u subotu se pojavio snimak na kom se vidi kako naprednjaci u Šapcu bagerom pokušavaju da prođu kroz grupu ljudi. Iza njega je išla grupa huligana i nasilnika sa letvama pa čak i čekićem.\nOkupljeni građani su pokušali da zaustave bager, međutim, vozač je odlučio da nastavi sa vožnjom, što je izazvalo revolt demonstranata ali i strah da neko može biti povrijeđen.\nNakon toga se Dragan Milovanović Crni popeo na mašinu i fizički zaustavio naprednjake u njihovoj namjeri da sa bagerom uđu u okupljenu masu. Na taj način je spasao građane od potencijalnih povreda.\nKako je ranije otkrio taj portal, bager koji je krenuo na okupljene građane vozio je Nebojša Stojićević Jarin, šabački naprednjak.


VEČERAS JE NAŠA FEŠTA… – 22.03.2020. SAVA CENTAR – ARHIVA – Uboji Novi Beograd Forum\nVEČERAS JE NAŠA FEŠ...\nDatum: 22 mart 2020 20:00\nCena ulaznica: 1600, 1900, 2100 i 2400 dinara\nZa lјubitelјe klapske muzike dolazi još jedna muzička poslastica. Ovog marta u Sava Centru biće održano veče posvećeno tradicionalnoj i savremenoj klapskoj pesmi. Svoju interpretaciju lokalne tradicije prikazaće kroz prizmu savremenog pop izražaja kao novog smera razvoja dalmatinskog klapskog pevanja sledeće klape:\nKlapa Kambi iz Splita, priznato ime u svetu klapske muzike čiji dugogodišnji kvalitetni rad, brojni nastupi u Hrvatskoj i inostranstvu kao i brojne nagrade najbolјe govore o visokom nivou klapskog izvođenja. Saradnja sa Gibonijem označava revolucionarnu prekretnicu u klapskom svetu s obzirom da je obrada popularnih pesama dovela do osnivanja velikog broja novih, kvalitetnih klapskih skupina.\nKlapa Kumpanji osnovana je 1995.godine i od tada beleži brojne uspešne koncerte širom Hrvatske i Evrope. U klapi peva 9 pevača, a u sastavu su 3 mandoline, solo gitara, ritam gitara i bas gitara. Dobitnici su prve nagrade žirija međunarodnog festivala u Veroni 1999. godine, a prva su klapa koja je nastupila u središtu EU, u Briselu,2006. godine. Vlasnici su više od trideset nagrada i priznanja sa festivala.\nTrio Gušt izvodi muziku iz Hrvatske i okolnih zemalјa. Sviraju sve vrste popularne muzike, a njihova posebnost leži u činjenici što na dva načina interpretiraju muziku. Prvi, električni, namenjen je za izvođenje prvenstveno plesne muzike, a drugi je onaj akustični, uživo.\nUlaznice dostupne preko sistema Tickets.rs i na blagajni Sava Centra.


Бетонски пастир: POBEDI ILI UMRI\n„Da Vinčijev kod.”\nBile su to knjige koje su poharale svetske top-liste bestselera fantastike u prethodnih deceniju i po. Den Braunova potraga za misterijama renesansnog umetnika nas je usisala u svet katedrala, skrivenih znamenja, crkvenih sekti i moćnika iz senke. Džoana Rouling je svoje čitaoce vratila nazad u detinjstvo, bajkovite predstave o dobru i zlu, čarobne štapiće i mitska bića. Njeni likovi odrastali su pred našim očima i skoro po pravilu, pravda je trijumfovala. A onda je na svetsku scenu pisaca naučne i epske fantastike po drugi put stupio Džordž R. R. Martin i sve izokrenuo naglavačke.\nPrvi put je to učinio sa svojim knjigama „Pesma leda i vatre”, što ih je napisao sredinom devedesetih, kada je na prečac osvojio ljubitelje epske fantastike. Drugi put je to učinila TV serija rađena po pomenutim novelama u produkciji američke kuće „HBO” 2010. godine, kada je osvojio ceo svet. A malo je nedostajalo da se ništa od toga uopšte ni ne dogodi.\nMartin je po završenim studijama žurnalistike skrenuo pažnju na sebe odbijanjem da izveštava o ratu u Vijetnamu. Vrlo brzo je sa novinarstva prešao na pisanje kratkih novela fantastike. Krah njegove četvrte knjige ga je 1982. godine pokrenuo ka Holivudu. Tamo se skoro čitavu deceniju sa promenjivim uspehom bavio pisanjem za televiziju i adaptacijom scenarija. 1991. je bila ključna godina i za Martina, a i za posrnuli žanr epske fantastike. Efekti giganata posleratne generacije su već izbledeli („Gospodar prstenova”), a mlađa generacija pisaca jednostavno nije bila dovoljno kvalitetna da pogura žanr u fokus čitalačke javnosti. Vrativši se po drugi put pisanju, Martin započinje epopeju nezapamćenih razmera u svetu književnosti. Uveliko zagazivši u drugu polovinu kreativnog veka, ovaj propali novinar i TV scenarista i posrnuli pisac, odlučuje da baci sve svoje karte na jedno jedino delo.\n„Pesma leda i vatre” zajednički je naziv za sedmodelnu priču o Vesterosu, fiktivnom kontinentu geografski veoma nalik na britanska ostrva, na kojem se vodi borba oko prevlasti između nekoliko plemićkih porodica. Iako je za svoju osnovu imao Englesku iz doba „Rata ruža”, kao i motive iz „Ajvanhoa”, Martin ide i nekoliko koraka dalje. Gradi jedan potpuno novi i kompleksni svet isprepletanih ljudskih sudbina, paralelno vodeći radnju kroz sadašnjicu i burnu prošlost kraljevstva. Broj likova je prosto neverovatan, a činjenica da čak i prosečna i ispodprosečna publika uspeva da poveže relacije među njima je još neverovatnija. Nešto što za većinu ljudi u nekoj drugoj interpretaciji predstavlja napor, ovde predstavlja izazov. Jedini način na koji je to piscu moglo da pođe za rukom jeste perfektna karakterizacija svakog od likova. Ne pamti se u novijoj književnosti slučaj tolikog saživljavanja čitalaca sa likovima. Jednostavno, ukoliko pregurate sporiji uvod i pohvatate ko je ko, nećete moći a da ne mrzite Lanistere i Grejdžoje. Baš kao što nećete skrivati simpatije prema Starkovima, Tirionu i Deneris. Sansa će vas iritirati, a o moći zmajeva i „noćnih šetača” moći ćete samo da špekulišete.\nUpravo tu se krije i drugi ključ uspeha ove mamutske sage, a to je minimum fantastike. Lično nisam ljubitelj epske fantastike i ne privlače me Srednji vek, zmajevi, čarobnjaci, patuljci, vilenjaci i sl. Martin sve njih dozira, dodajući time uverljivost svojoj priči, dok sve vreme neizdrživo provocira čitaoca mrvicama pokazatelja moći natprirodnih i mitskih bića. Po pravilu, ona će se pojavljivati tek kada se neki od likova nađu u bezizlaznoj situaciji ili kada priča treba da doživi još jedan od svojih vratolomnih zaokreta. Tu dolazimo i do najmoćnijeg oružja Džordž R. R. Martina i nečega po čemu će, bez obzira na kraj ove sage, on zasigurno obeležiti ne samo žanr, nego i modernu književnost uopšte.\n„Pesma leda i vatre” je, u najkraćoj mogućoj definiciji, zbir neverovatnih i neočekivanih prekoreta, promena i razvoja likova i radnje. Svaka od dosad pet napisanih knjiga će u svojoj poslednjoj četvrtini donositi i šokantne rasplete, porodične i ljudske drame, poraze i pobede onih koji su već trebali da pobede ili bili uveliko poraženi. Likovi će se pokazati kao dvolični, čak i trolični, a skoro svi će se po pravilu menjati, odrastati, sazrevati i evoluirati. Oni koji su bili na strani dobra, preći će na mračnu stranu. Oni koje niste mogli da podnesete će se ispostaviti kao pritajeni pozitivci. Sve te konstantne izmene i zaokreti će vas dovesti i do poslednjeg, i najuverljivijeg argumenta zašto bi ovoj neobičnoj epopeji trebalo da pružite šansu i posvetite deo svog slobodnog vremena, čak iako vas ovakve knjige ne zanimaju ili ako čak uopšte i nemate naviku da čitate.\nZa razliku od „Gospodara prstenova” i ostalih remek-dela epske fantastike, Martinove knjige su surovo realne, životne i ne uvek pravedne. Bajkovitog hepienda nema, a dobrota i poštenje neretko bivaju surovo kažnjeni. Autor se ne libi da pojedine likove koje smatrate glavnima brutalno eliminiše. Ne gnuša se ni scena eksplicitnog nasilja, seksa i mučenja. Ukratko, prikazuje svet o kojem piše bez imalo ulepšavanja. Zbog toga se neretko nalazi na meti pretnji fanova, koji jednostavno nisu mogli da se pomire sa smrću ili sudbinama nekih od protagonista njegove knjige. Još jedan plus na temu uverljivosti dela koje je pisao i piše ga u ovom trenutku.\nPet knjiga je za nama, kao i tri sezone hit TV serije. „Igra prestola” i „Sudar kraljeva” su nas uveli u priču i pokazali princip po kojem će se dalja radnja odvijati. „Oluja mačeva” nas je oduvala svojom surovošću i kažnjavanjem određenih likova. „Gozba za vrane” donela je kratak gubitak inspiracije i neobičnu odluku fokusiranja na pojedine likove, ali je zato „Ples sa zmajevima” opet uhvatio zamajac sa početka serijala. Pred nama su još najmanje dve knjige. „Vetrovi zime” i „San o proleću” su verovatno najiščekivanije knjige u poslednjih nekoliko decenija. Većinu zanima sudbina likova i da li će famoznog srećnog kraja uopšte biti. Struku i kolege zanima da li se Martin može ispetljati na efektan način iz ovih par hiljada strana kojim je zaludeo ceo svet. Javnost će o svemu tome surovo suditi. Baš kao u lajtmotivu prve knjige:\n„U igri prestola, ili pobeđuješ, ili umireš”.\nОбјавио Betonski pastir у 16.7.13\nОзнаке: epska fantastika, igra prestola, serija, serije, televizija, TV


