MONITORING RADA KANTONALNIH VLADA U FBIH, U 2017. GODINI - NIJE REALIZOVANA NI POLOVINA PROGRAMIMA RADA PLANIRANIH ZAKONA, A NISU SE DESILE NI OČEKIVANE SMJENE\nKANTONALNE VLADE SU, GENERALNO, U 2017. GODINI, NASTAVILE DA KRŠE POSLOVNIKE O SVOM RADU, INTENZITETOM RADA KOJI JE ISPOD PREDVIĐENOG. Izuzetak su jedino Vlada Unsko-sanskog kantona, koja je u 2017. godini, održala 54 redovne sjednice, odnosno imala intenzitet rada iznad 1 redovne sjednice sedmično, u prosjeku. Najmanje održanih redovnih sjednica, u posmatranom periodu, imala je Vlada HNK – svega 28. A vrlo blizu nje su i vlade SBK, ZHK i PK, sve sa tek oko 2 i po sjednice mjesečno u prosjeku.\nUKUPNO POSMATRANO, 30% SVIH ODRŽANIH SJEDNICA KANTONALNIH VLADA, U 2017., SU BILE VANREDNE (UKLJUČUJUĆI I HITNE, TELEFONSKE). Većina vlada (izuzetak su vlade PK, ZHK i K10) su, u posmatranom periodu, pored redovnih, održavale i vanredne sjednice. Pojedinačno, njihov raspon je išao od izuzetka (u BPK i ZDK 7 od 49 ukupno održanih), do čak većeg broja održanih vanrednih nego redovnih sjednica (Vlada USK 54 redovne i 56 vanrednih, a Vlada KS: 40 redovnih i čak 51 vanredna).\nNA DNEVNIM REDOVIMA SJEDNICA KANTONALNIH VLADA, U 2017. GODINI, ZNAČAJNIH MJERA JE, PROCENTUALNO, BILO IZUZETNO MALO. Na zakone otpada manje od 2% od ukupne mase razmatranog. A strategije, u posmatranom periodu, nisu zauzimale ni jedan promil (0,07%).\nPOLOVINA KANTONALNIH VLADA SE U 2017. GODINI UOPŠTE NIJE BAVILA STRATEGIJAMA. U 2017. godini je utvrđeno 7 strategija – 3 od strane Vlade USK i po jedna od vlada ZDK, BPK, HNK i ZHK. Stim što je strategija utvrđena od strane Vlade BPK (Strategija razvoja poljoprivrede) povučena na doradu, nakon izraženih sumnji, u Skupštini, da se radi o plagijatu. Pri tome, čak 11 od 13, programima rada kantonalnih vlada planiranih strategija nije realizovano.\nANALIZA MJERA REALIZOVANIH NA VANREDNIM SJEDNICAMA UKAZUJE NA NEPRIMJERENOST RAZMATRANJA ZNAČAJNOG DIJELA NJIH NA SJEDNICAMA VANREDNOG KARAKTERA, A POGOTOVO TELEFONSKIM. Na vanrednim i telefonskim sjednicama, tokom 2017. godine, donošene su odluke o razrješenjima i imenovanjima u javnim preduzećima i zapošljavanjima u njima, odluke o javnim nabavkama, odluke o izdvajanjima iz budžeta za različite namjene, dodjeljivane koncesije, usvajani budžeti, donošene smjernice i ciljevi fikalne politike, pa čak i odluke o kreditnom zaduženju.\nSUMARNO GLEDANO, ZAKONODAVNA AKTIVNOST KANTONALNIH VLADA, U 2017. GODINI, BILA JE PRILIČNO SKROMNA - UTVRĐENO ZA 30% MANJE ZAKONA NEGO U ADEKVATNOM PERIODU PRETHODNOG MANDATA (161 : 229). Razlike između pojedinih vlada, u broju utvrđenih zakona, tokom 2017. godine, nisu zanemarive, ali, generalno, radi se o malom broju utvrđenih zakona, pogotovo u kontekstu opšteg stanja u društvu i evidentne potrebe za dubokim reformskim procesima i poboljšanjem kvaliteta života građana. Najviše zakona utvrdile su vlade KS (27), TK (25) i USK (23). Iznad 10 zakona, utvrdile su još vlade ZHK (17), BPK (15), ZDK (14), Kantona 10 (13) i HNK (11). Ubjedljivo najmanje zakona utvrdile su vlade PK (8) i SBK (7).