Džudisti „Zvezde“ najbolji klub u izboru Sportskog saveza Beograda | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Sport Džudisti „Zvezde“ najbolji klub u izboru Sportskog saveza Beograda\nDžudisti „Zvezde“ najbolji klub u izboru Sportskog saveza Beograda\nDžudisti Zvezde najbolji su klub srpske prestonice. Prema izboru Sportskog saveza Beograda a prema ostvarenim rezultatima u svim uzrastnim kategorijama na domaćoj i međunarodnoj sceni, zvanje najbolje sportske organizacije pripalo je upravo našem klubu. Medalje sa svakog takmičenja „svedok“ su da je ovo priznanje otišlo u prave ruke. Prema rečima Stojana Vujka, predsednika Upravnog odbora Džudo kluba Crvena zvezda mnogo je trofejnih i uspešnih sportista, ali su tu i mlade nade koje mnogo obećavaju.\n-Ova godina je bila izvanredna za nas. Naši takmičari u svim uzrastima, od najmlađih do seniora, svakog meseca nas obraduju vrednim medaljama kako na domaćoj tako i na međunarodnoj sceni. Drago nam je da su se džudisti Zvezde upisali u istoriju srpskog sporta zlatnim slovina. Ovi uspesi su nam sa jedne strane obaveza, jer moramo i želimo da ih opravdamo, a sa druge strane su naš ponos. U sportu morate da se iznova i iznova dokazujete i to nam je jasno, tako da posle ove nagrade mogu samo da kažem, idemo dalje – rekao je Stojan Vujko, predsednik UO Džudo kluba Crvena zvezda.\nU 2020. crveno bela porodica nastavlja stopama kojima je krenula.Stojan Vujko ističe da su sve nagrade bitne, ali da je ova nekako posebna, jer je od grada u kojem žive, u kojem su odrasli.\n-Najteže je nagradu dobiti od „svojih“. Sedište kluba Crvena zvezda je u Beogradu i dobiti ovakvu nagradu je zaista posebno. Zahvaljujem svima koji su učestvovali u ovom uspehu Crvene zvezde, Olimpijskom komitetu, Ministarstvu za omladinu i sport, Džudo savezu Srbije, posebno predsedniku Saveza, doktoru Ivanu Todorovu. Ništa ovoga ne bi bilo da nije sportista, devojaka i momaka koji časno brane boje Crvene zvezde na tatamiju i donose nam medalje – istakao je Vujko.\nUz džudiste Crvene zvezde najgrađeni su i najbolji pojedinci Tijana Bogdanović(olimpijski sport, tekvondo) Nikola Spajić ( paratekvondo) i Teodori Manić ( neolimpijski sport, kik boks).\n-Čast mi je što stojim ispred ovako značajnih imena našeg sporta i ljudi iz javnog života, ali smatram da naša institucija to i zaslužuje. Želeo bih da se zahvalim našim komisijama uz pomoć kojih smo realizovali programe u godini na izmaku, sponzorima koji su nam pomogli da ulepšamo radne prostorije. Radili smo tiho, ali kvalitetno, zahvaljujući radnoj zajednici na čelu sa Nikolom Penićem. Trudićemo se i dalje da budemo istinska našim sportistima – istakao je Tomašević, predsednik SSAB.\nSportski savez Zvezdara najbolji je teritorijalni savez, Odbojkaški savez Beograda proglašen je za najuspešniji. Nagrada za životno delo pripala je prof. dr Stefanu Iliću, sportski stručnjak godine je Marina Maljković, a sportski funkcioner Aleksandar Boričić. Uredniku sportske redakcije Kurira Goranu Anđelkoviću pripalo je priznanje za novinara godine.\nPrethodni tekstVučić: Srbija će velikom sumom novca pomoći Albaniju\nSledeći tekstStanković promovisan u Zvezdi: Boriću se kao lav\nUručeni ugovori o stipendiranju talentovanih sportista\nObeleženo 121. godina od osnivanja civilne službe bezbednosti u Srbiji i...


„Ubistvo u Orijent ekspresu” za veče puno misterijaSavremena gimnazija\nDecember 4, 2017 Comments Off on „Ubistvo u Orijent ekspresu” za veče puno misterija\nUčenici Savremene gimnazije su sa svojim profesorima u sredu, 29. novembra, posetili bioskop Tuckwood i pogledali novu ekranizaciju knjige Agate Kristi „Ubistvo u Orijent ekspresu”, reditelja Keneta Brane, koji istovremeno tumači lik slavnog detektiva Herkula Poaroa.\nNakon što su pročitali jedan od najpopularnijih romana Agate Kristi, savremeni gimnazijalci su imali priliku da uživaju u vrhunskoj glumi poznatih svetskih glumaca kao što su Penelope Kruz, Vilem Dafo, Džudi Denč i Džoni Dep i da iz druge perspektive sagledaju likove iz knjige po kojoj je ovaj film snimljen.\nIntrige koje ne jenjavaju\nIako je prvi film na osnovu ove knjige Agate Kristi snimljen davne 1974. godine, gledaoci i danas rado uživaju u ponovnom proživljavanju rešavanja ubistva o kom malo ko na svetu ne zna.\nU Orijent ekspresu, jednom od najpoznatijih vozova sveta, koji je na jednom mestu okupio 13 putnika, dešava se ubistvo, a zadatak da ga rasvetli ima Herkul Poaro, detektiv publici poznat po svojim upečatljivim brčićima i bistrom umu. Ko je na kraju glavni krivac i da li je uopšte bilo nevinih u ovom vozu – prisetili su se savremeni gimnazijalci u Tuckwoodu.\nSavremeni kritičari u akciji\nGimnazijalci su nakon posete bioskopu imali priliku da detaljnije opišu svoje utiske u okviru projekta u kom su se našli u ulozi filmskih kritičara.\nBojana Vidović, profesorka engleskog jezika, na jednom od časova sa učenicima je radila na bogaćenju rečnika i veštinama jasnog i argumentovanog iznošenja kritičkog mišljenja. Savremenim gimnazijalcima sada preostaje samo da sumiraju utiske i svojim oštrim perom zabeleže zašto je ovo filmsko ostvarenje posebno i specifično.\nDakle, savremeni kritičari, kakav je film?!


Tag / Toma Fila / Vesti online\nPress 7 komentara\nMinistar policije Ivica Dačić uručio je u konzulatu Srbije u Njujorku srpski pasoš glumcu Žarku Lauševiću Nekada veoma popularni glumac, koji je zbog dvostrukog ubistva nekoliko godina proveo...\n"Jovankina vila" košta državu 384.000 godišnje\nU kakvom je stanju i koliko košta održavanje zdanja koje koristi Titova udovica: Sanirani su krov, grejanje, struja, na sređivanje čekaju stepenište, terasa.\nNestale Titove najvrednije stvari\nTitovi naslednici imaće muku da uđu u trag brojnim pokretnostima koje su ostale iza maršala. Naime, nije poznato gde su skupocene slike Goje i Kokoške, karabini, satovi i nakit, ali je...\n"Što je dozvoljeno Bogu, nije volu"\n"Minimalna plata sudije u Hagu je 30.000 evra mesečno, međutim oni ne bi umele da presude ni običnu fudbalsku utakmicu, jer većina ima tridesetak godina i nimalo iskustva," kaže za "Vesti" Toma...\nToma Fila: Zatvoriću Haški tribunal\nBeogradski advokat Toma Fila prvi je branilac iz Srbije kojeg je angažovao Haški tribunal, odmah po osnivanju, a kao zastupnik Gorana Hadžića - biće poslednji. Zastupao je mnoga zvučna imena -...\nHadžić u ponedeljak pred sudom\nPrvo pojavljivanje haškog optuženika Gorana Hadžića pred sudom u Hagu zakazano je za ponedeljak 25. jula u 16 sati, prvog dana kolektivnog godišnjeg odmora u tom sudu.\nIz Rusije u manastir\nHadžić u Sheveningenu\nGoran Hadžić u petak u Hagu\nU Specijalnom sudu u Beogradu jutros su u posetu poslednjem haškom optuženiku Goranu Hadžiću došli supruga, sestra, sin i advokat Toma Fila. "Ispunjeni su uslovi da se Hadžić preda Tribunalu,...\n14:30 >> 19:49\nHadžić saslušan, može da vidi porodicu\nZavršeno je saslušanje Gorana Hadžića pred istražnim sudijom Milanom Dilparićem. Kako prenose mediji, Hadžić je bio spreman na saradnju i primio je optužnicu. Tražio je da vidi porodicu,...\nĐ. B. - Vesti 6 komentara\nMladićev advokat pogrešio?\nPravnici u Srbiji podeljeni su po pitanju prvog pojavljivanja Ratka Mladića pred haškim tribunalom. Nekolicina advokata, koji su tražili da im se ne navode imena, tvrde da je nedopustivo ono što...\nOsam metara bisera i 60 miliona dolara?\nJovanka Broz i još sedmoro Titovih naslednika očekuju desetine kilograma zlata i srebra, vredne umetničke slike, kolekciju lovačkog oružja


Brus ONLINE - O Rasini i Arsincu govorilo se i na Kolarcu u Beogradu\nPromocija knjige "Srcem kroz Rasinu - Hirurgija nelečenih tema" autora dr Aleksandra Milutinovića iz Brusa održana je 01. novembra 2021. godine na Kolarcu u Beogradu uz prisustvo mnogobrojne publike.\nU promociji knjige koju je vodio Aleksandar Gajšek učestvovali su: Biljana Cincarević- slikarka i konceptualna umetnica, Milovan Matić, Aleksa Rončević - guslar iz Škole gusala „Sandić“ i autor dr Aleksandar Milutinović.\nKnjiga je neobična priča - sažetak je borbe za reke, ali i priča o rađanju ideja, autobiografija jednog dela života doktora Aleksandra Milutinovića i njegov doživljaj medicinskog sistema i sistema uopšte. To je priča o onome što je video iI doživeo i o onome što želi da vidi i u šta veruje.\nPodsećamo čitaoce da su prethodne promocije knjige održane u poljani Pokrp u Botunji i Krivoj Reci kopaoničkoj a moguće je da se neka od narednih promocija održi i na ušću reke Graševke u Rasinu, na nekadašnjem kupalištu Arsinac u Brusu.


Filmovi o BiH ( svi zanrovi) - Forum Klix.ba\nFilmovi o BiH ( svi zanrovi)\nPost by ljubav_aha » 05/02/2012 23:50\nveceras cu gledati film\nRe: Filmovi o BiH ( svi zanrovi)\nPost by loxem » 06/02/2012 00:01\nPost by samko1974 » 06/02/2012 03:43\nljubav_aha wrote: veceras cu gledati film\nGledao sam ga i ja neku noc i moram priznati da ne pamtim kad sam gledao losiji film koji je temtikom vezan za nasu BiH , nazalost.Toplo ga ne bi preporucio nikom ko ga nije gledao jer ce potrositi vrijeme uz zaista bezvezan film.Najgluplje mi je to da su sve stranci glumci a radnja filma o BiH i u BiH , sve nekakvi ukrajinci il istocno evropejci sem glavne uloge i Monice Belluci koja se malo pojavljuje u filmu takodje.Sve u svemu po meni bas los film.\nPost by So What! » 06/02/2012 07:49\nOvo je spisak američkih i engleskih (mainstream) filmova o dešavanjima u BiH:\nPost by So What! » 06/02/2012 07:58\nOvo su dva poljska filma na istu temu:\nPost by ljubav_aha » 10/02/2012 17:19\nsamko1974,ja sam zena,mozda je to ujeno i osnovi ralzog da sam film dozvijela drugacije od tebe ,cilj filma nije kvalitetena tehnologija,uostalom,to i nije cilj filma,vec igra sa tamom i svjetlosti je dovoljna za temu sex and human traficking ne moze niko ostati ravnodusan sto se zaista desavalo kad sma bila pocetkom 2000 i neke u BiH,najzeila sam se od prica o ovakvim javnim kucama koje podrzavaju human sex traficking,jer radnaj u filmu je iz 1999 godine,true story film obuhvata temu koje je izuzetno aktivan u svijetu ; ti si muskarac,pitam se kako si dozivio doticni problem u filmu,zar ti scene isprepadanih djevojaka nisu bile dovoljno tehnicki impresivne naravno da su ukrajinci ,pa upravo iz njihove drzave je bilo djevojaka u BiH i tebi je ovo los film nevjerovatno\nPost by ljubav_aha » 10/02/2012 17:48\nSo What! wrote: Ovo su dva poljska filma na istu temu:\nza americke i englske filmove sam navikla,hvala na listi filmova,ali poljski filmovi,wow to nisam znala


Presuda srpskim bezbednosnim zvaničnicima za ratne zločine za 2023 - Vesti RS\nHome SVIJET Presuda srpskim bezbednosnim zvaničnicima za ratne zločine za 2023\nJovica Stanišić (u sredini) i Franko Simatović (desno) u sudnici u junu 2021. Foto: EPA-EFE / Piroschka van de Vouv / Pool.\nSudija Karmel Agijus, predsednik Međunarodnog rezidualnog mehanizma UN-a za krivične sudove, rekao je u četvrtak Hagu da će žalbena presuda na suđenju bivšim zvaničnicima Državne bezbednosti Srbije Jovici Stanišiću i Franku Simatoviću biti izrečena “otprilike u ovo vreme sledeće godine”.\nSud je u junu prošle godine, nakon ponovljenog suđenja, osudio Stanišića i Simatovića na po 12 godina zatvora zbog uloge u zločinima koje je 1992. godine počinila specijalna jedinica Službe državne bezbjednosti Srbije u Bosanskom Šamcu u Bosni i Hercegovini.\nUtvrđeno je da su ove dve moćne ličnosti režima Slobodana Miloševića u Srbiji devedesetih godina, od kojih su se mnogi bojali, pomagali borcima Jedinice za specijalne operacije Državne bezbednosti Srbije, oružane policijske snage poznate kao Crvene beretke, koji su počinili zločine. . .\nStanišićev branilac Vejn Džordaš rekao je da je njegov branjenik bio iznenađen kada je čuo da se presuda u ovom slučaju ne očekuje pre juna 2023. godine, s obzirom na to da su dvojica ljudi prvobitno upućeni u Hag 2003. godine.\n“Kao što znate, ovo vodi do 20 godina postupka, što naravno utiče na mentalno zdravlje osuđenika ili bilo koga drugog. “Suđenje koje traje 20 godina, čak i u istoriji međunarodnog krivičnog prava, je bez presedana”, rekao je Jordash.\n“Ovo je posebno zabrinjavajuće, jer, kako časni sud zna, Stanišić nije dobrog zdravlja”, dodao je on.\nSudija Agius je odgovorio da je sud marljivo radio na predmetu kako bi ga ubrzao.\n“Ovo je komplikovan slučaj, kao i žalbeni postupak, tako da se trudimo da svoj posao odradimo kako treba i da presuda pokrije sva pitanja vezana za ovaj slučaj”, rekao je Agius.\nPodsjetio je i Jordasha da je Stanišić već duže vrijeme na slobodi zbog zdravstvenih problema.\nStanišića i Simatovića sud je prvobitno oslobodio optužbi 2013. godine.\nApelacioni sud je 2015. godine ukinuo oslobađajuću presudu, ocenivši da su napravljene ozbiljne pravne i činjenične greške. Ponovljeno suđenje im je počelo 2017. godine, a osuđeni su 2021. godine.\nObojica su se tokom cijelog postupka izjasnili da nisu krivi.\nPrevious articlePOCO F4: Cena i specifikacije u Srbiji | Tech\nNext articleZašto je bela boja obavezna na Wimbledonu i ko se još sjeća Federerovih tabana iz 2013. godine? – Sport