Rekordna koncentracija plina u atmosferi\nPlinovi s učinkom staklenika koji uzrokuju klimatske promjene dostigli su vrhunac koncentracije u atmosferi u 2014. godini, dok je planeta zabilježila rekordnu temperaturu na svojoj površini, izvjestili su istraživači iz cijelog svijeta.\n"Ugljendioksid, metan i azotni monoksid, glavni plinovi emitirani u atmosferu, dostigli su rekordnu koncentraciju u atmosferi u 2014. godini", precizira se u izvještaju istraživača o "Stanju klime", koji je objavila američka Nacionalna okeanska i atmosferska agencija.\nOkeani su prošle godine dostigli rekordne temperature dok je nivo mora dostigao svoj najveći nivo.\n"Evropa je doživjela svoju najtopliju godinu, u kojoj je dvadesetak zemalja potuklo prethodne rekorde", precizira se u izvještaju.\nŠto se tiče globalnog nivoa mora, on je "nakon zagrijavanja okeana i topljenja glečera rekordno porastao 2014. godine za 6,7 centimetara u odnosu na prosjek u 1993. godini, kada je počelo mjerenje nivoa okeana satelitima.\nUkupno je 413 naučnika iz 58 zemalja dalo doprinos ovom izvještaju koji se bazira na podacima prikupljenim iz kontrolnih stanica i koji je objavljen u Bulletin of the American Meteorogical Society.


Pobeda regiona: Hrvatska vratila stare takse - Sputnjik Srbija\n13:13 10.08.2017 (osveženo 13:26 10.08.2017) Preuzmite kraći link\n„Pravilnik se vraća na staro. To je maksimalan uspeh. Bilo je i drugih verzija, ali manje uspešnih. Ovo je apsolutna pobeda“, rekao je Šarović, a prenosi agencija „Anadolija“.\nOn je istakao da „više nema potrebe za sastancima ministara iz regiona sa hrvatskim kolegom Tomislavom Tolušićem oko tog pitanja“.\n„Sve smo završili. Sada je nebitno da li Dubrovnik ili Podgorica ili Zagreb. Vraćamo sve na staro, a mi narednih dana možemo da se vidimo da se dogovaramo o daljoj saradnji“, rekao je Šarović.\nHrvatska je 14. jula donela Pravilnik o inspekcijskom nadzoru i kontroli usklađenosti voća i povrća sa tržišnim standardima kojim je naknada za inspekcijski nadzor povećana za 22 puta, odnosno sa 90 na 2.000 kuna, što je stvorilo velike probleme izvoznicima voća i povrća.\nNadležni ministri iz BiH, Srbije, Crne Gore i Makedonije na zajedničkom sastanku u Sarajevu pozvali su Hrvatsku da hitno ukine diskriminatorske odredbe Pravilnika.\nMirko Šarović, BiH, Makedonija, Hrvatska, Crna Gora, Srbija


MESI STIŽE U MADRID: Jorgandžije bez OSVETNIKA Suareza, ali i protiv STRAŠNE tradicije | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.11.2020. • 11:07 Srbija Danas\nMESI STIŽE U MADRID: Jorgandžije bez OSVETNIKA Suareza, ali i protiv STRAŠNE tradicije\nDerbi 10. kola La Lige.\nU derbiju 10. La Lige Barselona dolazi u Madrid na noge Alteltiku.\nNE MOŽE BEZ FRKE: Zidan u PROBLEMIMA zbog Luke Jovića (FOTO)\n"Jorgandžije“ su jedina neporažena ekipa u La Ligi u dosadašnjem toku sezone. Na sedam odigranih mečeva osvojili su 17 bodova, tri manje od lidera Real Sosijedada, koji ima dve utakmice više. Jedini tim koji ove sezone nije poražen na „Metropolitanu“ je Viljareal.\nOvaj meč se očekivao sa veliko pažnjom zbog Luisa Suareza koji je letos iz Barselone došao u Atletiko. Međutim, na sjajnog Urugvajca, trener Simeone neće moći da računa zbog korona virusa koji je napao sjajnog napadača. Da nevolja bude veća van stroja su Dijega Košta, Stefan Savić, Ektora Erera, Šime Vrsaljko, Karasko i Ermos, tako da se može reći da je domaća ekipa veoma oslavljenja.\nBarsa ni pod vođstvo novog trenera nije ubedljiva kao nekada. Samo 11 bodova iz sedam prvenstvenih mečeva mržav je učinak diva iz Katalonije. oš utisak je donekle popravljen u poslednjem kolu protiv Betisa, koji je savladan na „Nou Kampu“ sa 5:2. Kumanova ekipa nije pobedila na strani u La Ligi od početka oktobra kada odnela ceo plen iz Viga protiv Selte (3:0). To je jedini trijumf Katalonaca na gostovanjima u Primeri do sada. U gostima kod Hetafea pretrpljen je poraz (0:1), a u Vitoriji protiv Alavesa osvojen je samo bod (1:1).\nNajbolji strelac Barse do sada u Prmieri je Ansu Fati sa četiri gola, ali on se teže povredio i neće se vraćati na teren do fenruara iduće godine. Kuman protiv „Jorgandžija“ neće moći da računa ni na Serđija Busketsa, ali se Kutinjo oporavio od povrede.\nOd kako su se preselili na stadion „Vanda Metropolitano“, Atletiko nije uspeo da savlada Barselonu na svom terenu, a za trijumf protiv Katalonaca u prvenstvenim okršajima pred domaćom publikom ne znaju u poslednjoj deceniji.\nFK Atletiko Madrid FK Barselona Leo Mesi Luis Suarez


Novak nahvalio mladog Rusa pred Šangaj: Ima servis, brzinu, snagu - kompletan je igrač! - Telegraf.rs\n09/10/19 | 00:58\nNovak nahvalio mladog Rusa pred Šangaj: Ima servis, brzinu, snagu - kompletan je igrač!\nTek će biti opasan ovaj 23-godišnjak\nSrpski teniser Novak Đoković rekao je šta misli o Rusu Danilu Medvedevu, ali i o turniru u Šangaju na kom brani titulu.\nRus se u poslednje vreme profilisao kao jedan od najopasnijih protivnika, sa kim god da se nađe na terenu i pokazao je da može da se nosi izvanredno i sa Đokovićem i sa Nadalom, najboljom dvojicom na svetu.\n- Pokazao je svima koji su sumnjali u njega da može da bude među pet najboljih. Igra u životnoj formi, u finalu je na nekoliko turnira zaredom. U Sinsinatiju sam imao set i skoro brejk viška, ali on je onda počeo da rizikuje, servirao je dva prva servisa. Nešto slično je obeležilo i naredne turnire: imao je samopouzdanja i pogađao je - rekao je Novak.\nOsim toga, dodatni problem za potencijalne protivnike mladog Moskovljanina je i njegovo kretanje. Za visokog igrača, brani se fantastično, a jak servis se gotovo podrazumeva.\n- Napredovao je u kretanju, kondiciji, čvrst je sa osnovne linije, servis mu je odličan, visok je, dobro gađa uglove, a i bekhend mu je teško slomiti, vrlo je ravan i ne pravi mnogo grešaka. Forhend mu je bio slabija strana, ali sada ga je popravio, kompletan je igrač - naglasio je Đoković.\nĐoković do kraja sezone brani 2.600 bodova na ATP listi pa u Šangaju ima imperativ da odbrani titulu osvojenu protiv Borne Ćorića. U suprotnom, Rafael Nadal ga može prestići posle Mastersa u Parizu.\nNadal je u prednosti i sve zavisi od toga koliko će Španac bodova osvojiti, a Novak odbraniti, budući da Rafa nije ni igrao prošle sezone posle US Opena zbog povrede kolena.\nNovaku ova situacija nije nepoznata, pa kaže da mora da odigra odličan turnir da bi imao šanse kasnije, na onim dvoranskim do kraja sezone.\nSrbin ovogodišnji turnir startuje u sredu iza podneva (trebalo bi u 12.30) protiv Kanađanina Denisa Šapovalova.\nVideo: Novak: Za taj-brejk potrebno je mnogo mentalne snage\nNadal se "prilepio" uz Đokovića, pitanje je trenutka kada Španac preuzima vrh\nMedvedev je senzacionalan, osvojio je i Šangaj bez izgubljenog seta!