\nPROBLEM NISKE REALIZACIJE ZAKONA MOŽDA JE NAJUOČLJIVIJI PRI POGLEDU NA STEPEN REALIZACIJE PLANIRANIH ZAKONODAVNIH AKTIVNOSTI. Kraj 2017. godine, kantonalne vlade su dočekale sa, ukupno, 144 nerealizovana zakona iz svojih programa rada za ovu godinu. Što, s obzirom da ih je u programima bilo ukupno 254, znači da nije realizovana ni polovina planiranog.\nGENERALNO, KANTONALNE VLADE POSVEĆUJU NEDOVOLJNU PAŽNJU I ROKOVIMA ZA USVAJANJE I SADRŽAJU I REALIZACIJI SVOJIH GODIŠNJIH PROGRAMA RADA. Program rada za 2018. na vrijeme, prije početka ove godine, usvojile su tek vlade ZDK i SBK. Kašnjenja u donošenju programa rada uzrokovana su nedovoljnom ozbiljnošću i posvećenošću ovoj obavezi, u vladama. Odličan primjer za to je Vlada HNK, koja je u pripremu Programa za 2017. krenula tek 6.2.2017., kada je, prema ministarstvima i kantonalnim institucijama, uputila instrukcije u kojima od njih traži da dostave programska dokumenta za izradu Programa rada za 2017. g.\nNIJEDNA KANTONALNA VLADA NIJE U POTPUNOSTI REALIZOVALA SVOJ PROGRAM RADA ZA 2017. GODINU. Najbliže tome bila je Vlada TK, koja je realizovala čak 92% mjera iz Programa (168 od 182 planirane). Nominalno, znatno više realizovanih planiranih mjera ima Vlada KS (226), ali je njen program rada skoro dva puta obimniji od programa rada Vlade TK, što njen procenat realizacije svodi na 67%. I nominalno i procentualno, najlošiji rezultat, u ovom kontekstu, ima Vlada Kantona 10, koja je realizovala tek 19% ili samo 31 od 162 planirane mjere.\nGENERALNO, STEPEN REALIZACIJE PLANIRANIH MJERA SE SMANJUJE SA POVEĆANJEM NJIHOVE VAŽNOSTI. Pa je tako realizacija svih planiranih mjera kantonalnih vlada zajedno, 61%. Realizacija planiranih zakona, izdvojeno, je 41%. A realizacija planiranih strategija je tek 15%.\nEVIDENTNO JE DA NI IZMJENE ZAKONA O BUDŽETIMA, KRAJEM 2013. GODINE, NISU POVEĆALE DISCIPLINU KANTONALNIH VLADA U PROCESU USVAJANJA BUDŽETA. Od 50 kantonalnih budžeta usvojenih u posljednjih 5 godina, tek 5 njih su usvojeni uz vladino poštovanje krajnjeg roka za utvrđivanje nacrta ovog dokumenta. Nacrt budžeta za 2018. u skladu sa zakonom utvrdila je jedino Vlada TK.\nPOSEBAN PROBLEM JE DONOŠENJA BUDŽETA NA NETRANSPARENTAN NAČIN, UZ IGNORISANJE POTREBE ZA UČEŠĆEM JAVNOSTI U ČITAVOM PROCESU. Sedam kantona dobilo je budžete za 2018. godinu bez organizovanja javnih rasprava, u kojim bi se interesnim grupama, sindikatima, nvo, građanima kao pojedincima, omogućilo da iskažu svoje mišljenje i daju prijedloge, u vezi sa sadržajem Budžeta. Javne rasprave organizovane su jedino u Unsko-sanskom, Tuzlanskom i Kantonu Sarajevo.\nNAJVIŠE SREDSTAVA U BUDŽETIMA ODLAZI NA PLATE BUDŽETSKIH KORISNIKA. Od 2 milijarde i 350 miliona KM, koliko, zbirno, iznose svi kantonalni budžeti, za 2018. godinu, na plate (ili, preciznije: na plate i naknade zaposlenim i doprinose poslodavca) će se potroši oko milijardu i 220 miliona KM. Što je preko polovine svih budžetskih sredstava. Samo se u Kantonu Sarajevo, za plate (i naknade i doprinose) izdvaja manje od 50% budžeta (i to znatno manje – 37%). U ostalih 9 kantona za plate se izdvaja gotovo isto (BPK) ili više nego za sve ostale troškove zajedno. Procentualno, najviše se za plate (odnosno najmanje za ostale namjene) izdvaja iz budžeta Zapadnohercegovačkog (67%) i Unsko-sanskog kantona (65%).