Preminuo muzičar Sanja Ilić, osnivač grupe "Balkanika", izgubio bitku sa koronom! - alo.rs\nTUGA! Preminuo muzičar Sanja Ilić, osnivač grupe "Balkanika", izgubio bitku sa koronom!\nAUTOR: Blic.rs/Alo.rs/Đ.M. DATUM I VREME: 07.03.2021. 13:56 - 07.03.2021. 14:07\nMuzičar Aleksandar Sanja Ilić, osnivač grupe "Balkanika", preminuo je danas od posledica korona virusa, nakon što je bio na respiratoru.\n07/03/2021 - 22:27\nizgubio je on sve bitke. Onu koju je dobio nije umeo da ceni i sačuva.\nKoliko nam je poznatih licnosti izgubilo bitku sa Korona virusom morali bi se zapitati zasto bas oni ? Veoma jednostavan odgovor - nisu se cuvali misleci da nece bas njih napasti tako opasan virus - ali eto ! Ljudi shvatite konacno situacija nije nimalo najivna ! saucesce porodicama Komnenic i Ilic.\nkonektovanje i mešanje @Nada\n07/03/2021 - 22:31\nImam svoju teoriju uvidevši da više fizički akzivni odlaze od drugih od čega im je to.


Nerazvijena opština Plandište izdvaja milione za obrazovanje - Radio televizija Pančevo\n29. jula 2018. 4. novembra 2018. 0369\n– Za studente prvih godina izdvajamo po 50.000 dinara, koje im dajemo u 10 mesečnih rata, a, ako se pokažu uspešnim, dobijaju i novčanu nagradu za dalju motivaciju – ističe predsednik opštine Jovan Repac.\nKovinski glumci odlični na Međunarodnom festivalu\nNikoleta Dragaš 20. septembra 2018. 31. oktobra 2018.\nHitna pomoć: Građani se javljaju zbog hroničkih bolesti i psihičkih tegoba


TAŠLIHAN – Ljubušaci\nAugust 7, 2017 MithadAktuelno, Historija\nTašlihan predstavlja najveći han izgrađen u Sarajevu.Njegov pravi naziv je Gazi Husrev-begov karavansaraj, ali zbog kamena kojim je građen,Sarajlije su ga prozvale Tašlihan(tašli- kamen).O tome koliko je bio važan za Gazi Husrev-bega, govori i činjenica da je za gradnju tražio majstore iz Dubrovnika.\nGazi Husrev-beg je izgubio život 1541.godine u Crnoj Gori tako da se ovaj han ne nalazi u njegovoj vakufnami,jer je završen tek 1543.godine, ali je poznato da je izgrađen njegovim sredstvima i prema njegovoj naredbi te se smatra njegovom zaostavštinom.\nImao je skoro 20 soba,u koje je moglo stati tridesetak ljudi.Nalazile su se na drugom spratu,dok su na prvom spratu bili smješteni konji.Njegova specifičnost bila je što se u sredini dvorišta ili atrija nalazio šedrvan, iznad kojeg je bila džamija za sve goste koji nisu išli u Begovu ili neku drugu džamiju.\n-U stara vremena, na tom mjestu se trgovalo robama iz cijelog Osmanskog carstva, što potvrđuje i Mula-Mustafa Bašeskija, koji je zapisao da se jednom karavan pružao od Kozije ćuprije pa sve do Tašlihana.On je bio svratište za trgovce iz cijelog Osmanskog carstva.Poznato je da je han i s Gazi Husrev-begovim bezistanom bio povezan vratima,čiji se ostaci vide i danas na zidinama-kaže Mufid Garibija,poznati arhitekt i poznavalac historije Sarajeva.\nViše puta je gorio, a potpuno je srušen 1912.godine.Tada su stare Sarajlije i trgovci konjima vukli kamenje s ruševina kako bi ih ugradili u svoje kuće,toliko im je on bio vrijedan.\nO njegovom značaju,najbolje govore brojne fotografije turista pored ostataka nekada najvećeg hana u Sarajevu, a i to što se na svjetski popularnoj internet-stranici www. Tripadvisor.com nalazi baš Tašlihan kao jedna od znamenitosti koje se moraju obavezno posjetiti prilikom dolaska u Sarajevo.\nSarajevski Tašlihan proglašen je 2007. godine nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine, a nedavno je buru u javnosti izazvala informacija da je Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika odobrila gradnju nad njegovim ostacima!!!\nKada je građen hotel „Evropa“ prema projektu Karla Paržika,namjerno je ostavljen slobodan dio gdje se han nalazio da bi se mogao ponovo napraviti.Ali,zbog slabosti Islamske zajednice u tom periodu,nikada nije urađen, a skroz je zatrpan u vrijeme stare Jugoslavije- navodi Garibija.\n231 Posjeta 2 Posjeta danas


IZRAELSKI ISTORIČAR GIDEON GRAJF: "Brutalnost Jasenovca... Nemački vojnici su bili šokirani! On je bio gori i od Aušvica!" | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tIZRAELSKI ISTORIČAR GIDEON GRAJF: „Brutalnost Jasenovca… Nemački vojnici su bili šokirani! On je bio gori i od Aušvica!“\nIZRAELSKI ISTORIČAR GIDEON GRAJF: „Brutalnost Jasenovca… Nemački vojnici su bili šokirani! On je bio gori i od Aušvica!“\nIzložba o Jasenovcu u zgradi UN ni po čemu nije sporna, kaže za Dojče vele njen autor, izraelski istoričar Gideon Grajf.\nU četvrtak je u zgradi UN u Njujorku u sklopu događaja kojima se u 2018. podseća na Holokaust, a u organizaciji Misije Republike Srbije pri UN, otvorena izložba pod nazivom Istina o Jasenovcu – pravo na sećanje koja je podigla prašinu zbog optužbe Hrvatske da se radi o falsifikovanju istorije i zloupotrebi u političke svrhe.\nGlavni kustos izložbe je izraelski istoričar Gideon Grajf koji je nemačkoj javnosti pre svega poznat kao veštak na prošlogodišnjem svedočenju jednom od čuvara u Aušvicu.\n“Prema mom mišljenju ova izložba uopšte ne bi trebalo da bude sporna. Ona se zasniva na istorijskim podacima i tamo se ne nalazi ništa što ne bi moglo biti potkrepljeno dokazima. Ja sam istoričar, a ne političar. I zato mislim da ni jedna vlada ne bi trebalo da bude zabrinuta oko ove izložbe, jer ona samo ima dobre namere”, navodi Grajf.\nKako navodi, pitanje broja ubijenih u Jasenovcu je kontroverzno pitanje.\n“No, mi na izložbi uopšte ne govorimo o nekakvoj definitivnoj brojci i sve što pominjemo je na temelju istorijskih podataka. I ponavljam – niko ne bi trebalo da strahuje od ove izložbe.\nOvo je izložba posvećena žrtvama i sećanju na njih. Mi nemamo ništa protiv hrvatskog naroda. I uopšte mi je smešno da to moram i da kažem”, ističe Grajf.\nHrvatsko ministarstvo spoljnih poslova tvrdi da se UN distancirao od izložbe i da su povučeni neki sporni sadržaji.\n“To nije istina. Izložba je najnormalnije otvorena, ja sam održao predavanje na otvaranju. Da se UN distancirao, izložba ne bi bila ni otvorena. A što se tiče uklanjanja delova ne verujem da se to dogodilo jer da je bilo tako, verovano bi me kao glavnog kustosa o tome obavestili”, ocenjuje Grajf.\nA kako odgovara na optužbe da hrvatski istoričari nisu bili uključeni u pripremu ove izložbe?\n“Ja sam istoričar, ne političar. U svom radu se služim svedočenjima, dokumentima i literaturom i to je ono za čim se povodim. O tome zašto srpska vlada nije ili je nekog kontaktirala nije moja stvar.\nIstoriju bi trebali ostaviti istoriičarima, a ne vladama. I – istorija i politika bi trebalo da budu odvojene. Jedno nema veze s drugim. No, kao istoričar mogu samo reći da je iskrivljivanje istorije opasna stvar.\nI opasno je ono što neki ljudi pokušavaju da učine kad je u pitanju iskrivljivanje istorijskih činjenica vezanih za žrtve Jasenovca. Moramo biti vrlo oprezni”, ističe Grajf.\nNeki mediji govore kako je na ovoj novoj izložbi tako i na onoj koja je pre godinu dana postavljena u Njudžersiju, određenu ulogu odigrao i kontroverzni Emir Kusturica.\n“To je primer sa kakvim dezinformacijama se moramo nositi. Emir Kusturica nije bio prisutan ni na izložbi pre godinu dana u Njudžersiju niti na ovoj u zgradi Ujedinjenih nacija. Ne znam ko je i zašto izbacio takvu informaciju u javnost. To je potpuna besmislica”, kaže Grajf.\nNa području bivše Jugoslavije Jevreji su za vreme Drugog svetskog rata bili sistematski proganjani i ubijani, ne samo u Hrvatskoj. U čemu je razlika?\n“Drugde, na primer u Srbiji, progone je vršila nemačka okupaciona vojska uz pomoć domaćeg stanovništva i Nedićeve vlade. Kao što je to bio slučaj i svuda u Evropi gde su kvislinške vlade pomagale u progonu”, smatra Grajf.\nIzraelski istoričar jednom prilikom je izjavio da je Jasenovac bio gori čak i od Aušvica.\n“Jasenovacu je zaista u nekim aspektima bio gori od Aušvica. Aušvic je bio poput ogromne fabrike smrti. Međutim, načini na koji su ustaše ubijale u Jasenovcu i njegovim podlogorima su bili primitivni i brutalni.\nBrutalni do te mere da su čak i predstavnici nemačkih oružanih snaga koji su posetili Jasenovac bili toliko šokirani onim što su tamo videli da su u Berlinu tražili hitnu intervenciju.\nSve je to potkrepljeno dokumentima. Vi naravno na kraju ne možete meriti brutalnost, ali je činjenica da su se logori koji su vodile ustaše služili posebno okrutnim metodama”, ističe Grajf.\nGovoreći o pokušajima revizije istorije u nekim novim članicama EU, Grajf je naveo da je to ne moguće “jer činjenice govore za sebe”:\n“Neki put je istorijska istina bolna, ali od toga ne možete pobeći, a ne znam ni zašto bi se to radilo”, zaključuje Grajf.\nistoričar Gideon Grajfvesti\nUpozorenje građanima: Ako vas neko pozove sa ovog broja, ne javljajte se\nNa koga li je mislio Milijarder Džordž Soroš: “Davos je dobro mesto za objavu da su njihovi dani odbrojani!”