U NDS zadovoljni ulaskom u parlament | Pirot vesti\nU Pirotu poskupela bukovina, kubik 7.000 dinara\nOdbornici usvojili važne odluke i planove za uspešno funkcionisanje grada Pirota\nDerbi prvenstva: Trajal – Radnički\nFESTIVAL MLADOSTI I LEPOTE u centru Grada – održan Maturantski ples 2022.\nNeimari na Staroj planini:Zaskovčani dobijaju bolji put\nNagradni literarni i kreativni EKO konkurs “Regionalne deponije” Pirot\nI U Pirotu dojave o postavljenim bombama u školama\nNSZ: Isplata redovne i privremene novčane naknade za april\nDečiji likovni salon u Galeriji “Čedomir Krstić” 25. maja u 19 sati\nVasić: Objekat SUBNOR-a na Vrelu treba da ostane gradu. Ovo je još jedan korak ka javnom ispoljavanju javnog interesa\nPirot 28\t℃\nPočetna/Ostale vesti/U NDS zadovoljni ulaskom u parlament\nU NDS zadovoljni ulaskom u parlament\n17. March 2014.\nNova demokratska stranka i koalicija okupljena oko Borisa Tadića, je uzimajući sve okolnosti predizborne kampanje, ulaskom u republički parlament postigla uspeh, navodi se u današnjem saopštenju pirotskog NDS-a.\nNova demokratska stranka i predsednik Boris Tadić, dobili su podršku građana Srbije za svoju novu politiku moderne i evropske Srbije, koja je danas preko potrebna.\nParlamemtarni izbori 2014. u Srbiji u ovom kritičnom trenutku za privredu i budućnost zemlje doneli su politički preokret. Rezultati su posledica politike (ne)činjenja političkih stranaka u proteklom periodu. Nije vreme za slavlje, naprotiv u Srbiji danas mora da se radi ! Rezultati izbora moraju da budu iskorišćeni kao izazov i motiv za novi napredak demokratije u Srbiji.\nOd buduće vlade očekivanja su velika, pre svega u reformi ekonomije, otvaranju novih radnih mesta i borbi protiv korupcije, kriminala i siromaštva. Bez jake ekonomije nemamo izvesnu budućnost.\nNova demokratska stranka očekuje nastavak procesa pridruživanja EU – da se zaista posvetimo tom zadatku, jer EU znači uređeno društvo, uređenu državu, a mi svi želimo da imamo takvu državu, pre svega da bi građani u njoj bolje živeli.\nNova demokratska stranka u Pirotu je u proteklih desetak dana uspela da se pozicionira na političkoj sceni Pirot, što su i rezultati parlamentarnih izbora u opštini Pirot i pokazali.\nKoristimo priliku da se svim članovima, prijateljima i simaptizerima NDS u Pirotu javno zahvalimo na doprinosu i podršci tokom kampanje. Posebna zahvalnost građankama i građanima Pirota koji su svoj glas dali politici Borisa Tadića. Svi oni su prepoznali ideju i viziju moderne i evropske Srbije, koju predstavlja Boris Tadić i NDS.\nNova demokratska stranka već ima svoje predstavnike u lokalnom parlamentu, a očekujemo da ćemo formirati i svoj odbornički klub i na taj način zastupati interese građana i pomagati u rešavanju njihovih problema. Svu svoju energiju uložićemo u razvitak grada i bolji život naših sugrađana, za moderan i prosperitetan Pirot.\nOhrabreni smo činjenicom da sve veći broj građana prepoznaje misiju Nove demokratske stranke i njenu viziju za razvoj Srbije i Pirota i daju nam sve veću podršku i poverenje koje nesmemo izneveriti. Boris Tadić i NDS iz dana u dan imaju sve veću podršku građana Pirota.\nSaopštenje NDS-a u Pirotu.\nVojislav Šešelj u Pirotu: Mi smo jedina prava opozicija.…\nĐački parlament Tehničke škole: Paketići deci iz Inkluzivnog…\nBeli odigrali prvu utakmicu protiv ekipe Černomoreca iz…\nSlaviša Svilarov: Građevinska sezona se odvija po planu,…\nZavršen XXII Sajam knjige i grafike u Pirotu - tradicija…\nUprkos svemu ratari mogu biti zadovoljni ovogodišnjim rodom…\nistaknuto nds tadić vladica tošić\nKako pravilno montirati auto-sedište za bebe? (VIDEO)\nGrad pomaže decu bez roditeljskog staranja\nPOGORŠAVA se epidemiološka situacija u Pirotskom okrugu, javljaju iz Zavoda za javno zdravlje\nPirot dobija moderno opremljenu medicinsku dijagnostiku, uskoro počinju sa radom DevaMed dijagnostika i DevaMed hirurgija\n21. December 2021.\nPirotska policija:Hapšenje zbog polnog uznemiravanja!


Naslov: Zna li neko... Sre 16 Jan 2008 - 11:04\nsta se desava sa HE Buk Bijela? Gdje se stalo, sta se radi, sta ce biti?\nNaslov: Re: Zna li neko... Sre 16 Jan 2008 - 14:22\nKoliko znam, RS i RS hoce da je prave, a za CG ni glasa ne javljaju. Pretpostavljam da je to sad navlaka kojom treba da se dobije amin iz CG za potapanje dela kanjona Tare? Ili nisam na dobrom kursu?\nUopsteno gledano, cini mi se da elaboracija ove teme kako na primeru ove elektrane i brane, tako i na drugim primerima ne moze a da ne dotakne vise strana: zastitu prirode (ekosistemsku i specijsko-geneticku raznovrsnost), prostora (ambijenta), klimata i podloge, deklarisani vodni (u koji bas nisam siguran, ali ni najbolje upucen, pa sam kritican) i (verovatno evidentan) energetski deficit, politicku zainteresovanost u sprezi sa ne-altruistickim i ne-razvojnim interesima energeticara i hidrogradjevinaca,. a moguce i jos ponesto sto mi nije sad na pameti.\nU takvim razmatranjima, sire gledano, javnost ce da odreaguje ako se u iole ozbiljnijem kontekstu kao adut pomene i musicarenje, a cak i gubitak razvojnih potencijala definitivnim potapanjem tako vrednih ambijenata, prostora, prirode i sl. nema nikakvog efekta spram jako izrazenih deklarisanih egzistencijalnih i jos jacih, u pozadini ne bas cistih materijalnih interesa.\n(Trudim se da ovo pisuci ostanem nacelan i pristojan. Ko zna za sta sve ovde brisu )\nStoga ovo pitanje deluje pre kao stratesko, nego kao konkretno. Slican problem je i sa drugim projektima i aktivnostima deklarisanim kao razvojnim koji su sve samo to nisu, a posle realizacije i uvidjanja propale investicije ne daju mogucnosti za popravku, bar ne u realnim okvirima ili finansijskim mogucnostima da se to izvede.\nDrugim recima, deluje mi kao slogan: "Da uzmem kad mogu dok mogu sta mogu". A imam utisak i da nije bitno da li ima smisla, vazno je samo da se radi, pa ce i da se zaradi: ako ne samo na poboljsanju bilo cega, onda i na upropastavanju, a posle ce da se i poboljsavanjem upropascenog zaradi. Nikako da se sagledaju iskustva drugih, koji su odavno kroz ovo prolazili i resenja do kojih su na kraju dosli i da se lose stvari tako preskoce. Ko zna, mozda je to i neophodno, prirodni neizbezno zakon, sta vec...?!\nUz izvinjavanje zbog politicke konotacije teksta u nastavku, ne mogu a da ne kazem da mi sadasnje rukovodjenje ministarstvima resornim za ovu temu deluje jako agresivno u tom pogledu.


Obavezne odluke u ugostiteljskim objektima - Ugostiteljstvo.com\nPostoji veoma mali broj tekstova koji na razumljiv način objašnjavaju pravne odluke u kontekstu poslovne primene. Obzirom na temu i njenu važnost, obratili smo se timu Sky POS-a i ubrzo napravili dogovor i ovaj tekst, sponzorisan s njihove strane.\n• Iznad vrata ili uz vrata prostorije za pušenje mora da postoji oznaka: "Prostorija za pušenje"\n• ispred ulaza u prostoriju za pušenje kao i u samoj prostoriji za pušenje mora se obezbediti da se u slučaju kvara ventilacionog sistema automatski pojavi oznaka: "Zabranjeno pušenje zbog kvara na ventilacionom sistemu"\nObaveštenje (Obrazac OB) mora biti obliku pravougaonika veličine 40 cm x 30 cm i istaknuto na mestu tako da je jasno uočljivo (šank, ulazna vrata...). Postoji Pravilnik8 o obliku i sadržini obaveštenja koji jasno propisuje dimenzije i tačnu sadržinu obaveštenja.\nSKY POS - Rešenje koje ide u korak za svim novinama i izmenama zakona\nSky POS nudi poslovna rešenja i odgovore na različite probleme sa kojima se ugostitelju sreću svakodnevno, pa i o onome što su u obavezi da istaknu kao firma.\nSky POS omogućava svakom ugostiteljskom objektu da se razvija, bez obzira na vrstu posla ili veličinu same kompanije.\nPosedovanje odgovarajuće tehnologije igra važnu ulogu u poslovanju. Konkurencija je velika i jaka, a ključ uspeha leži u usluzi koju pružate svojim gostima.\nU ponudi SKY POS-a nalazi se i Softver za ugostiteljstvo, koji omogućava vlasnicima kafića i restorana da prate promet, gotovinski tok, inventar hrane i u velikoj meri, pojednostavljuje knjigovodstvo. Sve u svemu, Sky POS je osmišljen i dizajniran tako da restoranima i kafićima pruži sve potrebne alate, savete i korisničku podršku, kako bi se ubrzao servis i povećala efikasnost poslovanja.\nKao što ste mogli pročitati, postoje veliki broj Zakona i Pravilnika koji uređuje rad ugostitelja. Mi smo ovim tekstom pokušali da ih sve obradimo i naglasimo najbitnije delove kako Vi sutra ne biste imali problema u radu i sa inspekcijama.\n2. Zakon o zaštiti potrošača ("Sl. glasnik RS", br. 62/2014 i 6/2016 - dr. zakon)\n5. Zakonom o turizmu i Pravilnikom o uslovima i načinu obavljanja ugostiteljske delatnosti, načinu pružanja ugostiteljskih usluga, razvrstavanju ugostiteljskih objekata i minimalno tehničkim uslovima za uređenje i opremanje ugostiteljskih objekata ("Sl. glasnik RS", br. 48/2012 i 58/2016)\n7. Zakon o fiskalnim kasama ("Službeni glasnik RS", br. 135/04 i 93/12) u članu 18. stav 3.\n8. Pravilnikom o obliku i sadržini obaveštenja iz člana 18. stav 3. Zakona o fiskalnim kasama ("Službeni glasnik RS" br.140/04 i 19/05)\n11. Zakon o privatnom obezbeđenju ("Službeni glasnik RS", br. 104/2013 i 42/2015) gde je članom 32. stav 1.\nOBRAZAC OB OBAVEŠTENJE FISKLANI ISEČAK


Trovači vazduha koje sigurno imate kod kuće - Smedia\nTrovači vazduha koje sigurno imate kod kuće\n23.03.2018 | 22:00\n23.03.2018 | 22:10\nOkrečili ste zidove, ofarbali ogradu na terasi, prelakirali podove… kuća blista! Ali, šta se dešava sa vazduhom koji sada udišete u svom čistom, renoviranom stanu? Pun je otrova, ukoliko niste koristili boje na kojima piše da nisu toksične.\nOsim što zagađuju vazduh koji udišemo u zatvorenom prostoru, sprejevi doprinose i zagađenju na otvorenom. Iznenađujuća nova studija zaključila je da predmeti za domaćnstvo poput dezodoransa, laka za kosu, suvog šampona u spreju… čine polovinu spoljašnjeg zagađenja u gradovima. Zato, koristite ih što manje.\nMožda volite kada vaš dom lepo miriše, ali mnoga sredstva koja imaju tu namenu su veliki zagađivači vazduha. Zato, umesto da...\nGUSGUS U BEOGRADU!\nStomačni problemi i ishrana: Namirnice koje regulišu probavu i nadutost\nUkoliko imate stomačne probleme, stručnjaci savetuju da ne uzimate odmah tablete, nego da prvo pokušate sa konzumiranjem neke ...\nUkoliko ste tokom ovih lepih dana mrzovoljni, nervozni i nezadovoljni sobom i celim svetom, možda ste potpuno nesvesno pod uticajem negativne energije, ...\nUkoliko ste povremeno anksiozni ili imate poremećaj anksioznosti, znajte da neke vežbe mogu da vam pomognu u ublažavanju simptoma.\nJEDE VAM SE NEŠTO SLATKO? Preporodićete svoje telo kada prestanete da uzimate šećer\nPrestanite da jedete šećer prateći ova 4 koraka: Odredite sebi cilj: Želim ...\nZnate već da je fizička aktivnost dobra za zdravlje, a evo još jednog razloga da budete aktivni...\nBrojne supstance u sintetičkim farbama štetne su za zdravlje. Najopasnije aditive E122 i E132 sadrže crvena i plava. Alergija izazvana prehrambenim ...\nZbog gledanja u ekran sve više kratkovide dece\nDoktor Ljiljana Maksić Matić, oftalmolog: Svako treće dete koje sada polazi u prvi razred ima neku oftalmološku anomaliju. Na prvi pregled već oko ...\nZAMISLITE ŽIVOT BEZ KOFEINA: Šta će se dogoditi u vašem organizmu ukoliko PRESTANETE da pijete KAFU?!\nKofein, najviše konzumiran stimulans, ima svoje dobre strane kao što su bolje ...\nOdređeni lekovi koji se uglavnom koriste za infekcije donjeg dela urinarnog trakta, za nebakterijski hronični prostatitis, nekomplikovani cistitis... ...\nNE TREBA VAM SKUP ŠAMPON! Sve što vam je potrebno da se zauvek rešite PERUTI već imate U KUHINJI\nDa biste uklonili perut, ne morate da kupujete skupe preparate – sve što ...\nRECEPT ZA ZDRAV I HARMONIČAN ŽIVOT: Osam saveta drevnih Maja – svi govore o ovim STARIM MUDROSTIMA\nTi recepti imaju svoje mesto u današnjoj holističkoj medicini, a mi vam prenosimo ...\nMuškarci obično sazrevaju pored žene koju vole, ali posebno se menjaju, kada od vas dvoje, postanete porodica od vas troje. Ako do sada … "Tipične ...


AdIT2012 | ITAcademy blog\nNe pamti se kada je fraza Internet pretraživač korišćena van teorijskih udžbenika, stručne literature i neveštih pokušaja lokalizacije. Jednostavno, danas se ta fraza izgovara Gugl. Naravno, prihvatam činjenicu da će se tu i tamo javiti neki stručnjak za optimizacju za pretraživače i navesti Yahoo, Bing, Blekko na šta ga vi slobodno pitajte da vam objasni kako se radi SEO za Yahoo. Na kraju krajeva pitajte ga gde on pretražuje. Kao i vi i ja, tako i on jednostavno - gugla.\nKoliko god danas to čudno izgledalo Google je nekad bio samo još jedan servis za indeksiranje i pretragu sadržaja na Internetu. Ono što ga izdvaja nije metod kako on taj posao obavlja već jedna jedina činjenica da ono što nudi kao rezultat predstavlja najbolju ponudu za korisnike. Google je najpopularniji zato što je njegov proizvod na tržištu najbolji od drugih. Google je servis koji daje najrelevantnije, najkvalitetnije, najbrže rezultate pretrage na Internetu. Simple as that!\nMaja Magdelinić i Mario Janković Romano, Google “AdWords”\nGostovanje predavača iz Google Dublin centra, glavne evropske kancelarije, samo mi dodatno potvrđuje filozofiju poslovanja ove kompanije - ponuditi sjajno korisničko iskustvo, uz dizajn koji je toliko dobar da je faktički neprimetan, omogućiti korisnicima vrhunsku tehničku podršku i konačno nastojati da se u celom procesu posluje profitabilno.\nImpresionira posvećenost kojom su Maja Magdelinić i Mario Janković Romano održali predavanje i komunicirali sa polaznicima. Nisam stekao utisak da je ovo bila promocija ili reklama Google AdWords servisa. Baš naprotiv. Prisutni su mogli da dobiju prikaz, ne malog broja, prednosti i pogodnosti oglašavanja preko Gugla. Akcenat predavača je da prikažu sve vrednosti koje vi kao korisnik Interneta imate ukoliko želite da se oglašavate online preko AdWordsa.\nOvaj aspekt poslovanja Gugla je za mene najveći utisak sa predavanja. Zaista imam utisak da je pažnja kompanije usmerena ka korisniku, ka izradi proizvoda koji zadovoljavaju njihove želje i potrebe. Tek potom na red dolazi briga o plasmanu tog proizvoda na tržištu.\nProfesor Dragan Varagić u svojoj prezentaciji o optimizaciji i PPC oglašavanju takođe je vrlo predano nastojao da prikaže polaznicima razloge zašto je najviše od svega potrebno raditi na kvalitetnom sadržaju. Poznavanje alata i metoda SEO optimizacije ne garantuje visoke pozicije na Guglu. Budžeti za PPC nisu beskonačni, doći će period kada više nećete moći da ulažete u reklame. Takođe, ako se isključivo fokusirate na tehničke detalje SEO optmizacije vrlo lako možete izgubiti sve što ste gradili već nakon sledećeg ažuriranja Gugl algoritma. Suština dobrog SEO projekta je jednostavna - korisnik nakon što klikne na vaš link na vrhu pretrage na vašem sajtu pronalazi ono što je prethodno tražio na pretraživaču. Dajte im sadržaj, proizvod koji je dovoljno kvalitetan, bolji od konkurencije i tek tada možete tvrditi da je vaš SEO uspeo. Posredna korist je da će sam sadržaj privući mnoštvo lajkova, tvitova i dolaznih linkova, a priznaćete to je ono što je u SEO marketingu izuzetna vrednost.\nVizuelno najbogatija prezentacija je bilo predavanje Dejana Nikolića. “Nisam ni spremio Power Point prezentaciju” rekao je Dejan i nakon uvodnog dela predavanja ulogovao se u svoj Google Anlytics nalog. Usledio je opis nekoliko studija slučaja (Story.rs, prodaja Njuz.net knjige) koje su na najbolji način prikazale metode primene dostupnih online servisa radi povećanja posete i konverzija na sajtovima. Interesantno je bilo slušati koje su sve moguće primene AdWords oglašavanja u zavisnosti od potreba. Analiza broja poseta, broja pregledanih strana po posetiocu, strategija plasiranja oglasa na “long tail” fraze (fraze koje se sastoje od 3 i više reči) su u tim slučajevima donele rezultate.\nNaravno, u nekoj drugoj situaciji rezultati bi možda izostali, što samo pokazuje da se pre primene strategija online promocija mora izvršiti detaljna analiza inputa i željenih outputa. Dopala mi se demistifikacija pojma konverzija. Ne dolaze svi posetioci na sajt radi ostavljanja mejla, kupovine proizvoda ili prijave. Neko traži opšte informacije, neko gleda dizajn sajta, neko sakuplja materijal za seminarske radove, dok neko možda samo želi da uporedi proizvode i cene sa drugim sajtovima, a tek jedan broj posetilaca želi uslugu ili proizvod. Svakom od njih treba ponuditi sadržaj. Postoje dakle konverzije za svaki tip posetilaca i konačno svakog treba “konvertovati” u zadovoljnog posetioca.\nBriga o korisniku i rad na kvalitetnom sadržaju se provlači kao glavna tema kroz sva predavanja. Sada kada se osvrnem na seminar onda mogu sa sigurnošću da kažem da je AdIT2012 potpuno ispunio moja očekivanja. Ćaskanje sa predavačima nakon seminara - čist bonus.\n*Potpunu fotogaleriju sa seminara možete pogledati na Facebook stranici Centra za razvoj karijere\nTekst napisao Nenad Pantelić - Web Ad & Analytics Assistant @ LINKgroup