Rim - Mladost Travel\nVi ste ovde: NaslovnaPutovanjaMetropoleRim\nRim (ital. Roma) je glavni grad Italije i regiona Lacio, takođe i najveći i najbrojniji grad u Italiji sa oko 2,7 miliona stanovnika (u decembru 2006). Grad se nalazi na zapadu centralnog dela Apeninskog poluostrva, na mestu gde se reka Anijen uliva u Tibar. Rim se identifikuje i sa Katoličkom crkvom, a na tronu rimskog episkopskog sedišta se nalazi papa. Deo Rima je država Vatikan, koji predstavlja suverenu teritoriju Svete stolice.\nRim, poznat još i kao Prestonica sveta (Caput mundi), Večni grad (la Città Eterna), Apostolski prag (Limen Apostolorum), Grad sedam brežuljaka (la città dei sette colli) ili jednostavno Grad (l'Urbe), u potpunosti je moderan i kosmopolitski. S obzirom da je Rim jedna od nekoliko evropskih prestonica koje su izašle iz Drugog svetskog rata relativno neoštećene, njegov centar je zadržao karakter suštinske renesanse i baroka. Istorijski centar Rima se nalazi na listi Svetske kulturne baštine UNESKO.\nPrema legendi, grad Rim su osnovali braća Romul i Rem 21. aprila 753. p. n. e, ali arheološki nalazi podržavaju teoriju da je Rim iznikao iz seoskih naselja na brdu Palatin i na mestu budućeg rimskog Foruma, koji su se sjedinili u grad u VIII veku p. n. e. Taj grad se kasnije razvio u prestonicu Rimskog kraljevstva (kojim je neprekidno upravljalo sedam kraljeva, što je bilo u skladu sa tradicijom), Rimske republike (od 510. p. n. e, kojom je upravljao Senat) i konačno Rimskog carstva (od 31. p. n. e, kojim je upravljao Car). Ovakav uspeh je zavisio od vojnih osvajanja, trgovačke nadmoći i selektivne asimilacije susednih civilizacija, pre svega civilizacije Etruraca i Grka. Rimska dominacija se proširila na veći deo Evrope i obale Sredozemnog mora, tako da je broj stanovnika narastao na iznad milion.\nHiljadama godina Rim je bio politički najznačajniji, najbogatiji i najveći grad zapadnog sveta, a to je ostao i nakon propasti i podele Carstva, čak i kada je konačno izgubio svoj prestonički status u korist Milana i potom Ravene i bio nadmašen prestižom istočne prestonice Konstantinopolja.\nU Rimu vlada tipična sredozemna klima koja karakteriše sredozemnu, obalu Italije. Najprijatnije vreme je od aprila do juna, i od sredine septembra do oktobra. Zbog toga je rimski ottobrate (u bukvalnom prevodu „prelep oktobarski dan“) slavan i poznat kao sunčan i topao dan. U avgustu temperatura u najtoplijem delu dana često prelazi 32° C, pa je tradicija da je upravo taj mesec sezona godišnjih odmora, mada taj trend opada pa Rim postaje u potpunosti funkcionalan tokom celog leta. Prosečna najviša temperatura u decembru je oko 14° C.\nPriča o Rimu kao naseljenom mestu počinje oko 800. p. n. e. udruživanjem nekoliko manjih sela čija je ukupna naseljenost bila nekoliko stotina stanovnika. Od tada je Rim u idućim vekovima narastao do milionskog grada, pa je najverovatnije bio najveći grad na svetu koji je ikad izgrađen sve do 19. veka. Procene o broju stanovništva variraju, ali se procenjuje da je grad u vrhuncu svoje naseljenosti imao od 450.000 pa sve do 3,5 miliona stanovnika, a najrealnije procene s kojima se slažu većina istoričara govore o oko jedan do dva milina stanovnika. Nakon prebacivanja najvažnijih funkcija carstva u Carigrad u 4. veku, i nakon propasti Zapadnog carstva u 5. veku, broj stanovnika se kontinuirano smanjivao, da bi grad 530. godine imao oko 100.000 stanovnika.U ranom srednjem veku Rim je u poređenju s današnjim vremenom sa 20.000 stanovnika bio manji grad. Stanovništvo grada je stagniralo na oko 50.000 ili se čak smanjivalo sve do renesanse, i tako je grad u 17. veku ponovno dosegao broj od 100.000 stanovnika. Kada je Italijansko kraljevstvo aneksiralo grad 1870, on je imao već oko 200.000 stanovnika.\nZa vreme fašističke vlasti, režim je pokušavao ograničiti rast grada, ali je broj stanovnika svejedno dosegao milion 1931. Nakon rata grad se nastavio širiti zbog industrijskog razvoja, pa su 1950-ih i 1960-ih stvorene nove četvrti i predgrađa.Procenjuje se da grad danas ima oko 2,7 miliona stanovnika, a da zajedno sa širim područjem grada ovde živi oko četiri miliona stanovnika. Po popisu u opštini živi 156.833 stranaca, što je 6,2% stanovništva .\nU starom Rimu najzastupljenija religija bila je rimska religija (ital. Religio Romana), zajedno sa rimskom mitologijom koji su se poštovali u raznim kultovima. Zbog višekulturnog karaktera grada, javljale su se i druge religije kao mitraizam i razni mistični kultovi. Za vreme Rimske republike javlja se i judaizam, čiji su sledbenici često kroz istoriju zatvarani u rimski geto. Slična sudbina pratila je i sledbenike hrišćanstva, čija se zajednica vrlo rano javlja u gradu, koji su često bili progonjeni.Uprkos progonima, hrišćanstvo je do 4. veka postalo toliko rašireno, da ga je na kraju car Konstantin I Veliki legalizovao 313. godine, a 380. godine car Teodosije I Veliki proglasio je hrišćanstvo službenom religijom carstva. Nešto kasnije, sve ostale religije su zabranjene, pa je tako i rimska religija izumrla.Rim je postao jedno od središta hrišćanstva (uz Antiohiju, Aleksandriju, Carigrad i Jerusalim), a rimski biskup (papa) postao je nadređeni svim hrišćanskim biskupijama i vođa hrišćana, smatrajući se naslednikom sv. Petra koji je, uz sv. Pavla mučenički umro u Rimu u 1. veku. Od legalizacije hrišćanstva 313. godine, brojni rimski carevi i patriciji značajnim donacijama pomagali su Crkvu, čime je ona kroz vreme dobila znatnu političku moć.Nakon pada Zapadnog carstva 476. godine, crkva je mala sve veći i veći politički uticaj i vlast nad civilnim stanovništvom u Rimu i okolnim područjima.\nVremenom, Rim je postao središte Katoličke Crkve i glavni grad papskih država. U periodu renesanse u gradu su izgrađene brojne značajne crkve, uključujući baziliku sv. Petra na vatikanskom brežuljku.Papinstvo se prvo nalazilo u Lateranskoj palati, a kasnije je premešteno u Kvirinalsku palatu. Nakon što je Rim pripojen Italijanskom kraljevstvu 1870, papa Pije IX povukao se u Vatikan i proglasio se zarobljenikom Savojske dinastije, što je izazvalo dugotrajni sukob između Katoličke Crkve i Italije.Ovaj sukob rešen je 1929. Lateranskim sporazumima kojim je Sveta Stolica dobila pravo upravljanja nad Državom Vatikanskog Grada kao samostalnom državom.\nZbog velikih migracija iz afričkih država i država Bliskog istoka, u gradu se, zadnjih godina, značajno uvećala islamska zajednica. Zbog ove činjenice u gradu je podignuta muslimanska bogomolja koja je trenutno najveća džamija u Evropi.\nViše iz ove kategorije « Prag\tSank Petrburg »


RTS: Poznavanje informatike velika prednost (video) | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nDveri Dušan Ostojić Komunalne usluge JP Nenad Stanković Aleksinački Rudnik izbori NATO Beograd košarka predsednik opštine Miodrag Tasić Crveni krst Napredak KK škole Aleksinac.Net festival Ivan Dimić Aleksandar Vučić fudbal Radio Aleksinac budžet Niš DS Žitkovac SNS intervju pozorište Centar za kulturu i umetnost opština saobraćaj\nRTS: Poznavanje informatike velika prednost (video)\nJedinstveni informatički savez Srbije i Ministarstvo prosvete dodelili su nastavnicima iz Aleksinca i okoline Niša, Milanu Diniću i Mladenu Jovanoviću nagradu za najboljeg nastavnika informatike u Srbiji. Specijalnu nagradu dobio je Forum naprednih tehnologija, koji je ove godine prvi put održan u Nišu.\n# Žitkovac Vuk Karadžić OŠ Milan Dinić Ministarstvo prosvete nagrada informatika Vuk Karadžić Mladen Jovanović\nDinićevi informatički prvaci\nUspeh mladih informatičara


Erste Invest: Bez izlaznih naknada za uplate do kraja lipnja | Fondovi.hr - Investicijski fondovi, dnevne aktualne financijske vijesti\nObjavljeno 01.03.2010 u 14:03\nUprava društva za upravljanje investicijskim fondovima Erste-invest d.o.o. donijela je odluku o ukidanju izlaznih naknada klijentima koji uplate sredstva u fondove: obveznički Erste BOND, mješoviti Erste BALANCED, dionički Erste ADRIATIC EQUITY i dionički Erste TOTAL EAST, u razdoblju od 1. ožujka do 30. lipnja 2010.\nOdluka se odnosi na sve nove uloge uplaćene do kraja lipnja, a na koje se prilikom povlačenja iz fondova neće naplaćivati izlazna naknada. Odluka se ne odnosi na ranije, postojeće uplate u fondove, kao niti na uplate u fond Erste EURO – MONEY.\nUkupna imovina pod upravljanjem osam otvorenih investicijskih fondova, bez fonda HB, prema zadnjim dostupnim podacima za dan 25.02.2010. iznosila je 1.576.233.930,74 kuna.\nHanfa odobrila osnivanje novog otvorenog investicijskog fonda – OTP Meridian 20


01.02.2019 - 13:42 by Administrator\nUSK, 31. januara - Unsko sanski jedan je od četiri kantona u FBIH u kojima će uz financijsku i stručnu pomoć DVV-a biti uveden softver u resorno ministarstvo ali i kod svih javnih provajdera koji nude formalno obrazovanje odraslih. Cilj projekta je poboljšanje kvaliteta praćenja i kontrole procesa obrazovanja.\nKantonalni ministar obrazovanja Damir Omerdić istaknuo je da već niz godina ministarstvo ima uspješnu saradnju s DVV-om te da je zadovoljan sa svim što je do sada postignuto u segmentu obrazovanja odraslih na području kantona.\nVrijedi podsjetiti, na području USK-a DVV je u proteklih nekoliko godina relizirao niz edukativnih aktivnosti poput obuka za obrazovanje odraslih te obuka za rukovodioce obrazovnih ustanova. Prioritet u daljnjem radu biti će Implementacija novog Zakona o obrazovanju odraslih. Podsjećamo, 2014-e godine na državnom nivou doneseni su prinicipi i standardi obrazovanja odraslih s kojima moraju biti usaglašeni svi zakoni na nižim nivoima.


Insajder | "Dosta je krvi, ekonomijom se ljubi otadžbina" Stanivuković poslao građanima jake poruke\n"Dosta je krvi, ekonomijom se ljubi otadžbina" Stanivuković poslao građanima jake poruke\nUskoro ćemo u Banjalucu otvoriti nove firme i zaposliti preko 300 ljudi, firme i radna mjesta su potrebne cijeloj Republici Srpskoj.\nPoručio je gradonačelnik Banjaluke, Draško Stanivuković obraćajuju će građanima. On je govorio o važnosti novih radnih mjesta i jačanju ekonomije, te poručio da se svi zajedno kako na lokalnim tako i na republičkom nivo trebamo kretati u tom pravcu.\n-Srbija otvara mnoge firme, zapošljava radnike. Zašto to ne radi i vlast u Republici Srpskoj? Imate jednog čovjeka koji govori o snazi Republike Srpkse i najavljuje da će poslati policiju na entitetsku granicu. Neka pošalje batu i seku, a ne tuđu djecu. Neka ide on na granicu, ali neće on. Imamo čovjeka koji stalno obećava nezavisnost, a Republika Srpka nikad zaviše zavisna. Obećao sa nećemo u NATO, pa potpisao. Obećao da nema vježbe na Manjači, a ona održana - rekao je Stanivuković, te poručio da su "oni već izgubili samo to još ne znaju".


Srpska glumica traži bebisiterku: Plata 500 evra uz uslov | Poznati | Direktno\n15. 09. 2021. 16:25 10\nSrpska glumica traži bebisiterku: Plata 500 evra uz uslov\nGlumica Jana Milosavljević na Instagramu je podelila oglas u kojem se traži bebisiterka, te pozvala zainteresovane da joj se jave. Kako je Jana navela, plata iznosi 500 evra, a uslov je da osoba koja bi čuvala dete bude vakcinisana.\n- Da li je neko zainteresovan da za platu od 500 evra čuva bebu od 7 meseci? Uslov je da bude vakcinisan - napisala je glumica na društvenim mrežama ponudu za posao.\nJana Milosavljević, koja se proslavila ulogom male Zone u filmu "Zona Zamfirova", u braku je sa 23 godine starijim kolegom - glumcem, rediteljem i scenaristom Filipom Gajićem.\nGodine 2017. dobili su sina Joakima, međutim kada je reč o odabiru imena za naslednika nije sve išlo glatko.\nGlumica je u jednom intervjuu ispričala da njihovo dete prvih mesec dana nije imalo ime.\n- Imali smo muke, nikako nismo mogli da se dogovorimo. Mesec posle rođenja dete nije imalo ime, svako ga je zvao kako je hteo, nije ga imalo ni kad smo krenuli da ga prijavimo. Pred vratima opštine Zvezdara odlučili smo se za ono koje su Filipova deca izabrala. Mada ga i dalje zove ko kako hoće - ispričala je Jana svojevremeno za magazin "Gloria".\nGlumica Bebisiterka Oglas Jana Milosavljević\nBranka Veselinović napunila 103 godine: Za sve imam volju


Dogovoreno formiranje vlasti na Kosovu, premijer iz DSK\nOsvježeno 20. novembar/studeni, 2014.\nDSK je potvrdio da je postignut sporazum u načelu sa DPK a na osnovu kojeg će mesto premijera pripasti lideru DSK-a Isi Mustafa dok će se ministarski resori podeliti ravnopravno tokom predstojećih dana.\nPredsednica Kosova Atifete Jahjaga sastala se u sredu u večernjim satima sa liderom DPK-a i DSK-a, Hashimom Thacijem i Isom Mistafa, u okviru napora za formiranje novih institucija.\nNa sastanku je u načelu dogovorena međupartijska koalicija između DPK i DSK a u cilju izgradnje institucija Kosova.\nU saopštenju se navodi da su obe partije izrazile posvećenost brzom formiranju institucija na osnovu Ustava Kosova.\nDemokratski savez Kosova je inače na sednici Glavnog odbora partije odlučio - Isa Mustafa ostaje kandidat DSK-a za mandatara buduće Vlade Kosova, a razgovore o tome će voditi i sa dosadašnjim partnerima u postizbornoj opozicionoj koaliciji ali i sa Thacijevom partijom.\nDSK nije odlučivao o konkretnoj koaliciji. Ovo znači da DSK više ne podržava partnera postizborne koalicije Ramusha Haradinaja za premijera.....\nOva odluka je doneta nakon četvorosatne sednice Glavnog odbora DSK-a.\n"Glavni odbor ovlašćuje predsednika i predsedništvo DSK-a da kontaktira i razgovara sa celim političkim spektrom na Kosovu u vezi buduće vlade, i naravno, da iscrpi sve mogućnosti da sa postizbornim partnerima, Alijansom za budućnost Kosova, Inicijativom za Kosovo i Samoopredeljenjem, postigne poterebnu većinu, ali ne ograničavajući se samo na njih. Prioritet, međutim, ima postizborna koalicija zato što smo stvorili poverenje i političko raspoloženje o neophodnim promenama u zemlji", kazao je lider ove partije, Isa Mustafa\nDSK je predložio da razgovori o tome počnu sledeće nedelje. Ovakav stav medjutim do sad nije podržao Ramush Haradinaj, koji takodje cilja za premijersku poziciju.\nNešto pre završetka sednice DSK-a, lider Alijanse za budućnost Kosova, Haradinaj, izjavio je da je postizborna koalicija već od petka prestala da važi.\n"Mi smo se u petak rastali za stolom bez ikakvog plana šta dalje", kazao je Haradinaj.\nPokret Samoopredeljenje je tokom dana optužio rukovodstvo DSK i ABK da su im cilj pozicije, a ne vladavina.\nNa osnovu koalicionog sporazuma od 10. juna, mesto premijera je trebalo da pripadne Ramushu Haradinaju, lideru ABK-a, dok je za DSK bilo dogovoreno mesto predsednika Skupštine Kosova.\nMeđutim, nakon odluke Ustavnog suda, kada je stavljeno do znanja da na čelu Skupštine može da bude samo čovek iz Demokratske partije Kosova Hashima Thacija, inače partije sa najviše osvojenih poslaničkih mesta, Demokratski savez Kosova je zahtevao razmatranje koalicionog sporazuma s obzirom da su ostali bez dogovorenog mesta. Ova partija je sada tražila mesto premijera, a taj zahtev nije podržao lider alijanse, Ramush Haradinaj.\nU međuvremenu, odlazeći premijer Hashim Thaci poručio je na sednici vlade nove institucije Kosova trebaju imati snažni građanski legitimitet i uključenost svih etničkih zajednica, i da je njegova partija spremna da radi sa onima koji dele iste ciljeve i vrednosti.


OLAKŠAVAJUĆA OKOLNOST\nAko firma zasluži poverenje, inspektori je neće posećivati četiri godine!\nIzmena Zakona o inspekcijskom nadzoru očekuje se da bude usvojena do kraja godine, izjavio je ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić, koji je istakao da će najveća novina tog zakona biti uvođenje instituta "subjekt od poverenja".\nMinistar je učestvovao na javnoj raspravi o Nacrtu izmene i dopune zakona o inspekcijskom nadzoru, koju su organizovali Ministarstvo državne uprave, Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED) i Ambasada Norveške.\n"Danas se održala javna rasprava o Izmenama i dopunama zakona o inspekcijskom nadzoru koji će nakon tri godine primene biti unapređen novim mehanizmima, alatima i modelima i koji će olakšati rad inspektorima, a rasteretiti privredu", izjavio je Ružić novinarima.\nNajveća predviđena novina je uvođenje instituta "subjekt od poverenja", koji bi značio da svi oni privredni subjekti koji imaju pozitivnu istoriju poslovanja mogu da očekuju da u četiri godine ne budu predmet inspekcijskog nadzora, uz obavezu da sprovode samoprocenjivanje svog rada.\n"Naš predlog je da se taj institut uvrsti u zakon, ali da ima odloženu primenu od dve godine, kako bi stvorili adekvatne i objektivne baze podataka i ustanovili na osnovu objektivnih kriterijuma koji su to privredni subjekti koji imaju takvu istoriju poslovanja da bi mogli da dobiju takav status", objasnio je Ružić.\nDodao je i da za one koji taj institut vide kao način za zloupotrebu, važno da znaju da taj status može biti i trajno oduzet.\nIzmena zakona, kaže Ružić, podrazumeva i sporazum o priznavanju prekršaja koji bi se odnosio na one koji su napravili prekršaj nesvesno i kako bi status tog privrednog subjekta bio relaksiran.\nNavodi da je preporučeno, a da je to obuhvaćeno i Izmenama i dopunama zakona o lokalnim samoupravama, da lokalne samouprave sklapanjem sporazuma o saradnji sa inspekcijama zajedno obavljanju inspekcijske poslove, kako bi bili bolje iskorišćeni kadrovski kapaciteti u inspekcijama.\nOčekuje, uz rezervu da će institut "subjekt od poverenja" imati odloženu primenu, da će izmenjeni zakon biti donet do kraja godine, a bi mogao da stupi na snagu već iduće.\nRužić je, takođe, istakao da je u prethodnom periodu ustanovljeno da je skoro 80 odsto inspekcija na lokalu ocenilo primenu zakona o inspekcijskom nadzoru koji je donet pre tri godine pozitivnim i povoljnim, kao i da je nezadovoljstvo privrede radom inspekcije donošenjem tog novog zakona opalo sa 50 na 13 odsto.\nAmasador Norveške u Srbiji Arne Sanes Bjernstad kaže da su inspekcije neophodne za funkcionisanje vladavine prava i efikasnost ekonomije, kao i da upotreba informacionih tehnologija i saradnja inspekcija daju bolje rezultate uz manji trošak.\n"Novi zakon svrstava Srbiju među zemlje sa modernijim pristupom inspekcijama, a to je meki kontakt i kontrola zasnovana na analizi rizika, čime se olakšava život privredi koja posluje u skladu sa zakonom, a otežava kompanijama koje posluju mimo propisa", rekao je Bjernstad.\nNa javnoj raspravi učestvovao je i potpredsednik UO NALED-a Goran Kovačević koji je izneo podatak da je u poslednjih godinu dana obavljeno više od 12.000 nadzora nad firmama za koje se sumnjalo da su neregistrovane, što se, kaže, potvrdilo u čak 30 odsto slučajeva.\n"Takođe, NALED-ova studija o sivoj ekonomiji u 2017. procenila je da je udeo neregistrovnaih firmi u ukupnom broju privrednih subjekata u Srbiji 17 odsto, odnosno 68.500, što je bar tri puta više u odnosu na zemlje s kojma smo se poredili", kaže Kovačević.\nIstakao je i da veliki problem prestavlja nedostatak inspekcijskih radnika, te da na jednog terenskog inspektora Poreske uprave dođe čak 820 privrednih subjekata, a na jednog inspektora rada čak 1.500 firmi.\nKovačević je pozdravio predlog instituta "subjekt od poverenja" i naveo da takvih kompanija u Srbiji ima, te da će im "predah" od inspekcijskih nadzora značiti veliku uštedu vremena i novca, u odnosu na sadašnju praksu kada su najmanje polugodišnje izložene dugotrajnim proverama.\nKaže da će to biti i motiv ostalim kompanijama u Srbiji da posluju u skladu sa zakonom, kako bi statusom "subjekata od poverenja" uštedeli vreme i novac.


Grbovi FK Crvena zvezda i FK Partizan kad bi ih radio Juventusov dizajner | Sport | Fudbal\n25. September, 10:51\nDa je Juveov dizajner radio za Zvezdu i Partizan 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDa je Juveov dizajner radio za Zvezdu i Partizan\n17.01.2017. / 15:28\n...to bi možda izgledalo ovako.\nSvidelo vam se novo, minimalističko i nekonvencionalno rešenje grba, u Juventusu su definitivno uspeli.\nVest o tome kako izgleda novi logo slavnog torinskog kluba nije vest samo u Italiji, već i u inostranstvu, a i na našem portalu stiglo je mnogo reakcija na inicijalu vest sa prezentacije održane u ponedeljak uveče u Milanu.\nUtoliko, u smislu besplatnog "pi-ara", Torinezi su pogodili pravo u metu.\nŠtaviše, nama su zagolicali maštu, pa smo pokušali da pretpostavimo šta bi nastalo ukoliko bi neki drugi slavni evropski, ali i srpski klubovi, angažovali za sada neimenovanog dizajnera i rekli:\n"Hoćemo i mi, kao i Juve".\nPa? Recite nam vaše utiske...


Tacno.net | May 2018 - Page 7 of 24 - Tacno.net\n👤Stela Kapidžić\t🕔22:29, 22.May 2018\nMostar Rock School je fabrika zvuka koja iz godine u godinu iznjedri novu generaciju potkovanih talenata, mjesto razmjene i saradnje, klub profesionalnih muzičara, platforma podrške sa lepezom servisa za mlade muzičare i bendove u usponu. Mostar Rock School djeluje u\n👤tačno.net\t🕔10:07, 22.May 2018\nFoto: Eric Gallard/Reuters U Francuskoj će danas biti održani štrajkovi kao i brojne demonstrancije širom zemlje gde raste nezadovoljstvo zaposlenih u javnim službama, preneli su francuski mediji podsećajući da su to treće najavljene velike demonstracije od dolaska centrističkog predsednika Emanuela\n👤Marc Pitzke, spiegel.de\t🕔09:22, 22.May 2018\nFoto: REUTERS Legendarni američki senator John McCain je smrtno bolestan. Međutim ne želi se predati bez borbe – i u jednoj emocionalnoj knjizi još jednom upozorava na Donalda Trumpa. Piše: Marc Pitzke, New York Preveo i uredio: Ešref Zaimbegović John\n👤Edin Osmančević\t🕔14:42, 21.May 2018\n20 maj – datum slučajno izabran za Erdoganovu promociju ? Ramazan je 9-i sveti mjesec u islamskom kalendaru, kada čovjek preispituje sam sebe, duša nalazi svoj smiraj i vraća onom ljudskom duševnom. To je vrijeme kada se vjernik uzdržava od\n👤tačno.net\t🕔11:21, 21.May 2018\nNa festivalu književnosti vRIsak u Rijeci je 16. maja promovirana nova knjiga Mile Stojića Himna poraženih, o kojoj su govorili književnici Zoran Ferić i Drago Glamuzina, te kritičarka Jutarnjeg lista Jagna Pogačnik. Objavljujemo izvode iz izlaganja Zorana Ferića na ovoj


Rektor IUT-a Ibrahim Jusufranić: Preseljenje u novu zgradu je kruna desetogodišnjeg uspješnog rada - Internacionalni Univerzitet Travnik\nProtekla godina bila je veoma uspješna za Internacionalni univerzitet Travnik. Već dugi niz godina Travnik je univerzitetski centar u BiH i regionalni lider u obrazovanju što su prepoznali, ne samo studenti iz BiH, nego i iz cijelog svijeta. Zbog toga iz godine u godinu Internacionalni univerzitet Travnik bilježi veći broj upisanih studenata koji svoje znanje mogu sticati na jednom od sedam fakulteta, kazao je rektor Internacionalnog univerziteta Travnik, Akademik, prof. dr. Ibrahim Jusufranić.\nRektor Jusufranić je istakao da je zadovoljan proteklom godinom i da se nada kako će naredna biti još uspješnija. Deset godina postojanja i rada obilježeno je preseljenjem u novu modernu zgradu koja je opremljena savremenim laboratorijama, učilima, multimedijalnom opremom unutar odgovarajućeg akademskog amfiteatra, odgovarajućim prostorima za rad studenata i predavača, kao i izuzetno bogatom akademskom bibliotekom.\nOno na šta je rektor Jusufranić posebno ponosan jeste to da studenti na IUT-u, osim teorijskog dijela nastave, imaju priliku svoje znanje provjeriti i kroz praktičnu nastavu koja se redovno organizuje na ovom Univerzitetu. Strateški razvoj Univerziteta se ogleda u primjerima dobre prakse u BiH koje se realizuju kroz vezu između Internacionalnog univerziteta Travnik i poslovnih partnera na svim studijskim programima.\nTokom protekle godine potpisani su brojni Memorandumi o saradnji s univerzitetima iz cijelog svijeta i to je još jedan od dokaza da je Internacionalni univerzitet Travnik obrazovna institucija priznata širom svijeta.\nProtekle godine uspješno su organizovana savjetovanja i konferencije koje su privukle veliki broj stručnjaka iz različitih oblasti iz BiH, regiona i inostranstva. Također, promovisana je i Monografija 10 godina Internacionalnog univerziteta Travnik u kojoj se nalaze reprodukcije originalnih dokumenata koji svjedoče o nekim od najznačajnijih faza razvoja Univerziteta.\nMonografija govori i o nastavnicima, saradnicima i ostalim zaposlenim i studentima koji su u nekom periodu, svako na svoj način, doprinjeli razvoju i povećanju ugleda Univerziteta.\nInternacionalnom univerzitetu Travnik i rektoru Jusufraniću i u prošloj godini uručen je veliki broj nagrada i priznanja, a posljednje u nizu su Kraljica Viktorija, Sokrates i Srebrni grb.\nNagrada „Kraljica Viktorija“ je memorijalna medalja koja prepoznaje institucije i pojedince koji utjelovljuju principe društveno odgovornog poslovanja kroz dijalog među naučnicima, filantropima, dobrotvornim organizacijama, osobama iz svijeta kulture i umjetnosti. Rektoru Jusufraniću ovo priznanje je uručeno u Kanu na Međunarodnom festivalu „Poslovni uspjeh i Noć evropskih nagrada“.\nPrestižna nagrada „Sokrates“ rektoru Jusufraniću uručena je u Oxfordu tokom „Samita lidera 2017“ u organizaciji Evropske poslovne Skupštine. Ova nagrada dodjeljuje se za lični doprinos razvitku nauke u obrazovnoj kategoriji.\nPosljednje priznanje rektoru Jusufraniću je dodijeljeno na 16. Međunarodnoj konferenciji koja je održana na Vlašiću. Potpredsjednik Vanjskotrgovinske komore BiH, Bruno Bojić, uručio je rektoru IUT-a priznanje „Srebrni grb“ za poseban doprinos u razvoju privrede u BiH kroz obrazovanje.\n„Ove nagrade nas obavezuju da i dalje radimo na unapređenju i time doprinosimo razvoju visokoškolskog obrazovanja u Bosni i Hercegovini i razvoju našeg društva“, istako je rektor Jusufranić.\nNa dosadašnjim uspjesima, u prvom redu moramo zahvaliti zaposlenicima, studentima, te našim vrijednim i marljivim profesorima, asistentima i saradnicima, kazao je na kraju rektor Ibrahim Jusufranić i dodao da će Internacionalni univerzitet Travnik ostati jedan od ključnih sudionika daljnjeg društvenog napretka Srednjobosanskog kantona, kao i Bosne i Hercegovine u cjelini.\nKreirano: Jan 03, 2018