Ono što nije uspio United odradio je Tottenham - Stiže pojačanje iz Real Madrida - Sportske.Info - Regionalni Sportski Sajt\nHome / fudbalinostrani / Ono što nije uspio United odradio je Tottenham - Stiže pojačanje iz Real Madrida\nOno što nije uspio United odradio je Tottenham - Stiže pojačanje iz Real Madrida\nMilan Krivaja 16.9.20 | sportske.info\nUnited ga je zaista dugo ciljao, tražio način kako da ga dovede mjesecima, bili su odlučni, ali u jednoj stvari nisu htjeli da popuste i na kraju su ostali bez njega.\nEkipa Tottenhama dobit će pojačanje iz Real Madrida. Novi fudbaler Spursa postat će lijevi bek, sjajni 23-godišnji fudbaler tima iz Madrida.\nSergio Reguilon je protekle sezone igrao fantastično u Sevilli. Ipak, to mu nije bilo dovoljno da mu Zinedine Zidane ukaže priliku u Realu i odlučeno je da se on proda. Manchester United je pokazivao ogroman interes.\nIpak, nisu Crveni đavoli željeli u ugovor uključiti klazuzlu po kojoj bi ga Real u svakom trenutku mogao otkupiti i posao je propao jer je jasna bila odluka čelnika Uniteda da se ovaj igrač dovede samo u konačnom i potpuno završenom transferu.\nTottenham je sa druge strane pristao na sve uslove Madriđana i tako. Reguilon se brzo dogovorio sa Spursima, a Real će od transfera zaraditi 30 miliona eura i još će imati i opciju da pozove nazad i otkupi svog igrača kad god to poželi.\nUskoro će transfer biti službeno potvrđen, a treba svakako istaći da Spursi pregovaraju i o posudbi Garetha Balea i neće biti iznenađenje i ako Velšanin završi u Londonu do kraja prelaznog roka.