NACRT PRAVILNIKA O TEHNIČKIM NORMATIVIMA INSTALACIJE HIDRANTSKE MREŽE ZA GAŠENJE POŽARA - Tekst propisa\nPravilnikom se propisuju tehnički normativi za projektovanje kao i obavezni elementi proračuna, izvođenje, upotreba, kontrolisanje i održavanje instalacija hidrantske mreže za gašenje požara, i utvrđuju zahtevi za izvore, kapacitet, količinu vode, ukupnu količinu vode i pritisak vode u instalaciji hidrantske mreže za gašenje požara naseljenih mesta kao i zahtevi za izvore, kapacitet, količinu vode, ukupnu količinu vode i pritisak vode u instalaciji hidrantske mreže za gašenje požara za objekte.\nPredmet ovog pravilnika je i instalacija hidrantske mreže za gašenje požara koja je opremljena i izvedena tako da se korišćenjem vodene magle ili koncentrata za penu požar može gasiti vodnom maglom ili penom.\nKada su za instalaciju hidrantske mreže kojom se štite objekti, posebnim propisima određeni strožiji zahtevi, za potrebe ovog propisa primenjivaće se ti strožiji zahtevi.\nOdredbe ovog pravilnika ne primenjuju se na automatske uređaje za gašenje požara vodom.\n1) instalacija hidrantske mreže za gašenje požara je vodovodna mreža koja se sastoji od objekata, cevovoda, opreme i uređaja kojima se voda za gašenje na siguran način dovodi od pouzdanog izvora vode do objekata i prostora štićenih instalacijom hidrantske mreže a na koju se ugrađuju hidrantski priključci za gašenje požara;\n2) cevovod hidrantske instalacije (u daljem tekstu cevovod) je stabilno položeni cevovod sa cevnim zatvaračima za priključak vatrogasnih creva za neposredno gašenje požara;\n3) hidrantski priključak za gašenje požara za spoljnu ugradnju (u daljem tekstu spoljnji hidrant) je posebna vrsta cevnog zatvarača u skladu sa standardima SRPS EN 14384 i SRPS EN 14339 sa priključcima za potisna vatrogasna creva, koji se koristi za neposredno gašenje požara ili se na njega priključuju vatrogasna vozila sa ugrađenim pumpama kao i prenosne vatrogasne pumpe;\n4) hidrantski priključak za gašenje požara za unutrašnju ugradnju (u daljem tekstu unutrašnji hidrant) je posebna vrsta cevnog zatvarača u skladu sa standardima SRPS EN 671-1 i SRPS EN EN 671-2 sa priključcima za potisna vatrogasna creva i odgovarajućom opremom, koji se koristi za neposredno gašenje požara;\n5) javna vodovodna mreža je vodovodna mreža naseljenog mesta u nadležnosti javnog preduzeća koja obuhvata objekte izvorišta vode, prerade vode, akumulacione bazene, magistralne cevovode i distributivnu mrežu sa spoljnjim hidrantima i sve druge cevovode sa spoljnjim hidrantima do priključnih šahtova sa vodomerima uz objekte potrošača;\n6) interna vodovodna mreža je vodovodna mreža kompleksa u vlasništvu privrednog subjekta ili drugog pravnog ili fizičkog lica\tkoja ima sopstvene izvore vode (bunare ili vodozahvate iz reke, jezera, kanala i slično, akumulacione bazene), pumpnu stanicu, interni cevovod sa spoljnjim hidrantima sa koga se napaja instalacija spoljnje i unutrašnje hidrantske mreže svih objekata u kompleksu u skladu sa Pravilnikom;\n8) stanica za zahvatanje vode (u daljem tekstu stanica) je namenski izgrađen objekat pored reke ili akumulacije vode (jezero, kanal, bazen, bunar i dr.) za trajan smeštaj opreme i uređaja za stalno napajanje instalacije hidrantske mreže vodom;\n9) privremena stanica za zahvatanje vode (u daljem tekstu privremena stanica) je uređeno mesto pored reke ili akumulacije vode (jezero, kanal, bazen, bunar i dr.) namenjeno za privremeno postavljanje opreme i uređaja za napajanje instalacije hidrantske mreže vodom ili za privremeno postavljanje vatrogasnih vozila sa ugrađenom pumpom za zahvatanje vode kao i druge opreme i uređaja za napajanje instalacije hidrantske mreže vodom;\n10) instalacija spoljne hidrantske mreže (u daljem tekstu spoljnja hidrantska mreža) je deo instalacija hidrantske mreže za gašenje požara i predstavlja skup građevinskih objekata opreme i uređaja kojima se voda od izvora za snabdevanje vodom doprema cevovodima do spoljnjih hidranata za gašenje požara, koji se koriste za neposredno gašenje požara ili se na njih priključuju vatrogasna vozila s ugrađenim pumpama ili prenosne vatrogasne pumpe i vatrogasna oprema;\n11) instalacija unutrašnje hidrantske mreže (u daljem tekstu unutrašnja hidrantska mreža) je deo instalacija hidrantske mreže za gašenje požara i predstavlja skup opreme i uređaja u objektu kojima se voda cevovodim doprema do unutrašnjih hidranata koji se koriste za neposredno gašenje požara;\n12) neposredno gašenje požara je gašenje požara upotrebom spoljnjeg ili unutrašnjeg hidranata, vatrogasnog creva i mlaznice bez upotrebe prenosne, prevozne ili pumpe na vatrogasnom vozilu;\n13) rezervni izvor za snabdevanje električnom energijom instalacije hidrantske mreže je uređaj koji automatski stupa u rad ili se uključuje ručno u slučaju kada nestane električne ener- gije u primarnom izvoru sa koga se napajuju oprema i uređaji instalacije hidrantske mreže.\n14) visina objekta je visinska razlika najviše kote krova odnosno tavanice (za zgrade bez krova) u odnosu na kotu terena predviđenog za postavljanje odgovarajućeg vatrogasnog vozila u radni položaj pri gašenju požara i spašavanju;\n15) suvi vod instalacije hidrantske mreže je cevovod koji u normalnim uslovima nije ispunjen vodom (zbog opasnosti od zamrzavanja i dr.) a koji se u slučaju požara posle daljinskog otvaranja odgovarajućeg zapornog organa ispunjava vodom;\n16) pouzdan izvor instalacije hidrantske mreže (u daljem tekstu pouzdan izvor) je izvor koji može u skladu sa Pravilnikom da obezbedi potrebnu količinu i pritsak\tvode takvog kvaliteta da se može upotrebiti za gašenje požara;\n17) količina vode za gašenje požara (u daljem tekstu količina vode) je količina vode u jedinici vremena potrebna da se gasi požar upotrebom hidrantske instalacije za gašenje požara;\n18) ukupna količina vode za gašenje požara je količina vode koja je potrebna da se ugase požari u predviđenom vremenu gašenja upotrebom instalacije hidrantske mreže za gašenje požara;\n20) uređaj za podizanje pritiska vode u hidrantskoj mreži je automatski uređaj koji se sastoji od uređaja za upravljanje, pumpi i izvršnih elemenata a koji je namenjen da podiže pritisak vode u hidrantskoj mreži;\n21) specifično požarno opterećenje je požarno otrećenje koje se određuje u skladu sa SRPS U. J1. 030 i može biti nisko , srednje i visoko požarno opterećenje.\n1) objekti i prostori za koje se to zahteva posebnim propisima,\n2) objekti i prostori za koje je se to zahteva lokacijskim uslovima koji se pribavljaju u postupku izgradnje objekata ili kada je to zahtevano kroz planske dokumente,\n3) objekti koji su razvrstani u kategoriju tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara K1 do K5 i K1E prema članu 11 stav 2.\n4) Stalna mesta za zavarivanje i rezanje koja su definisana posebnim propisom a nalaze se u objektu.\nIzuzetno od stava 1 tačka 3) unutrašnjom hidrantskom mrežom za gašenje požara ne moraju se štititi:\n1) stambena zgrada, lamela, u kojoj stanuje manje od 20 ljudi koja ima visinu ≤ 18 m,\n2) poslovni ili javni objekat čija je konstrukcija najmanje srednjeg stepena otpornosti prema SRPS U.J1. 240:1995, površina ≤150 m2 i specifično požarno opterećenje ≤100 MJ/m2, ako posebnim propisom nije drugačije određeno.\n3) proizvodni i skladišni objekat koji se može klasifikovati prema članu 11 u kategorije K1 do K5 i K1E a koji ima najmanje srednji stepen otpornosti prema požaru prema SRPS U.J1.240:1995 i površinu ≤100 m2 ako posebnim propisom nije drugačije određeno.\n4) garaže regulisane posebnim propisom čija je površina ≤100 m2.\n2) objekti i prostori za koje je se to zahteva\tlokacijskim uslovima koji se pribavaju u postupku izgradnje objekata ili kada je to zahtevano kroz planske dokumente,\nUnutrašnjom i spoljašnjom hidrantskom mrežom za gašenje požara ne moraju se štititi objekti koji se ne mogu razvrstati u kategoriju tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara K1 do K5 i K1E prema članu 11 stav 2 ako to posebnim propisom nije drugačije rešeno.\nZa snabdevanje instalacije hidranstke mreže vodom može se koristiti samo ona javna ili interna vodovodna mreža koja ima pouzdane izvore.\nParametri pouzdanih izvora javne vodovodne mreže iz stava 1 ovog člana dokummentuju se:\n1) uslovima za projektovanje koje izdaje imalac javnih ovlašćenja sa podacima o minimalnom pritisku, količini vode i prečniku cevovoda na mestu priključka ili,\n2) potvrdom koju izdaje imalac javnih ovlašćenja ili druga ustanova kompetentna za poslove hidrotehničkih merenja, sa podacima o minimalnom pritisku, količini vode i prečniku cevovoda na mestu priključka.\nParametri pouzdanih izvora interne vodovodne mreže iz stava 1 ovog člana izražavaju se potvrdom sa podacima o minimalnom pritisku, količini vode i prečniku cevovoda na mestu priključka i podacima o vodosnabdevanju interne vodovodne mreže iz pouzdanog izvora ( jezero, reka, kanal, bunar i sl.), izdatom od strane ustanove kompetentne za poslove hidrotehničkih merenja koja se smatra uslovima za projektovanje.\nKada je pouzdan izvor za snabdevanje instalacije hidrantske mreže vodom upotrebljena i podzemna voda iz kopanih ili bušenih bunara, priliv vode u bunar mora se dokazati probnim crpljenjem vode u najnepovoljnije vreme (posle sušnog perioda koji je trajao najmanje 60 dana).\nAko se potrebna količina i dotok vode ne može obezbediti iz jednog ili više bunara iz stava 1, tada je potrebna izgradnja akumulacionog bazena, ukopanog rezervoara i sl.\nKada se za crpljenje vode (iz bunara ili bazena, ukopanog rezervoara i sl.) koristi pumpa, ona se ugrađuje prema uputsvu proizvođača pumpe, tako da se ne ugroze vrednosti date od stane proizvođača a a od kojih zavisi rad pumpe.\nPrilazni putevi stanici i privremenoj stanici, platoi u sastavu stanice i privremene stanice koji su namenjeni za vatrogasna vozila i vatrogasne pumpe, moraju imati potrebnu nosivost i moraju biti izvedeni tako da je uvek moguće zahvatanje vode, bez obzira na nivo vode, meteorološke uslove i dr.\nStanica i privremena stanica za zahvatanje vode moraju imati najmanje dve pumpe od kojih je jedna radna jedna rezervna.\nPrivremena stanica sa vatrogasnim vozilom za usisavanje i potiskivanje vode može se koristiti isključivo za privremene radove a najviše 10 dana.\nStanica se izrađuje na osnovu hidroloških podataka uzetih za period od najmanje 15 godina. Svaka stanica javne vodovodne mreže naseljenog mesta sa više od 2000 stanovnika mora imati rezervni izvor za snabdevanje električnom energijom.\nAko se naseljeno mesto nalazi na zemljištu sa razlikama u nadmorskoj visini delova naselja, javna vodovodna mreža se izvodi sa više akumulacionih rezervoara pri čemu se jedna visinska zona predviđa za visinski opseg od najviše 50 m.\nAko se za napajanje instalacije hidrantske mreže koristi javna vodovodna mreža sa akumulacionim rezervoarima tako da je dotok vode od rezervoara do cevovoda spoljne hidrantske mreže gravitacioni, visina rezervoara mora biti takva da je pritisak na hidrantima javne vodovodne mreže najmanje 0,3 MPa.\nIzuzetno od stava 2 ovog člana kada se pritisak na hidrantima javne vodovodne mreže od najmanje 0,3 MPa ne može postići gravitacionim putem tada se mora ugraditi uređaj za podizanje\npritiska vode u hidrantskoj mreži.\nInstalacija spoljne hidrantske mreže sa spoljanjim hidrantima mora biti izvedena tako da se onemogući zamrzavanje vode što se postiže ukopavanjm dovoljno duboko u zemlju ili na drugi adekvatan način.\nUkoliko se izvodi priključak za potiskivanje nepitke ili neispitane vode iz vatrogasnog vozila, prenosne pumpe i sl., u spoljašnju ili unutrašnju hidrantsku mrežu, tada mora biti sprečen prodor ove vode u instalaciju vodovoda za snabdevanje pitkom vodom.\nJavna vodovodna mreža naseljenog mesta se mora predvideti i za gašenje požara, a potrebna količina vode za gašenja požara određuje se prema broju stanovnika u zavisnosti od računskog broja istovremenih požara, u naseljenom mestu (N) i u visinskoj zoni (n), i potrebnoj količini vode (q) po jednom požaru u bilo kojoj visinskoj zoni iz tabele 1.\nBroj stanovnika u naselju u hiljadama Računski broj istovremenih požara u naseljenom mestu N (i u visinskoj zoni n) Količina vode q, [l/s] po jednom požaru u bilo kojoj visinskoj zoni\n5 do 10 1(1) 15\n10 do 25 2 (1) 20\n25 do 50 2 (1) 25\n50 do 100 2 (2) 35\n100 do 200 3 (2) 40\n200 do 400 3 (2) 50\n400 do 700 3 (2) 60\n700 do 1200 3 (2) 70\n1200 do 2000 4 (2) 80\nJavna vodovodna mreža dimenzioniše se prema Tabeli 1 tako da ukupan protok vode na ulasku u javnu vododvodnu mrežu bude najmanje pet puta veći u odnosu na vrednosti proizvoda N · q i da protok vode na ulasku u bilo koju visinsku zonu kada postoje mora biti najmanje pet puta veći od vrednosti proizvoda n · q.\nKoličina vode iz stava 1 ovog člana potrebana za gašenje požara, odnosi se na naseljeno mesto sa celinama koje se sastoje od stambenih, poslovnih, javnih i drugih objekata kategorije tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara K1 do K5.\nKoličina vode iz stava 1 ovog člana potrebana za gašenje požara, odnosi se i na javnu vodovodnu mrežu naseljenog mesta sa celinama koje se sastoje od industrijskih, skladišnih i sličnih objektata razvrstanih u kategorije tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara od K1 do K5 površine pojedinačnog objekta ≥1000m2 čije je specifično požarno opterećenje pojedinačnog objekta ≥1GJ i objekata K1E uz uslov da je najmanji protok vode N · q≥150 l/s i da je količina vode q po jednom požaru ≥ 50 l/s.\nKapacitet javne vodovodne mreže iz stava 1 mora biti takav da sadržati ukupnu količinu vode za gašenje požara u vremenu ne manjem od 90 minuta.\nKoličina vode instalacija spoljne i unutrašnje hidrantske mreže za gašenje požara jednog objekta koji se štiti zavisi od:\n1) stepena otpornosti konstrukcije objekta prema požaru\n2) kategorije tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara u koju se svrstava taj objekat (K1 do K5 i K1E), i\n3) zapremine objekta ili zapremine požarnog segmenta (stambene lamele, poslovnog bloka, industrijskog pogona, skladišta i sličnog požarno izdvojenog dela zgrade koji čini celinu otpornu prema požaru u skladu sa SRPS U.J1. 240:1995)\nSimboli za kategoriju tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara dati u tabeli 2 imaju sledeća značenja:\nK1 - pogoni za proizvodnju ili preradu zapaljivih gasova, zapaljivih tečnosti kategorije 1 i kategorije 2 i gorivih praškastih materija, proizvodni pogoni u kojima postoji prisustvo trajnih ili primarnih izvora opasnosti, proizvodni pogoni u kojima eksplozivna smeša u normalnom radu može preći vrednost od 10% DGE, proizvodni pogoni eksplozivnih materija, proizvodni pogoni za preradu i obradu materija u kojima se razvijaju zapaljivi gasovi, zapaljive tečnosti, fine prašine (puderi) sa temeperaturom tinjanja do 350 oS ili temperaturom paljenja do 450 oS, pogoni za proizvodnju viskoznih vlakana, ekstrakciju benzinom, hidriranje, rekuperaciju i rektifikaciju organskih rastvarača i skladišta zapljivih i gorivih tečnosti i zapaljivih gasova, ugljen- disulfida, etra, acetona i sl. Pogoni u kojima se koriste jaki oksidansi, neorganski i organski peroksidi, hlorati, perhlorati, jodati, perjodati, bromati, perbromati, hromati, bihromati i sl. kao i skladišta ovih materija sa količinama takvim da bi požar bez vatrogasne intervencije trajao više od 30 minuta.\nK1E- pogoni u kojima se koriste jaki oksidansi, neorganski i organski peroksidi, hlorati, perhlorati, jodati, perjodati, bromati, perbromati, hromati, bihromati i sl. kao i skladišta ovih materija sa velikim količinama kada preti opasnost od eksplozije i požara takvim da bi požar bez vatrogasne intervencije trajao više od 90 minuta.\nK2 – pogoni u kojima se koriste, proizvode ili prerađuju zapaljive tečnosti kategorije 3, pogoni u kojima se preradom stvaraju eksplozivne prašine sa temeperaturom tinjanja preko 350 oS ili temperaturom paljenja preko 450 oS, pumpna postrojenja za tečne materije čija je tačka paljenja između 60oC i 100oC, pogoni u kojima se stvaraju ugljena prašina, drvene strugotine, brašno, šećer u prahu, sintetički kaučuk u prahu i sl., velika skladišta, srednja skladišta proizvoda od gume, visoki objekti visine preko 40 m, objekti u kojima boravi više od 500 osoba i sl.\nK3 – pogoni u kojima se koriste, proizvode ili prerađuju tečnosti sa tačkom paljenja od 100oC do 300oC, gorive čvrste materije temperature paljenja do 300oC, pogoni za mehaničku preradu drveta i proizvodnju hartije, pogoni za proizvodnju tekstila, pogoni za regeneraciju ulja za podmazivanje, skladišta maziva, sredstva za transport uglja, zatvorena skladišta uglja, pumpna postrojenja za tečne materije čija je tačka paljenja 100oC do 300oC, garaže za automobile, srednja skladišta, visoki objekti visine do 40 m, objekti u kojima boravi 200 do 500 osoba.\nK4 – pogoni u kojima se koriste, proizvode ili prerađuju negorive materije, pogoni u kojima se radi sa tečnostima čija je tačka paljenja iznad 300oC, čvrstim materijama čija je tačka paljenja iznad 300oC i materijama koje se prerađuju u zagrejanom, razmekšanom ili rastopljenom stanju, pri čemu se oslobađa toplota praćena iskrama i plamenom, pogoni za topljenje, livenje i preradu metala, gasno- generatorska postrojenja, odeljenja za ispitivanje motora sa unutrašnjim sagorevanjem, kotlarnice, komandne zgrade u elektrenergetskim postrojenjima, pogoni u kojima sagoreva čvrsto, tečno i gasovito gorivo objekti u kojima boravi do 100 do 200 osoba, objekti u kojima borave deca, stara lica, nepokretni bolesnici, i sl.\nK5 - predstavlja kategoriju tehnološkog procesa ugroženosti prema požaru u koju spadaju pogoni u kojima se radi sa negorivim materijalima i hladnim mokrim materijalom, na primer: pogoni za mehaničku obradu metala, kompresorske stanice, pogoni za proizvodnju negorivih gasova, mokra odeljenja industrije tekstila i hartije, pogoni za dobijanje i hladnu obradu minerala, azbesta i soli, objekti za preradu ribe, mesa i mlečnih proizvoda, vodne stanice i objekti koji mogu da prime do 100 osoba.\nKoličina vode spoljne i unutrašnje hidrantske mreže za gašenje požara za jedan objekat qh l/s u zavisnosti od stepena otpornosti objekta prema požaru, kategorije tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara i zapremine objekta, odnosno požarnog segmenta data je u tabeli 2.\nStepen otpornosti konstrukcije objekta na požar\nKategorija tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara\nZapremina objekta ili požarnog segmenta koji se štiti m3\n2000 2000 do\n5000 5000 do\n20000 20000 do\n50000 50000 do\n200000 200000 do\n400000 više od\nKoličina vode instalacija spoljne i unutrašnje hidrantske mreže za gašenje požara potrebna za jedan objekat qh l/s\nV K1,K1E 10 15 20 25 30 35 -\nIV K1,K1E 15 20 25 30 35 - -\nV, IV K2 10 10 15 20 25 30 -\nIII K2 10 15 20 25 30 - -\nIV K3 10 10 15 20 25 30 -\nIII K3 10 15 20 25 30 - -\nI, II K3 15 20 25 30 - - -\nV, IV K4,K5 5 7.5 10 15 20 25 30\nIII K4,K5 7.5 10 15 20 25 30 -\nI, II K4,K5 10 15 20 25 - - -\nNAPOMENA: Oznaka "-" ne znači da za objekte koji odgovaraju ovim poljima nije potrebna voda za gašenje požara, već znači da se u takvim objektima ne izvodi kategorija tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara naznačena za te objekte u tabeli 2 .\nZa gašenje požara objekata svrstanih u kategorije tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara (K1 do K5 i K1E) mora se obezbediti ukupna količina vode za gašenje požara i to:\n1) za objekata kategorije K1 do K5 u vremenu od najmanje 90 minuta iz javne vodovodne mreže,\n2) za objekte iz člana 10 stav 4 kategorije K1 do K5 najmanje 120 minuta kombinovanim korišćenjem javne vodovodne mreže i sopstvenih izvora vode za snabdevanje i to iz javne vodovodne mreže u vremenu ne manjem od 90 minuta u skladu sa članom 10 stav 5 i iz sopstvenih izvora vode (bunari ili vodozahvati iz reke, jezera, kanala i slično, akumulacioni bazeni) u količini do ukupno potrebne količine vode,\n3) za objekte K1E najmanje 180 minuta kombinovanim korišćenjej javne vodovodne mreže i sopstvenih izvora vode za snabdevanje i to iz javne vodovodn mreže u vremenu ne manjem od 90 minuta u skladu sa članom 10 stav 5 i iz sopstvenih izvora vode (bunari ili vodozahvati iz reke, jezera, kanala i slično, akumulacioni bazeni) u količini do ukupno potrebne količine vode.\nIzuzetno od stava 2 ovog člana, ako javna vodovodna mreža ne raspolaže propisanom količinom vode može se povećati udeo količine vode iz sopstvenih izvora i obnuto, to jest ako sospstveni izvori ne raspolažu propisanom koičinom vode može se povećati udeo iz javne vodovodne mreže, uz saglasnost nadležnog organa za zaštitu od požara, ali se uvek mora obezbediti propisana ukupna količin vode za gašenje požara.\nZa objekte kod kojih se za određivanje količina vode spoljne i unutrašnje hidrantske mreže primenjuje kriterijum zapremine požarnog segment koji se štiti iz tabele 1, deo količine vode za gašenje požara koristi se za hlađenje da se požar ne bi preneo na drugi požarni segment istog objekta ili susedni objekat pa se zato mora izvršiti proračun na osnovu sledećeg izraza\nqz = 4.75 C A l/s\nqz l/s -količina vode za gašenje zajedno sa vodom koja se koristi za hlađenje,\nC - konstanta iz tabele 3 koja zavisi od vrste materijala koji se gasi,\nA m2 - proračunska očekivana površina žarišta do početka intenzivnog gašenja - delovanja vatrogasne jedinice sa odgovarajućom profesionalnom opremom i sredstvima za gašenje.\nvrsta materijala koji se gasi guma i drugi materijali koji se vrlo teško gase gorive tečnosti sa karakteristikom izbacivanja zapaljive i druge gorive tečnosti, sintetične mase drvo i druge celulozne materije\nC ≥ 1.5 1.2 -1.5 0.8 - 1.2 0.6 - 0.8\nNapomena 1: Za materije koje imaju veću brzinu fronta plamena (gorive tečnosti, penaste sintetičke materije i dr.) treba usvojiti da se požar proširio na celu površinu osnove na primer nadzemnog rezervoara, prihvatne kade za isteklu tečnost, površinu poda koju pokriva skladišna jedinica dovoljno udaljena od ostalih, površinu gorive mase u velikoj radnoj mašini i sl.\nNapomena 2: Za paletno i sl. odlaganje gorive robe u lako zapaljavoj ambalaži (pogoni sa priručnim količinama gorive robe pored mašina za proizvodnju tekstilne konfekcije, obuće, prehrambenih proizvoda, papirnih proizvoda, penastih sunđerastih materijala i sl.) proračunska vrednost A ne može biti manja od 50 m2 a u slučaju kada su izvedene instalacije za automatsko gašenje u skladu sa posebnim propisom, proračunska vrednost A ne može biti manja od 20 m2\nKada se za qh iz tabele 1 i qz dobijeno proračunom prema članu 13 stav 2 dobiju različite vrednosti, usvaja se ona vrednost koja je veća.\nKod proračuna parametara hidrantske mreže potrebno je izvršiti proračun pada pritiska i proračun potrebnih nominalnih dimenzija cevi.\nSpoljna hidrantska mreža se izvodi kao javna vodovodna mreža naseljenog mesta u nadležnosti javnog preduzeća na javnom zemljištu (pešačke zone, parkovi, trotoari dr.) ili kao interna vodovodna mreža kompleksa u vlasništvu privrednog subjekta ili drugog pravnog ili fizičkog lica.\nVodovodna mreža na kojoj su postavljeni spoljni hidranti, izvodi se sa prstenastim cevovodima koji moraju biti od negorivog materijala ukoliko nisu ukopani u zemlju i koji imaju prečnik utvrđen proračunom ali on ne sme biti manji od 100 mm.\nPrstenasti cevovod iz stava 2 oprema se cevnim zatvaračima tako da se u slučaju kvara na jednoj grani prstena može ostvariti zatvarnje samo te grane a da se ne utiče na protok u ostalim granama prstena.\nRastojanje između spoljnjih hidranata na vodovodnoj mreži ne može biti veće od 80 m.\nIzuzetno od stav 1 u naseljenim mestima, u celinama u kojima je planskim dokumentima predviđeni pretežno slobodno stojeći stambeni, poslovni i slični objekti za porodično stanovanje i privređivanje sa najviše dva 2 sprata, rastojanje između spoljnjih hidranata na vodovodnoj mreži može biti najviše 150 m.\nRastojanje spoljneg hidranta namenjenog za neposredno gašenje od zida objekta koji se štiti je najmanje 5 m a najviše 25 m.\nIzuzetno od stava 1 ako se očekuje jača eksplozija ili intenzivno toplotno zračenje (rezervoari sa zapaljivim i gorivim tečnostima i zapaljivim gasovima, kiseonikom i sl.) rastojanje se može povećati na 80 m, ako to odobri nadležni organ za zaštitu od požara.\nIzuzetno od stava 1 spoljnji hidranti mogu biti podzemni ako nadzemni hidranti ometaju saobraćaj i ako to odobri ndležni organ za zaštitu od požara.\nNadzemni hidranti moraju biti postavljeni tako da je omogućeno sigurno i efikasno rukovanje i njihova upotreba.\nHidranti moraju biti postavljeni ili se moraju zaštititi tako da se ne smeju zamrznuti ili oštetiti.\nSpoljnja hidrantska mreže za gašenje požara mora biti izvedena tako da kod primene ispitnog pritiska na mestu priključenja, od 1,6 Mpa u trajanju od 10 min., ne sme doći do propuštanja vode, a kod primene ispitnog pritiska od 2,4 Mpa u trajanju od 2 min. ne sme doći do oštećenja cevovoda, opreme i uređaja koji pripadaju instalaciji spoljnje hidrantske mreže. Ovo ispitivanje mora da se obavi prilikom prvog puštanja u rad pre zatrpavanja cevovoda ili periodično na svakih 25 godina.\nSmatra se da su uslovi iz stava 3 ovoga člana ispunjeni ako su nadzemni hidranti proizvedeni prema SRPS EN 14384 a podzemni prema SRPS EN 14339 što se potvrđuje odgovarajućom ispravom o usaglašenosti i ako su izabrani i postavljeni u skladu sa Pravilnikom.