RTS :: Sporedni lik iz video-igre kao junak na velikom platnu: Gejmerska (est)etika i posledice\nKultura Sporedni lik iz video-igre kao junak na velikom platnu: Gejmerska (est)etika i posledice\nFilm "Free Guy"\nsubota, 13. nov 2021, 16:07 -> 16:37\nVideo-igre zauzimaju ogroman procenat slobodnog vremena koje je stanovništvo planete ranije koristilo da čita, sluša radio, ili ide u bioskop. Umetnici našeg vremena to itekako imaju u vidu, pa svoje nove romane, drame, i scenarije pišu obraćajući se eksplicitno ovoj novoj publici. Iako se film Glavni heroj može posmatrati kao rutinski odrađena komedija na teme iz sveta video-igara, on zapravo predstavlja najavu jedne nove generacije filmova.\n„Prokletstvo video-igara na filmu" (video game movie curse) je pojam koji je skovan kako bi se objasnio višedecenijski trend neuspešnih pokušaja holivudskih studija da se u umetničkom i komercijalnom smislu nadovežu na sve uticajniju popularnu kulturu video-igara. Dugo vremena je izgledalo da, koliko god truda, ljubavi, i kreativnog duha filmadžije uložile da na srebrni ekran prenesu neko kultno ostvarenje iz sveta video-igara, rezultat, ako već ne bi bio potpuna estetska i komercijalna katastrofa, svakako ne bi uspeo da u svetu filma ostvari ni delić one kultne relevantnosti koja kopirani izvornik prati u svetu video-igara.\nDelovalo je kao postoji nekakva metafizička barijera između dve ove dve vizualne umetnosti koja sprečava da se likovi, priče, i žanrovski obrasci sa uspehom prebace iz jednog u drugi medij, iako već decenijama međusobno dele veliki deo kreativnog procesa u svom nastajanju (režiju, scenario, glumu, animaciju, kostimografiju, scenografiju itd). Rani filmovi zasnovani na video-igrama - poput Braće Super Mario (1993), Uličnog borca (1994), ili Mortal kombat (1995) - bili su školski primeri drugorazrednog treša, ali su zaradili dovoljno da bi naveli studijske menadžere i kreativne radionice da nastave da pokušavaju.\nJer jedna stvar je svima bila očigledna: popkulturni fenomen koji je na globalnom nivou u stanju da drži čitavu jednu socijalnu grupu prikovanu uz ekran stotinama sati uz pravilnu obradu sigurno može biti iskorišćen da se ta socijalna grupa namami u bioskope na još par sati pride.\nVideo-igra na velikom platnu\nPrvi projekti koji su imali solidan uspeh bioskopima bili su oni koji su estetiku i pripovedački tok video-igara sa uspehom pretakali u estetiku odgovarajućih žanrovskih filmova ili čak čitavih franšiza. To, međutim, nisu bile „video-igre na filmu", već manje više šablonski filmovi koji su likove i priče pozajmljivali iz video-igara, kao što je slučaj sa serijalima Pljačkaš grobnica (2001-2003) i Pritajeno zlo (2002-2021), ili sasvim korektno ekranizovanim pojedinačnim filmovima poput „Diznijevog" ostvarenja Princ od Persije: pesak vremena (2010) ili „Juniversalovog" Vorkrafta (2016). Ali svaki od ovih manje-više komercijalnih uspeha bio je praćen sa bar dva-tri ambiciozna ostvarenja koja su računala na ozbiljno unovčavanje etabliranih brendova u svetu video-igara, da bi spektakularno propali na blagajnama.\nProces kulturne interakcije video-igre i filma se u međuvremenu intenzivno odvijao na tri potpuno odvojena koloseka. Na prvom se pojavljivalo sve više kultnih filmova koji nisu bili zasnovani na video-igrama, ali koji su delili njihovu estetiku i narativni stil - u njih spadaju legendarni Matriks (1999), ili visoko estetizovani filmovi kao što su Sucker Punch (2011), Alita: borbeni anđeo (2019), serijal Džon Vik (2014-2019), ili revolucionarni Hardkor Henri (2015) Ilje Najšulera.\nNa drugom koloseku scenariji, gluma, i režija u samim video igrama - pogotovo u avanturama i „igrama uloga" (RPG) postajali su toliko kompleksni i kvalitetni, da su sa lakoćom nadmašivali analogna ostvarenja u svetu filma i televizije. Primera radi, igre iz serije Zvezdani ratovi: vitezovi Stare republike (KOTOR, 2003-2005) imaju značajniji kultni status među publikom od najnovijih filmova iz ove franšize, dok je serijal igara Mass Effect (2007-2012) relevantniji element moderne naučne fantastike od bilo kog originalnog filmskog ostvarenja koje je nastalo u isto vreme.\nNajzad, na trećem koloseku pojavio se niz filmova koji su, pored specifične estetike, takođe tematizovali video-igre kao takve i obraćali se neposredno njihovoj publici - ovde pre svega treba pomenuti „Diznijev" animirani serijal Razbijač Ralf (2012-2018), Spilbergov ambiciozni kompjuterski animirani spektakl Igrač broj 1 (2018), kao i ne naročito kvalitetnu, ali komercijalno uspešnu komediju Pikseli Krisa Kulumbusa iz 2015. godine.\nOva kategorija filmova je naročito bitna, jer u njima, zapravo, vidimo odustajanje od pokušaja da se estetika video-igre prevede u estetiku filma; umesto toga, ovi filmovi pokušavaju da se „gejmerskoj" publici obraćaju njenim sopstvenim jezikom. Njihov osnovni nedostatak, pritom, ostaje prejako oslanjanje na nostalgičnu estetiku osmobitnih igara iz osamdesetih i devedesetih godina kao na etabliranu kulturnu vrednost, čime se u izvesnoj meri (opet) promašuju realije i estetika savremene globalne zajednice igrača.\nGejmerski film sniman za gejmere\nOvih dana je u bioskope stigao film koji predstavlja korak dalje u ovom prožimanju filma i video-igre kao estetskih i umetničkih formi. Film Free Guy reditelja Šona Levija sa Rajanom Rejnoldsom u glavnoj ulozi kod nas je nezgrapno preveden kao Glavni heroj. Bolji prevod u duhu srpskog jezika bio bi Slobodan igrač, iako fraza doslovno znači „Slobodni Lik", što je igra reči, budući da je glavni junak doslovno jedan od likova u video-igri, a pritom se i zove Lik (Guy). Preciznije, Rejnolds igra osobu koja se u svetu igara uloga (RPG) tehnički naziva NPC (non-player character, lik-koji-nije-igrač), i čija je jedina uloga da izigrava jednog od hiljada digitalnih statista unutar kompleksne scenografije i arhitekture izmišljene masovne igre uloga za više igrača (MMORPG) pod nazivom Slobodni grad (Free City).\nZahvaljujući naprednom kodu igre, zamišljene kao naglašeno realistična mešavina igara kao što su Fortnite, GTA, i World of Warcraft, ovaj sporedni lik (po imenu Lik) stiče samosvest (i to ni manje ni više, nego tako što se zaljubljuje u jednog od igrača) i pokreće kaskadu događaja koji imaju dalekosežne posledice u stvarnom svetu, sve vreme potpuno nesvestan da predstavlja samo „inventar na digitalnom igralištu".\nIako priča filma deluje kao duhovita, ali rutinska kombinacija proslavljenih „kartezijanskih" filmova o virtualnoj stvarnosti kao što su Matriks, Trumanov šou (1998), ili Otvori oči (1997), sa popularnom temom humanizovanja veštačke inteligencije koja se kao motiv može pratiti kroz praktično celu istoriju filma od Langovog Metropolisa (1927), preko Skotovog Blejd ranera (1982), sve do Piksarovog Volija (2008), Free Guy zapravo razbija ove pripovedačke šablone na nekoliko važnih nivoa.\nPre svega, pripovedanje se odvija u potpunosti u trećem licu - Lik postepeno otkriva stvarnost koja je gledaocima sve vreme poznata i razumljiva. Pritom njegovo osvešćenje šalje gledaocima potpuno različitu poruku od osvešćenja Nea u Matriksu ili Trumana u Trumanovom šou.\nCilj priče uopšte nije da navede publiku na filozofska razmišljanja o tome „da li je svet u kome živimo kompleksna simulacija", već nešto sasvim drugo - da izgradi empatiju publike prema jednoj specifičnoj vrsti junaka koja predstavlja fenomen isključivo vezan za svet igara uloga, i da tematizuje etički problem koji je dobro poznat među igračima u ovoj vrsti igara.\n„NPC prava" i etičke zavrzlame igara uloga\nPitanje odnosa igrača prema „inventaru", odnosno prema „likovima-koji-nisu-igrači" (NPCs) predstavlja važnu temu unutar igračke supkulture još od vremena kada su se igre uloga igrale „pomoću olovke i papira", tj. pre nego što su počele da se koriste kao pripovedački mehanizimi u video-igrama.\nIako su „igre uloga" primarno zamišljene kao simulacija interakcija između samih igrača, gde sporedni likovi predstavljaju samo „pomoćne točkiće za pokretanje radnje", dinamika odnosa sa njima uvek je imala važan etički kontekst, budući da se upravo preko nje uspostavljao moralni kompas igrača i aksiološki sistem njegovog lika u igri. To je dovelo do toga da je u modernim igrama interakcija između igrača u velikoj meri svedena isključivo na borbu, trgovinu/otimačinu, i rudimentarno gestikuliranje, dok se pravo „igranje uloga" manifestuje upravo u interakciji sa NPC likovima. Odnos igrača prema sporednim likovima tako postaje predmet naročite fascinacije, utoliko više, što sami sporedni likovi postaju sve kompleksniji i psihološki dublji.\nOvo je veoma popularna tema u krugovima igrača, koja je bogato odražena u popkulturnim proizvodima koje ova zajednica stvara za svoje potrebe već decenijama. Na primer, i kultnoj amaterskoj internet seriji Gilda (The Guild, 2007-2013) jedan od igrača se zaljubljuje u devojku koja predstavlja pozadinskog lika, i preživljava nervni slom kada se memorija ovog lika briše prilikom ažuriranja igre.\nInterakcije igrača sa „en-pi-sijevima" predstavlja centralnu temu i australijske serije amaterskih skečeva Epic NPC Man, koja u naglašeno montipajtonovskom duhu istražuje upravo osnovnu premisu filma Glavni heroj - kako sporedni likovi doživljavaju igrače i njihov nemarni i okrutni odnos prema „inventaru" u igrama.\nČinjenica da se ovaj film primarno bavi upravo tom temom - preispitivanjem moralnog odnosa igrača u video-igrama prema nebrojenim digitalnim statistima koje ubijaju, obljubljuju i maltretiraju tokom svojih virtualnih avantura - predstavlja ključni motiv po kome se on razlikuje od, recimo, Spilbergovog Igrača br. 1. Dok Spilberg nominalno snima film za gejmersku zajednicu, usvajajući njenu estetiku, ikonografiju i žargon, njegova osnovna poruka i dalje je zasnovana na ideji da video-igre predstavljaju surogat i anomaliju, problem koji treba ispraviti. Na kraju filma, Spilberg ostaje zabrinuti roditelj koji svom detetu gunđa da „ostavi tu igricu i izađe da se igra napolju".\nIako tema virtualnog sveta kao surogat-života jeste dotaknuta u Glavnom heroju (štaviše, u nakalemljenom srećnom kraju ona je pomalo nasilno i niotkuda izbačena u prvi plan), ona, baš kao i pitanje samosvesti i solipsizma, uopšte nije centralna. Osnovna tema filma je problem koji je konkretno vezan za igračku zajednicu, a to je upravo korišćenje igara kao katarzičnog otpusnog ventila za nemoralno i nečovečno ponašanje prema „nevinim sporednim likovima" prema kojima ne postoji nikakva formalna moralna obaveza.\nPritom ovde nije reč o varijaciji na Hegelovu „dijalektiku roba i gospodara" kakvu vidimo u seriji Zapadni svet (Westworld, 2016-), gde se okruženje igre koristi kao povod za mizantropsko omalovažavanje ljudskosti kao „civilizovane maske" koju nosimo samo zato što nas društvo u stvarnom svetu na to primorava.\nPoruka Glavnog heroja je nešto sasvim drugo - ljudi imaju potrebu za dobrotom i moralnošću, čak i u situacijama igre, čak i u situacijama kada je „sve dozvoljeno". U sasvim drugačijem dijalektičkom obrtu - Rejnoldsov Lik se emancipuje do istinskog, „glavnog heroja" igre Slobodni grad zato što demonstrira celom svetu empatiju i solidarnost prema izmišljenim digitalnim likovima, i svet to nedvosmisleno prepoznaje kao vrednost.\nNa taj način se sam pojam „slobode" etički emancipuje od „slobode da se radi šta se hoće" do istinske moralne autonomije - slobode da se postupa u skladu sa dobrotom i vrlinom iako nas niko na to ne tera, a samo zato što je to naš slobodan izbor.\nOvakve etičke zavrzlame, baš kao i sloboda igrača da upravlja moralnim izborima junaka u svojoj avanturi, predstavljaju osnovnu razliku između pripovedačkog žanra video-igre na jednoj, i tradicionalnih narativa kao što su film, strip ili roman na drugoj strani.\nPriče video-igara su u svom paradigmatskom obliku „priče sa otvorenim krajem" i od scenarista ovog žanra se već godinama očekuje da junake video-igara unapred programiraju „otvoreno", kako bi igrač mogao na različite načine da moralno evoluira njihov lik. Ključnu ulogu u toj evoluciji predstavlja upravo interakcija sa sporednim likovima, i stoga priča Glavnog heroja predstavlja izvanredno aktuelan prodor u srž jedne supkulture koju Holivud do sada nije najbolje razumeo, čak i kada je proizvodio filmove koji su joj se dopadali.\nZato je važno obratiti pažnju na Glavnog heroja, jer on - iako se može posmatrati samo kao rutinski odrađena komedija na teme iz sveta video-igara - zapravo predstavlja najavu jedne nove generacije filmova, koja se neće konformirati strogim žanrovskim matricama filma, već će sebi, u duhu barokne i apsurdističke estetike video-igara, dopuštati kudikamo više - slobode.\nOvo je svakako dobra vest za Holivud, koji je prethodnih decenija postao do te mere sputan vlastitim šablonima, da su filmovi koji su na nivou pripovedanja u stanju da nas iznenade postali prava retkost. Za to isto vreme, video-igre na planu scenarija, režije, pa čak i glume rutinski nadmašuju filmove sa holivudske A-liste, upravo zato što svojim likovima daju više slobode i prostora za razvoj i eksperimentisanje.\nNe treba zaboraviti da su video-igre danas na sebe u potpunosti preuzele neke stare umetničke žanrove i estetike koji se više uopšte ne mogu pronaći u svom originalnom mediju - avanturističke romane, međuratnu radio-dramu, noarovski krimić, akcijaš B-kategorije i mnoge druge.\nVideo-igre zauzimaju ogroman procenat slobodnog vremena koje je stanovništvo planete ranije koristilo da čita, sluša radio, ili ide u bioskop. Umetnici našeg vremena to itekako imaju u vidu, pa svoje nove romane, drame, i scenarije pišu obraćajući se eksplicitno ovoj novoj publici. Neko sklon melanholiji u tome može videti kraj jedne epohe. Ali ako se uzme u obzir učmalost i sterilnost visokobudžetskih filmskih produkcija našeg vremena, pre će biti da je to dašak svežeg vazduha, ili čak - iz perspektive Glavnog heroja - duh slobode.