\nStatički pritisak u spoljnjoj hidrantskoj mreži iz člana 15 ne sme biti veći od 1,2 MPa.\nNajmanji pritisak na priključku bilo kog nadzemnog ili podzemnog hidranta spoljnje hidrantske mreže za gašenje požara kod propisanog protoka vode, ne sme biti manji od 0,25 MPa.\nIzuzetno od stava 2 ovoga člana kada je posebnim propisima predviđeno da spoljnja hidrantska mreža služi za neposredno gašenje požara na objektu, požar na objektu mora se gasiti sa najmanje dva spoljna hidranta, pritisak koji je za to potreban određuje se proračunom u funkciji visine objekta i drugih faktora, ali i u tom slučaju pri propisanom protoku vode pritisak ne sme biti manji od 0,25 MPa.\nDelovi objekta koji mogu biti zahvaćeni požarom a udaljeni su više od 50 m od spoljnjih hidranata javne vodovodne mreže naseljenog mesta štite se hidrantima koji se izvode na ograncima te mreže ili na prstenastom vodu kao na slici 1.\nIzuzetno od člana 15 stav 2 u slučaju kada nije potrebna količina vode >10 l/s, ogranci (slepi delovi vodovodne mreže) mogu biti izvedeni cevovodima prečnika ne manjeg od 80 mm pri čemu njihova dužina mora biti ≤ 80m.\nU odnosu na mesto postavljanja spoljnjeg hidranta iz stava 3 ovog člana, na udaljenosti ne većoj od 10 m od svakog spoljnjeg hidranta mora se nalaziti orman sa vatrogasnim crevima potrebne dužine, mlaznicama i ostalim vatrogasnim armaturama (reduciri, razdelnice i sl.) potrebnim za neposredno gašenje požara.\nMesto postavljanja podzemnog hidranta iz člana 18 stav 2 mora se označiti na uočljiv način.\nSmatra se da je zahtev iz stav 1 ovog člana ispunjen ako se označavanje izvrši prema zahtevima standarda SRPS EN 14339.\nIV. Unutrašnja hidrantska mreža\nKada se objekat snabdeva vodom iz javne vodovodne mreže, na mestu iza vodomera u oknu u kome je glavni ventil i vodomer, unutrašnja hidrantska mreža se razdvaja od mreže vode za piće a ukoliko to nije moguće, onda se mora unutar objekta izvesti posebni cevovod za unutrašnju\nUkoliko se za potrebe unutrašnje hidrantske mreže industrijskih pogona koristi interna vodovodna mreža sa sopstvenim izvorima vode, tada se može koristiti i voda namenjena za tehnološki proces, voda iz akumulacionog bazena ili rezervoara i slično.\nCevovod unutrašnje hidrantske mreže od mesta priključenja pa do bilo kog zapornog organa unutrašnjeg hidranta mora biti pod pritiskom i stalno ispunjen vodom.\nIzuzetno od stava 1 ovog člana hidrantska mreža za gašenje požara ili njeni pojedini delovi mogu biti izgrađeni kao suvi vod ako to odobri nadležni organ za zaštitu od požara.\nU slučaju primene stava 2. ovoga člana otvaranjem zapornog organa bilo kog unutrašnjeg hidranta suve hidrantske mreže za gašenje požara, mora biti omogućeno automatsko otvaranje zapornog organa na početku cevovoda unutrašnje suve hidrantske mreže, pri čemu se ova mreža odmah ispunjava vodom.\nNa najnepovoljnijem mestu svakog požarnog sektora objekta, unutrašnja hidrantska mreža mora imati količinu vode u skladu sa tabelom 4.\ndo 22 5\n23 do 40 7,5\n41 do 75 10\niznad 75 12,5\nNajniži pritisak na mlaznici za gašenje požara, prilikom protoka propisane koločine vode, na najnepovoljnijem mestu ne sme biti manji od 0,25 Mpa.\nMaksimalni statički pritisak na bilo kom unutrašnjem hidrantu ne sme biti veći od 0,7 Mpa.\nU objektu koji se štiti, na cevovodima unutrašnje hidrantske mreže, moraju se postaviti unutrašnji hidranti.\nUnutrašnja hidrantska mreža mora biti izvedeni tako da je omogućeno sigurno i efikasno rukovanje unutrašnjim hidrantima kao i njihova upotreba za neposredno gašenje požara.\nSmatra se da su u pogledu unutrašnjih hidranata uslovi stava 2 ovog člana ispunjeni, ukoliko unutrašnji hidranti i pripadajuća oprema odgovaraju standardima SRPS EN 671-2 što se dokazuje ispravom o usaglašenosti u skladu sa posebnim propisima koji uređuju ovu oblast i ako su izabrani i postavljeni u skladu sa odredbama ovog Pravilnika.\nIzuzetno od stava 3 ovog člana, u stambenim i poslovnim zgradama kategorije K3 koje imaju manje od 5 nadzemnih etaža, za unutrašnju hidrantsku mrežu mogu se koristiti unutrašnji hidranti u skladu sa standardom SRPS EN 671-1, prilikom čega se mora izvesti još jedan slobodan standardni priključak prečnika 52 mm.\nZa unutrašnju hidrantsku mrežu moraju se koristiti pocinkovane čelične cevi najmanjeg nazivnog prečnika 52mm.\nUnutrašnji hidranti izvedeni prema standardu SRPS EN 671-1 i SRPS EN 671-2 zajedno s pripadajućom opremom moraju biti smešteni u hidrantske ormariće.\nCevovodi unutrašnje hidrantske mreže koji su izloženi udaru (na primer usked kretanja motornih vozila ugaražama, skladištima i sl.) zamrzavanju vode i sličnim uticajima, moraju biti zaštićeni od štetnog dejstva tih uticaja.\nMeđusobno rastojanje zidnih hidranata određuje se tako da se svaka tačka tavanice bilo koje prostorije može prilikom neposrednog gašenja požara pokriti mlazom vode sa unutrašnjeg hidranta uračunavajući dužinu vatrogasnog creva od 15 ili 20 m i dužinu kompaktnog mlaza od 5 m, pri čemu se sa mlaznicom mora ući u prostoriju koja se gasi.\nProstorija sa visokim požarnim opterećenjem i površinom većom od 500 m2 mora imati onoliko zidnih hidranata koliko je potrebno da se jednovremeno svaka tačka tavanice može dohvatiti mlazom iz najmanje dva hidranta, pri čemu se može koristiti i obližnji hidrant iz hodnika.\nSmatra se da je u prostorijama sa visinom većom od 12 m (bine pozorišta, sportske hale i dr,) ispunjen zahtev iz stava 2 ovog člana, ako je svaka tačka poda ove prostorije prilikom neposrednog gašenja požara pokrivena mlazom vode sa unutrašnjeg hidranta uračunavajući dužinu vatrogasnog creva od 15 ili 20 m i dužinu kompaktnog mlaza od 5 m, pri čemu se sa mlaznicom mora ući u prostoriju koja se gasi, a unutrašnji hidranti su raspoređeni na obimnim zidovima prostorije na nivou poda, galerije, balkona i sl..\nIzuzetno od stava 4 ovog člana kada na obimnim zidovima prostorije nema galerija, balkona i sl. unutrašnji hidranti se mogu postaviti samo na nivou poda prostorije koja se gasi.\nHidrantski ormarići se postavljaju u hodnike objekta, zatim u prolaze, stepenišne prostore i evakuaciione puteve, u neposrednoj blizini ulaznih vrata prostorija koje mogu biti ugrožene požarom, i to na lako uočljivom mestu tako da ne ometaju evakuaciju, a ako se radi o velikim prostorijama hidrantski ormarići se postavljaju na zid sa unutrašnje strane prostorije u blizini ulaznih vrata.\nHidrantski ormarić se postavlja tako da zaporni organ unutrašnjeg hidranta mora biti na visini 1.5 m od poda.\nU objektima koji su razvrstani u kategoriju tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara K1 i K2 u skladu sa članom 12 stav 2, na zidu objekta orjentisanom prema strani sa koje vatrogasno vozilo pristupa objektu, izvodi se orman sa priključkom za vatrogasno vozilo radi potiskivanja vode iz vozila u unutrašnju hidrantsku mrežu.\nU poslovnim, javnim, industrijskim i skladišnim objektima u kojima je tehnološki proces takav da je za gašenje požara povoljnije koristiti vodenu maglu, tada se mogu koristiti i posebni unutrašnji hidranti sa odgovarajućim cevovodom i crevima na vitlu dužine do 20 m i specijalnim mlaznicama za stavarnje vodene magle pri čemu se računa da je tada domet mlaza do 3 m.\nU slučaju kada se primenjuje unutrašnji hidrant iz staav 1 ovog člana količina vode mora odgovarati članu 22 stav 4 tabela 4, a najniži pritisak na mlaznici za gašenje požara vodenom maglom, prilikom protoka propisane koločine vode, ne može biti manji od 4 Mpa.\nU industrijskim i skladišnim objektima, gde je tehnološki proces takav da je povoljnije gašenje požara penom u odnosu na vodu, unutrašnja hidrantska mreža se izvodi tako da se mora ugraditi posuda odgovarajućeg kapaciteta se koncentratom za penu i uređaj za usisavanje i mešanje koncentrata pene sa vodom, a u hidrantske ormariće se moraju postaviti odgovarajuće mlaznice i rasipači pene.\nUnutrašnja hidrantska mreža se pre puštanja u rad, ili periodično na svakih 25 godina ispituje na zaptivenost vodom, 10 min. pri nominalnom pritisku a potom 2 min. sa 1,5 puta većim nominalnim pritiskom prilikom čega ne sme da dođe do pojave curenja i pada pritiska. Ova ispitivanja se vrše pre eventualnog pokrivanja cevovoda.\nV. Uređaj za podizanje pritiska vode u hidrantskoj mreži\nUkoliko u hidrantskoj mreži za gašenje požara pri propisanoj količini vode, na unutrašnjem hidrantu nije moguće postići minimalni propisani pritisak, tada se mora ugraditi odgovarajući uređaj za podizanje pritiska vode u hidrantskoj mreži.\nUređaj za podizanje pritiska vode u hidrantskoj mreži iz stava 1 ovog člana može da služi za podizanje pritiska vode u unutrašnjoj hidrantskoj mreži samo za jednu zgradu ili za kompleks zgrada, kao i za podizanje pritiska vode istovremeno u spoljnjoj i unutrašnjoj hidrantskoj mreži jedne zgrade kao i komplesa zgrada.\nUređaj za podizanje pritiska vode u hidrantskoj mreži kao i posuda sa koncentratom za penu za gašenje požara, moraju biti smešteni u posebnu prostoriju, koja je požarno izdvojena od ostalih delova zgrade, sa zidovima i vratima otpornim prema požaru ne manjim od vremena potrebnog za gašenje požara prema čl. 13 stav 2.\nKada se u objektima kategorije tehnološkog procesa ugroženosti od požara K1 (i K1E) i K2 postavlja uređaj za podizanje pritiska vode u hidrantskoj mreži koji se napaja električnom enrgijom, tada taj uređaj mora imati rezervni izvor za snabdevanje električnom energijom. Uređaj za podizanje pritiska vode u hidrantskoj mreži može funkcionisati i na bazi tehničkih rešenja za koje se ne zahteva električna energija ali i takav uređaj mora funkcionisti u uslovima požara.\nIzuzetno od stav 1 ovog člana, u objektima kategorije tehnološkog procesa ugroženosti od požara K3 i K4, uređaj za povećanje pritiska može da se snabdeva električnom energijom preko posebnog kabla iz posebne kućne priključne kutije koja se nalazi na fasadi zgrade kod ulaza i označena je crvenom dijagonalnom crtom.\nAko su elementi električnog razvoda za napajanje električnih komponenti uređaja za podizanje pritiska vode u hidrantskoj mreži izloženi uslovima požara, oni moraju imati takve karateristike da mogu funkcionisati u uslovima požara u vremenu koje je predviđeno prema članu 12 stav 2 i moraju imati ispravu o usaglašenosti prema propisu koji uređuju oblast isprava.\nUređaj za podizanje pritiska vode u hidrantskoj mreži mora na kontrolnom mestu u objektu imati mogućnost svakodnevne automatske kontrole svih pumpi, automatskog uključenja rezervne/alternativne pumpe i signalizaciju kvara.\nUređaj za podizanje pritiska vode u hidrantskoj mreži mora imati obilazni vod kao i mogućnost ručnog aktivranja koje je postavljeno u prostoriji samog uređaja.\nUkoliko je pritisak u instalaciji hidrantske mreže iznad dodzvoljenog pritiska potrebno je ugraditi uređaje koji će ovaj pritisak umanjiti.\nVI. Suvi vod unutrašnje hidrantske mreže i priključak za vatrogasna vozila\nSuvi vod unutrašnje hidrantske mreže može da se izvede u prostoru velikog skladišta odnosno velikog industrijskog objekta, čija je površina ≥ 3000 m2 , na mestima gde može doći do zamrzavanja vode i pored toga što su cevovodi termički izolovani ili uzidani.\nZaporni organ na početku cevovoda u suvi vod mora biti na lako vidnom i pristupačnom mestu gde ne može doći do zamrzavanja vode i pored njega mora da se postavi tabla sa lako čitljivim upozorenjem “Ventil za puštanje vode u suvi vod unutrašnje hidrantske mreže“.\nIspunjavanje cevovoda vodom do najvišeg unutrašnjeg hidranta ne može biti duže od 60 sekundi, pri čemu se mora omogućiti automatsko nesmetano ispuštanje vazduha kao i lako pražnjenje vode posle korišćenja ili kontrole suvog voda.\nNa suvi vod unutrašnje hidrantske mreže, mora se postaviti priključak za vatrogasna vozila u skladu sa standardom za potisna creva vatrogasnih vozila, koji se nalazi u lako uočljivom ormanu na fasadi zgrade bliže glavnom ulazu u objekt, na visini od 60 cm do 120 cm od terena a otvara se ključem namenjenim za korišćenje spoljnjeg hidranta.\nPriključak iz stava 1 ovog člana, mora biti takav da je moguće priključenje potisnih creva vatrogasnih vozila na suvi vod ili na vod ispunjen vodom, pri čemu se mora sprečiti da se voda koja se potiskuje iz vozila može pomešati sa pitkom vodom.\nObjekti visine ≥ 18 sa visokim specifičnim požarnim opterećenjem, koji imaju dva ili više požarnih sektora, moraju imati najmanje dva priključka iz stava 1 ovog člana.\nNa ormanu iz stava 1 ovog člana ispisuje se sledeći lako pregledan tekst: „Priključak vatrogasnog vozila na suvi vod - koristi samo vatrogasna jedinica“.