Ukoliko radite sami ili u grupi i želite biti organizovaniji, obratite pažnju na aplikaciju KanbanFlow. Uz brz korisnički interfejs i efikasnost, prednost je i to što se može koristiti potpuno besplatno.\nFOTO: Computer Weekly\nŠta je KanbanFlow?\nKanbanFlow je internet alatka za upravljanje projektima koja vam pomaže oko vizualizacije i saradnje sa timom. Virtuelna saradnja je prednost u situacijama, kada članovi tima ne mogu trenutno biti tu ili su odsutni na duže vreme.\nStudentima, koji redovno imaju predavanja ovo može biti olakšavajuća okolnost, jer se ne moraju sastajati, već svako može raditi sa mesta na kome se nalazi. Na taj način možete uštedeti dosta vremena.\nIz čega se sastoji aplikacija i čemu služi?\nSastoji se iz Kanban tabele, koja je podeljena u više kolona. Samo jedan pogled na nju daće vam uvid u trenutnu situaciju vašeg rada. Kolone možete podesiti na onaj način koji vam najviše odgovara. Kanban tabela vam daje odličan pregled trenutne situacije posla kojim se bavite.\nVizualizacija timskog rada pojednostavljuje komunikaciju i dovodi do poboljšanja efikasnosti. Sve promene koje napravite na tabli biće vidljive za sve članove tima. U svakom trenutku ćete znati šta vaš tim radi.\nOva aplikacija je odlična za studente koji rade u grupi. Može se tačno odrediti koji je čiji zadatak i pratiti njegova realizacija na tabeli. Ne morate slati poruke jedni drugima kao podsetnike da zadatak mora biti obavljen. KanbanFlow će vam slati e-mail podsetnike, ukoliko se približite datumu koji ste odredili kao granicu za obavljanje zadatka.\nKako što jednostavnije koristiti aplikaciju?\nKako biste izbegli prepreke, možete ograničiti broj zadataka u određenoj koloni. To će vas naterati da prvo završite zadatke, pa tek onda da započnete nove. Smanjivanjem broja zadataka postaćete više fokusirani i produktivniji.\nU okviru jednog, glavnog, zadatka možete postaviti i nekoliko manjih. Kada neki od tih manjih zadataka obavite, samo štiklirajte kvadratić pored.\nUkoliko neki zadatak radite svakog dana, nedelje ili meseca, možete podesiti opciju ponavljanja. Treba samo napomenuti koliko često zadatak treba biti obavljan, a sama aplikacija će vam napraviti novu kopiju po završetku zadatka.\nKada označite zadatke kao završene, grupišu se prema datumu kada su završeni. Vrlo lako možete saznati koliko toga ste uradili prethodne nedelje. Nema potrebe za ručnim arhiviranjem završenih zadataka. Prikazuju se samo 20 najskorijih zadataka.\nČak i kada imate preko 100 ili 1000 zadataka na svojoj tabli, bez problema možete naći ono što vam treba. Možete tražiti bilo koju reč koja se nalazi u imenu zadatka, opisu, komentarima itd. Rezultati uključuju i arhivirane i vidljive zadatke.\nZašto koristiti Pomodoro tehniku?\nFOTO: Personal Kanban\nKada radite u timu, odmah se može videti šta ostali ljudi tima rade trenutno, šta je urađeno i šta se još treba uraditi. Po izboru možete pratiti vreme koje će vam biti potrebno za izvršavanje nekog zadatka uz pomoć tajmera. Tajmer podražava popularnu Pomodoro tehniku za upravljanje vremenom.\nNa taj način možete povećati produktivnost, tako što ćete raditi u intervalima od 25 minuta sa kraćim pauzama. Možete koristiti i običnu štopericu, ukoliko ne želite da striktno odredite vreme koje vam je potrebno za obavljanje zadatka.\nDa li se može koristiti i preko telefona?\nKanbanFlow se može koristiti i preko telefona. Podržava ga Android, iPhone, Windows Phone i većina ostalih pametnih telefona.\nNa sledećem linku možete pogledati ocene korisnika i još neke mogućnosti aplikacije.\nIzvori: Getapp / KanbanFlow / Lifehacker / Pomodoro-tracker


Pregled materijala sa 41. sjednice Vlade Zeničko-dobojskog kantona, održane 03.11.2011. godine\nNalazite se:Vlada|Sjednice Vlade|Usvojeni akti|Sjednice Vlade u 2011.godini|Pregled materijala sa 41. sjednice Vlade Zeničko-dobojskog kantona, održane 03.11.2011. godine\nOdluka o preraspodjeli sredstava u Budžetu Zeničko-dobojskog kantona za 2011. godinu za budžetske korisnike Ministarstvo za privredu i Ministarstvo za poljoprivtrdu, šumarstvo i vodoprivredu\nZaključak o usvajanju izmjene i dopuna Programa utroška budžetskih sredstava u 2011. godini Ministarstva za privredu - Subvencije preduzećima u privatizaciji i poticiji u industriji\nOdluka o dodjeli sredstava IP "Krivaja" d.o.o. Zavidovići u svrhu pokretanja proizvodnje\nZaključak o izmjeni Zaključka o usvajanju Programa utrošks sredstava iz Budžetu Zeničko-dobojskog kantona za 2011. godinu Ministarstva za obrazovanje, nauku, kulturu i sport, razdjel 22, budžetska organizacija 01, potrošačka jedinica 0001, ekonomski kod 821600, pozicija "Rekonstrukcija i investiciono održavanje" broj 02-14-17805/11 od 28.06.2011. godine\nOdluka o odobravanju finansijskih sredstava privrednom subjektu „R-produkt“ d.o.o. Visoko na ime subvencioniranja administrativnih troškova kod izgradnje proizvodnog objekta\nOdluka o odobravanju finansijskih sredstava privrednom subjektu „H-M Promet“ d.o.o. Maglaj na ime subvencioniranja uvođenja i certifikacije međunarodnih standarda za upravljanje kvalitetom EN-ISO 9001:2008\nOdluka o odobravanju finansijskih sredstava privrednom subjektu „AREL“ d.o.o. Zenica na ime subvencioniranja uvođenja i certifikacije međunarodnih standarda za upravljanje kvalitetom EN-ISO 9001:2008\nOdluka o odobravanju finansijskih sredstava privrednom subjektu „VELBOS“ d.o.o. Žepče na ime subvencioniranja uvođenja i certifikacije međunarodnih standarda za upravljanje kvalitetom EN-ISO 9001:2008\nZaključak o odobravanju sredstava namijenjenih za poslove nadzora nad izradom Šumsko-gospodarske osnove za državne šume za Šumsko-gospodarsko područje Kakanjsko\nZaključak o odobravanju sredstava za nabavku dotrajalih dijelova zimskih uniformi za čuvarsku službu Kantonalne uprave za šumarstvo\nZaključak o odobravanju isplate sredstava uzgajivačima sa područja Zeničko-dobojskog kantona na ime premija za uzgoj brojlera\nZaključak o davanju saglasnosti na Protokol o primopredaju i ulasku u posjed nekretnina i o pravu korištenja objekta „Penzionerski dom“ Zenica\nOdluka o promjeni namjene korištenja sredstava doznačenih JU Centar za socijalni rad Zenica\nZaključak o odobravanju sredstava JU Centar za socijalni rad Visoko u svrhu poboljšanja uslova rada i kvaliteta usluga za korisnike prava iz socijalne zaštite\nZaključak o odobravanju sredstava Lazić Vjekoslavu, povratniku u općinu Maglaj, na ime troškova sanacije ratnim dejstvima djelimično devastiranog stambenog objekta, s ciljem stvaranja minimalnih uslova za stanovanje\nZaključak o odobravanju sredstava Općini Maglaj, na ime troškova sanacije ratnim dejstvima devastiranog stambenog objekta Omić Delve, s ciljem stvaranja minimalnih uslova za stanovanje\nZaključak o odobravanju sredstava Općini Maglaj, na ime troškova nabavke i ugradnje materijala za adaptaciju kupatila u djelimično obnovljenom stambenom objektu Budimir Ante, povratnika u Maglaj, s ciljem stvaranja minimalnih uslova za stanovanje\nZaključak o odobravanju sredstava Općini Žepče, na ime troškova rekonstrukcije krovne konstrukcije na ratnim dejstvima oštećenom stambenom objektu Hodžić Hasana, povratnika u Žepče, s ciljem stvaranja minimalnih uslova za stanovanje\nZaključak o odobravanju sredstava Općini Olovo, na ime troškova priključka na elektro-energetsku mrežu novoizgrađenog stambenog objekta Karaga Safeta, povratnika u Olovo, s ciljem stvaranja minimalnih uslova za stanovanje\nZaključak o odobravanju sredstava Općini Olovo, na ime učešća Zeničko-dobojskog kantona u sufinansiranju ugovornih obaveza nastalih pri realizaciji Projekta ZP09- obnova i rekonstrukcija četri stambena objekta za povratnike srpske nacionalnosti u općinu Olovo, s ciljem potpore održivom povratku\nZaključak o odobravanju sredstava Selimspahić Eldinu iz Zenice, na ime dijela troškova izgradnje hidrauličnog lifta za lica sa invaliditetom\nRješenje o razrješenju člana Školskog odbora Gimnazije „Muhsin Rizvić“ Breza\nRješenje o konačnom imenovanju člana Školskog odbora Gimnazije „Muhsin Rizvić“ Breza\nRješenje o razrješenju člana Školskog odbora Osnovne škole „Mula Mustafa Bašeskija“ Donje Moštre, Visoko\nRješenje o konmačnom imenovanju na mjesto člana Školskog odbora Osnovne škole „Mula Mustafa Bašeskija“ Donje Moštre, Visoko\nZaključak o vraćanju Upravnom odboru Univerziteta u Zenici, Prijedlog Zaključka o davanju saglasnosti na Pravila o načinu formiranja cijene usluga i Cjenovnika usluga Metalurškog instituta „Kemal Kapetanović“ Univerziteta u Zenici, na nadležno postupanje\nZaključak kojim se povlači sa rasprave, Prijedlog Zaključka o odobravanju sredstava Savezu izviđača općine Zenica na ime dijela troškova realizacije projekta „Jednostavno izviđaštvo u Zeničko-dobojskom kantonu“, na prijedlog Ministrice Ministarstva za obrazovanje, nauku, kulturu i sport\nZaključak kojim se povlači sa rasprave, Prijedlog Zaključka o odobravanju sredstava Medžlisu Islamske zajednice Visoko na ime troškova realizacije projekta vanjskog uređenja Tabhanske džamije u Visokom, na prijedlog Ministrice Ministarstva za obrazovanje, nauku, kulturu i sport\nZaključak kojim se povlači sa rasprave, Prijedlog Zaključka o odobravanju sredstava NIPD „Naša riječ“ iz Zenice na ime dijela troškova izdavanja zbirke novinskih priča „Golubica“, na prijedlog Ministrice Ministarstva za obrazovanje, nauku, kulturu i sport\nOdluka o uvećanju sredstava u Budžetu Zeničko-dobojskog kantona za korisnika Kantonalna direkciju za ceste\nZaključak o odobravanju sredstava Općini Usora u svrhu sufinansiranja projekta završetka izgradnje-uređenja okoliša središnjeg spomen-obilježja poginulim braniteljima 110. brigade HVO Usora i žrtvama domovinskog rata\nZaključak o odobravanju sredstava Durić Ziji iz Zenice, 70% RVI, u svrhu kupovine stana i trajnog rješavanja stambenog pitanja\nZaključak o odobravanju sredstava Tanasić Almiri, demobiliziranoj braniteljici iz Olova, u svrhu kupovine i adaptacije stambenog objekta i trajnog rješavanja stambenog pitanja porodice\nViše iz kategorije: « Pregled materijala sa 40. sjednice Vlade Zeničko-dobojskog kantona, održane 26.10.2011. godine Pregled materijala sa 42. sjednice Vlade Zeničko-dobojskog kantona, održane 01.12.2011. godine »


Јавни позив за подношење захтева јединица локалне самоуправе за расподелу дела средстава из буџетског фонда за програм локалне самоуправе – Grad Kragujevac\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave, Komisija za sprovođenje postupka i utvrđivanja predloga za raspodelu sredstava, raspisalo je Javni poziv za podnošenje zahteva jedinica lokalne samouprave za raspodelu dela sredstava iz budžetskog fonda za program lokalne samouprave.\nRaspodela sredstava vršiće se za ostvarivanje sledećih ciljeva:\nUčešće u obezbeđivanju nedostajućeg dela sredstava u punom ili delimičnom iznosu za realizaciju novih ili završetak započetih projekata koji se finansiraju iz budžeta jedinice lokalne samouprave, a od posebnog su značaja za lokalni ekonomski razvoj, investicije i zapošljavanje u jedinici lokalne samouprave, kao što su infrastrukturni projekti jedinica lokalne samouprave (izgradnja, rekonstrukcija, dogradnja, sanacija i adaptacija komunalne infrastrukture, objekata-zgrada jedinica lokalne samouprave, objekata škola, objekata predškolskih ustanova i drugih nivoa obrazovanja, objekata kulture, sportskih objekata, radovi na gradskim trgovima i parkovima, radovi na javnoj rasveti i video nadzoru i radovi na objektima pijaca). Ukupan iznos sredstava koji se raspodeljuje za ostvarivanje navedenog cilja je 342.555.500 dinara.\nPružanje finansijske, tehničke i druge pomoći u cilju bržeg i kvalitetnijeg uvođenja e-uprave i savremenih informacionih tehnologija radi unapređenja i modernizacije rada organa jedinice lokalne samouprave, kao i tehničkih uslova za elektronsko povezivanje sa državnim i drugim organima i organizacijama. Ukupan iznos sredstava koji se raspodeljuju za ostvarivanje navedenog cilja je 48.936.500 dinara.\nPružanje pomoći jedinici lokalne samouprave u organizaciji kulturnih sportskih, turističkih i drugih manifestacija koje su od posebnog značaja za građane na njenoj teritoriji, kao i adekvatan prilaz ustanovama javnih službi licima sa posebnim potrebama. Ukupan iznos sredstava koji se raspodeljuju za ostvarivanje navedenog cilja je 48.936.500 dinara.\nPružanje finansijske pomoći jedinicama lokalne samouprave za realizaciju projekata koji doprinose preventivnom delovanju na smanjenju rizika od klimatskih promena, kao i elementarnih i drugih nepogoda, a sve u cilju zaštite imovinskih interesa jedinica lokalne samouprave i građana. Ukupan iznos sredstava koji se raspodeljuju za ostvarivanje navedenog cilja je 48.936.500 dinara.\nMaksimalan iznos sredstava koji se može odobriti po jednom zahtevu, u okviru cilja 1, 2, 3 i 4, ne može biti veći od 10% ukupno opredeljenih sredstava za cilj u okviru koga je podnet zahtev. Posebno će biti vrednovani projekti koji su od značaja za više jedinica lokalne samouprave, odnosno koji su rezultat uspostavljene međuopštinske saradnje.\nRok za podnošenje zahteva za raspodelu sredstava je 2. april 2019. godine.\nZahtev za raspodelu sredstava dostavlja se isključivo elektronskim putem na mejl adresu: fond.lokal@mduls.gov.rs na obrascima koji se preuzimaju na internet strani Ministarstva: www.mduls.gov.rs.\nInformacije neophodne za učešće na javnom pozivu mogu se dobiti na telefon Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, Sektor za sistem lokalne samouprave broj 011/3060-101, 011/3060-107 i 011/3060-119.\nKonkurs za finansiranje projekata udruženja i drugih organizacija civilnog društva u oblasti socijalnog stanovanja u 2019. godiniJavni poziv za učešće u programu obuka za rad u sektoru informaciono-komunikacionih tehnologija u Srbiji


Rad na crno u EU - iznenađujući rezultati istraživanja - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Rad na crno u EU – iznenađujući rezultati istraživanja\nRad na crno u EU – iznenađujući rezultati istraživanja\nJedan od deset stanovnika EU (11%) priznaje da je u toku protekle godine koristio rad na crno. Međutim, ono što iznenađuje jeste rang lista zemalja u kojima se ovo najčešće dešava.\nEvropska komisija je objavila izveštaj o radu na crno u zemljama Evropske unije na osnovu istraživanja sprovedenog u 28 zemalja članica i sa više od 26.000 ljudi. Jedan od deset stanovnika EU (11%) priznaje da je u toku protekle godine koristio rad na crno.\nMeđutim, ono što iznenađuje jeste rang lista zemalja u kojima se ovo najčešće dešava. Posle Grčke, šampiona u svim kategorijama rada na crno (30% ispitanika već je plaćalo rad na crno), nalazi se Holandija, kao i zemlje Severne Evrope koje imaju reputaciju velikih poštovalaca prava. Na ovoj neslavnoj listi, Danska zauzima peto mesto, a Švedska deveto.\nDrugi evropski ljubitelji ovakvog poslovanja su Letonija (3) ispred četiri druge bivše komunističke zemlje – Slovenije, Češke, Slovačke i Bugarske – gde je rad na crno dugo bio nacionalni sport.\nTreba primetiti da su i tri države koje više ili manje važe za rajske poreske zemlje – Malta, Kipar i Luksemburg – zauzele dobar (tačnije nizak) plasman na listi. Među najvećim poštovaocima plaćanja doprinosa radnicima koje unajmljuju nalaze se sasvim raznovrsne zemlje: Poljska, Nemačka, Španija, Velika Britanija i Francuska.\nNa pitanje istraživača Komisije: “Poznajete li osobe koje ne prijavljuju sav ili deo posla koji obavljaju?”, opet iznenađujući rezultati. Na prvom mestu je Danska i odmah za njom Holandija. Na trećem i četvrtom mestu su Grčka i Slovenija, ali visoka (samim tim loša) mesta drže i Belgija, Švedska i Francuska.\nRazlozi za rad na crno su mogućnost ponude niže, konkurentnije cene, ali i želja da se pomogne prijateljima u nevolji. Ova praksa je, zaključuju istraživači, tesno povezana sa ekonomskom krizom. “Izgleda da rast nezaposlenosti i siromaštva pospešuju prihvatanje sistema plaćanja ’iz ruke u ruku’.”\nU proseku, stanovnici EU godišnje troše 200 evra za kupovinu neprijavljenih usluga ili robe. A prihod koji ostvaruju oni koji rade sitne poslove na crno iznosi oko 300 evra. Najčešće se na crno rade poslovi vezani za renovaciju doma, popravke automobila, baštovanstvo i čuvanje dece.\nU skladu sa ovim izveštajem, Komisija će u aprilu u Briselu predložiti niz mera za sprečavanje i onemogućavanje neprijavljenog rada.\nTags:doprinosiekonomijaEvropaEvropska unija EUneprijavljeni radposaorad na crnotržište