\nVII. Tehnička dokumentacija, kontrolisanje i održavanje\nTehnička dokumentacija prema kojoj se izvodi hidrantska mreža mora da sadrži:\n1) Parametre pouzdanih izvora javne vodovodne mreže iz člana 4 ili parametre pouzdanih izvora interne vodovodne mreže iz člana 4,\n2) prikazane požarne segmente i požarne sektore,\n3) podatke o kategoriji tehnološkog procesa prema ugroženosti od požara,\n4) podatke o stepenu otpornosti prema požaru zgrade, odnosno tog požarnog segmenta, zapremini zgrade, odnosno zapremini merodavnog požarnog segmenta ,\n5) podatke o tome da li je potrebno izvođenje spoljašnjih hidranata ili se mogu koristiti spoljnji hidranti javne vodovodne mreže,\n6) podatake o propisanoj količini vode za gašenje požara,\n7) podatke o stvarno raspoloživoj količini vode za gašenje požara i njenoj usklađenosti sa propisanom,\n8) podatke o potrebnoj i raspoloživoj ukupnoj količini vode za gašenje požara i njenoj usklađenosti sa propisanom,\n9) podatke o potrebi ugradnje uređaja za podizanje pritiska vode u hidrantskoj mreži;\n10) podatke i proračune u vezi parametara spoljnje i unutrašnje hidrantske instalacije kao i spoljnjih i unutrašnjih hidranata,\n11) podatke o potrebi postavljanja priključaka za vatrogasna vozila kao i o mestu na koje će se postavljati ta vozila u slučaju vatrogasne intervenicije uz korišćenje ovih priključaka,\n12) hidraulički proračun spoljnje i unutrašnje hidrantske mreže za gašenje požara (u slučaju interne vodovodne mreža sa analizama punjenja i pražnjenja bunara, rezervoara, bazena i sl.),\n13) grafički prikaz na aksonometrijskom crtežu i drugim potrebnim crtežima svih elemenata instalacije i parametara instalacije, prečnika cevovoda, propisane i stvarne količine vode, propisane i stvarne ukupne količine vode, prpisanog i stvarnog pritiska do svih hidranata i slično,\n14) plan održavanja i podacima potrebnim za merenje parametara hidrantske mreže sa crtežom koji pokazuje na kojim hidrantima se ispušta voda da bi se simuliralo gašenje požara a u skladu sa zahtevima pravilnika koji se odnose na potrebnu količinu vode, ukupno potrebnu količinu vode i pritiske na spoljnjim i unutrašnjim hidrantima gašenje požara,\n15) radni dijagram uređaja za podizanje pritiska vode u hidrantskoj instalaciji sa detaljnim opisom, uslovima za podešavanje za konkretne uslove primene i režimom održavanja.\nPritisak vode u instalaciji hidrantske mreže se meri na kontrolnoj mlaznici, na najudaljenijem spoljašnjem hidrantu u odnosu na priključni šaht ili pumpnu stanice, odnosno na unutrašnjem hidrantu na najvišem spratu. Pritisak vode u hidrantskoj mreži se meri pri istovremenom radu svih spoljnih i unutrašnjih hidranata koji daju potrebanu količinu vode za gašenje požara na tom objektu. Na spoljne hidrante postavljaju se mlaznice sa usnikom prečnika 16 mm, a na unutrašnje hidrante postavljaju se mlaznice sa usnikom prečnika 12 mm. Pritisak se meri pri isticanju vode u punom mlazu iz svih hidranata, i to posle 2 min. isticanja, a u izveštaju o merenju pritiska navode se datum i vreme merenja.\nMerenje količine vode i pritiska se vrši u vreme veće potrošnje vode u javnoj ili internoj mreži i to između 8 i 18 časova tokom radnih dana.\nOdržavanje instalacije hidrantske mreže i spoljnjih i unutrašnjih hidranata vrši se u skladu sa odredbama ovog pravilnika, standardom SRPS EN 671-3 i uputsvima proizvođača.\nPotrebni radovi na popravci moraju da se obave odmah posle kontrolisanja na osnovu nedostataka utvrđenih prilikom kontrolisanja, ali se mora voditi računa da hidrantska instalacija u toku ovih radova može da se koristi za neposredno gašenje požara.\nSvaki hidrant mora bio stalno dostupan a prostor oko hidranta koji je namenjen za upotrebu hidranta mora biti slobodan i obeležen.\nSuvi vod hidrantske mreže za gašenje požara ispunjava se vodom i kontroliše isto kao hidrantska mreža koja je stalno ispunjena vodom.\nSuvi vod hidrantske mreže za gašenje požara kontrolišu se i na ispitni pritisak i to vazdušnim pritiskom do 0,15 MPa najmanje jednom godišnje, a u stambenim zgradama jednom u 2 godine.\nCreva u hidrantskim ormarićima jedanput godišnje moraju se ispitati pritiskom vode od 0,7 MPa.\nDanom stupanja na snagu ovog pravilnika prestaje da važi Pravilnik o tehničkim normativima za hidrantsku mrežu za gašenje požara (Sl. list SFRJ br. 30/91).\nKontrolisanje ispitivanje i održavanje postojeće instalacija hidrantske mreže za gašenje požara vršiće se u skladu sa propisima koji su važili za tu instalaciju pre stupanja na snagu ovog pravilnika.\nOvaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od objavljivnja u Službenom glasniku Republike Srbije.\nOBRAZLOŽENjE NEKIH VAŽNIJIH IZMENA I DOPUNA\n1. U čl. 1. uvedeno je da se Pravilnik odnosi i na hidrantsku mrežu koja se može izvesti za gašenje požara penom kao i vodenom maglom.\n2. Uveden je član 2 - definicije svih važnih termina koji su korišćeni u Pravilniku (šta je instalacija hidrantske mreže a šta unutrašnji i spoljnji hidranti, javna vodovodna mreža, privremena stanica i dr.)\n3. U smislu ovog pravilnika na nov način je definisana visina objekta s obzirom da se požari često događaju na krovu, u krovu, odnosno tavanici pošto definicije visine zgrade i sl., koje postoje nisu prigodne za ovu potrebu pa je uvedena nova definicija kroz čl. 2.\n4. U čl. 3 uveden je spisak objekata za koje je potrebna instalacija hidrantske mreža kao i objekti za koje ova instalacija nije potrebna, pre svega zato što u maloj prostoriji nema razloga da se smesti hidrant jer bi bilo nebezbedno za vatrogasca da iz neposredne blizine gasi vatru i da možda bude „zarobljen“ vatrom i dimom i kad se obično požar uspešno gasi spoljnim hidrantom.\n5. U čl. 4 uvodi se mogućnost da se pored uslova vodovoda koji daje obično podatke o hidrostatičkom pritisku (koji za ove svrhe ne mora da bude dovoljno dobar, često je dobijen na bazi zastarelih merenja i to neodgovarajućom metodom) može doći do realnijih podataka merenjem pritiska i količine vode na mestu priključka čime je obuhvaćena i interna vododvodna mreža.\n6. Uvedeno je da stanica za zahvatanje vode i snabdevanje vodom naselja sa više od 2000 stanovnika mora imati i rezervni izvor napajanja električnom energijom svojih pumpi. (čl. 7.)\n7. U članu 8 i 11 traži se da se na nivou naselja postigne kvalitetnija mreža vodosnabdevanja a ne da se mnoštvo zgrada neracionalno oprema akumulacijama za vodu i uređajima za povećanje pritiska i uvek koriste pumpe vatrogasnih vozila za gašenje i požara na nivou prizemlja.\n8. Racionalizovana postojeća tabela za potrebnu količinu vode i data nova tabela 1 u kojoj je uveden realniji zahtev, a to je da se na nivou visinske zone ostvari potreban dotok vode za gašenje požara. Na primerima mnogih gradova, gde se u fabrici vode u celokupnu mrežu potiskuje znatna količibna vode – npr. preko 500 l/s a pri tome na nivou viših zona u odre- đenim područjima visinskih zona nije bilo ni dovoljno vode za sanitarne potrebe, jasno je da je potrebno da se zahtevi ispostave tako da ima dovoljno vode bliže mestu realne potrošnje (požara) i da komunalno preduzeće o tome vodi računa pri planiranju i projektovanju mreže i davanja realnih uslova za priključenje.\n9. Takođe se daju zahtevi za snabdevanje vodom iz javne mreže industrijskih i skladišnih zona.\n10. Kapacitet javne vodovodne mreže je predviđen za gašenje požara koji traje ne manje od 90 mi- nuta, ali je za većinu objekata ostalo vreme gašenja 120 minuta, a za retke, naročito ugrožene, je povećano na 180 minuta.\n11. U čl. 13 uvedeno je jasno da veliki potrošači vode za gašenje treba da izvode svoje akumula- cije, interne mreže i instalacije za gašenje i hlađenje, a ne da uvek čekaju da to reši grad i da vatrogasci dovlače vodu pri većoj intervenciji.\n12. U čl. 23. uvodi se i mogućnost primene hidranata sa gumenim vitlom. Ova izmena je u vezi iskustava i propisa u Evropi gde su se takve (inače stare instalacije) dobro pokazale s obzirom da su praktičnije za građane a često dovoljno dobre za vatrogasce.\n13. U čl. 28. uvodi se nova mogućnost gašenja požara vodenom maglom i penom iz specijalnih zidnih hidranta. Ovo rešenje je već primenjeno u boljim hotelima (posebno u Nemačkoj, Švedskoj, Austriji...), zatim industriji i svuda gde se traži vrlo brzo gašenje požara i malo kvašenje enterijera.\nSlike koje ilustruju izmene u pravilniku kao hidrantska rešenja i opremu\n14. U čl. 35. ukazuje se da je potrebno na odgovarajući način projektovati hidrantsku instalaciju za gašenje požara da bi ona mogla da ima svoju upotrebljivost. Dosadašnja iskustva su vrlo loša i ukazuju na pogrešno tretiranje gašenja požara jer se u projektima tretiralo kao svaka druga potrošnja vode (samo sa znatno većom potrošnjom od sanitarne) bez uvažavanja karakteristika razvoja požara, odnosno bez razmatranja požarne ugroženosti koja nastaje od tehnološke opreme, stepena otpornosti zgrade i eventualno njene podele u požarne segmente itd. Suština je u tome da su se projektovanjem bavili oni koji su imali izvesna znanja o projektovanju sanitarnih instalacija a praktično nikakva o zaštiti od požara.\nUvažavajući prethodne stavove Pravilnikom su dati obavezni elementi tehničke dokumentacije hidrantske mreže i sledeći uprošćen primer:\nU krugu firme koja radi papirnu konfekciju je zgrada, stepena otpornosti IV, koja ima jedan deo za administraciju (požarni segment A spratnosti P + 2) za oko 50 osoba (požarne ugroženosti – van kategorije, korisne površine oko 600 m2 a zapremine oko 2000 m3 i drugi segment je proizvodni i skladišni, prizemni (B) korisne površine 1200 m2 a visine 8 m požarne ugroženosti K2 i specifičnog požarnog opterećenja od 3.5 GJ/m2. U proizvodnom pogonu je predviđena jedna vodena zavesa kod vrata koja dele skladište od proizvodnog dela a jedna mašina ima potrebu za lokalnim gašenjem uz potrošnju oko 5 l/s. Na uličnom vodovodu, 150 mm, je jedan nadzemni hidrant na kome je minimalni pritisak 0,32 MPa. Od tog hidranta do dvorišne strane objekata A i B ima više od 50 m pa je potrebna interna spoljna hidrantska mreža; predviđa se prstenasta sa 3 nadzemna spoqwa hidranta udaljena međusobno manje od 80 m.\nSlika koja ilustruje hidrantsku mrežu sa hidrantima\nZa deo B, pogon sa priručnim skladištima papira uz mašine, s obzirom na visoko specifično požarno opterećenje je ukupna potrebna količinu vode pri gašenju požara površine od 50 m2\nqu = 4.75 0.8 √50 = 26.87 l/s\nPotreban dotok vode za gašenje požara segmenta B, iz javne hidrantske mreže za zapreminu od 14400 m3, prema tabeli 2 je qh = 15 l/s; postojeći ulični cevovod od 150 mm pri pritisku od 0,32 MPa može da obezbedi na priključnom cevovodu od 100 mm oko 12 l/s – za internu vodovodnu mrežu. Uz korišćenje uličnog hidranta dobilo bi se pri gašenju nešto više od 15 l/s. Dakle potrebno je da se formira akumulacija koja će dati oko 12 l/s.\nPošto je potrebna akumulacija za gašenje od 2 sata tj. 7200 s bazen treba da sadrži 12 • 7200 = 86.480 litara vode. Za ovu svrhu se može koristiti ukopana cisterna kapaciteta 100 m3 .\nUz akumulacioni rezervoar se izgrađuje pumpna stanica za povećanje pritiska na 5 bar za unutrašnju hidrantsku mrežu, vodenu zavesu (oko 3 l/s) i lokalno gašenje jedne mašine.\nTako se procenjuje da je za vodenu zavesu i lokalno gašenje mašine potrebno 8 l/s, za dva zidna hidranta sa radnim pritiskom od oko 4 bar nešto više od 6 l/s tako da iz hidranata spoljne mreže treba da se dobije preostalih oko 13 l/s što se može dobiti sa 3 nadzemna hidranta interne mreže pri pritisku oko 0,3 MPa, međutim pogodnije je da se potiskuje voda i u internoj mreži spoljnih hidranata da se postigne domet mlaza za dohvatanje tavanice pri neposrednom gašenju.\nU tom slučaju nije potrebno priključenje vatrogasnih vozila i uopšte njihovo korišćenje pri gašenju. Na pumnpoj stanici se predviđa priključak za punjenje rezervoara iz mreže ali i iz vatro- gasnog vozila. U pumpnoj stanici je uređaj za potiskivanje vode sa četiri pumpe od kojih tri rade a jedna je u pripravnom stanju i čeka svoj red.\nNa osnovu ovog predhodnog proračuna se pravi proračun, izrađuju šeme i crteži, pravi predračun a zatim plan ispitivanja cele instalacije.\nNapomena: ovo je prikaz za jedan relativno mali proizvodno-skladišni objekat ali visoko požarno opterećen, koji ima nekoliko obučenih radnika za korišćenje hidranata i štićen tako da ne zavisi mnogo od vatrogasne jedinice, što bi trebalo da bude pravilno rešenje.\n15. Mnogo detaljnije se govori o ispitivanju i kontroli hidrantske mreže u nekoliko članova. Dosadašnje ispitivanje hidranata svodilo se na vrlo kratkotrajno ispitivanje pritisak samo na jednom hidrantu i to često merenjem samo hidrostatičkog pritiska (da se ne bi trošila voda, zato što nema uslova za izbacivanje veće količine vode i sličnih razloga). Takva merenja su bila formalna i potpuno nekorisna. Potreba je da se utvrdi realna spremnost hidtranske mreže za gašenje požara, otklone slabosti i mreža održava u ispravnom stanju.