\nKANTONALNE VLADE, NA ŽALOST, SVOJIM PONAŠANJEM, SVIH OVIH GODINA, UMJESTO DA GRADE, URUŠAVAJU PRAVNU DRŽAVU. One ne poštuju ni svoje ni poslovnike o radu skupština, ni zakone, a ni Ustav. Poslovnici se krše neodržavanjem redovnih sjednica u propisanom tempu, neutvrđivanjem godišnjih programa rada u za to predviđenom roku, neodgovaranjem na poslanička pitanja ili kašnjenjem sa odgovorima, neusvajanjem zapisnika sa održane sjednice odmah na sljedećoj sjednici, itd.\nRedovno se krši Zakon o budžetima u Federaciji BiH, nepridržavanjem rokova iz „Budžetskog kalendara“. Krši se i Zakon o slobodi pristupa informacijama. U HNK je, nakon presude Kantonalnog suda u Mostaru, u junu ove godine, i formalno-pravno utvrđeno da je Vlada, prije tri i po godine, nezakonito zasnovala radni odnos sa komesarom policije i taj problem još uvijek nije riješen. Sve kantonalne vlade krše Zakon o ravnopravnosti polova, jer broj žena u njihovom sastavu ne odgovara Zakonom propisanom - sumarno gledano, žene zauzimaju tek 10% mjesta u kantonalnim vladama, što znači 4 puta manje od zakonskog minimuma. U vladama Zeničko-dobojskog i Hercegovačko-neretvanskog kantona čak nema niti jedne žene. Što je skandal koji prolazi bez adekvatne reakcije javnosti. Kao što prolazi i kršenje Ustava – u posmatranom periodu su registrovani novi slučajevi kršenja Ustava i nastavak ignorisanja ranije donesenih presuda ustavnih sudova, u pojedinim kantonima.\nTRANSPARENTNOST RADA KANTONALNIH VLADA, U GLOBALU, NIJE ZADOVOLJAVAJUĆA. Posebno ističemo da, još uvijek, većina vlada ne objavljuje pravovremeno najave, sa dnevnim redovima, sjednica, niti se objavljuju zapisnici sa održanih sjednica, odmah nakon njihovog usvajanja. Postoji i običaj da se vanredne i hitne sjednice uopšte ni ne najavljuju, niti se o njima javnost obavještava, do usvajanja zapisnika sa tih sjednica, na koje se, u nekim kantonima, ponekad čeka i mjesecima.\nU KONTEKSTU UTICAJA VLASTI NA KVALITET ŽIVOTA GRAĐANA, SVAKAKO TREBA SPOMENUTI I POVREMENE MANIFESTACIJE SOCIJALNE NEOSJETLJIVOSTI. Kao primjer, uzmimo ponašanje Vlade TK u 2017. godini, koja je, najprije, bez zdravstvene zaštite ostavila djecu iz socijalno ugroženih porodica koja ne pohađaju školu, a potom i nezaposlene trudnice, pravdajući to nadležnošću vlasti na drugom nivou. I dok se različiti nivoi vlasti nadmudruju šta je čija obaveza - nema para u budžetu za bolesnu djecu i trudnice, ali ima za plate, privilegije i vozni park političara, čije je povećanje inicirano u više navrata tokom aktuelnog mandata? Pri tome, za razliku od Tuzlanskog kantona, pojedini kantoni u federaciji – ZDK, USK, BPK, HNK – su, poštujući međunarodne i domaće standarde ljudskih prava, ali prije svega vodeći se brigom o zaštiti materinstva i porodice sa djecom, svoje normativne akte uredili na način da svakoj ženi za vrijeme trudnoće, poroda i materinstva, koja ima prebivalište na njihovom kantonu, a pravo na obavezno zdravstveno osiguranja ne ostvaruje po bilo kojem drugom osnovu, obezbjeđuje status osiguranog lica putem sistema socijalne zaštite.\nIMA I POZITIVNIH PRIMJERA, POKUŠAVANJA DA SE POBOLJŠANJEM ZAKONSKOG OKVIRA DOĐE DO POBOLJŠANJA KVALITETA ŽIVOTA GRAĐANA. Jedan od primjera je donošenje novog zakona o javno-privatnom partnerstvu, usvojenom na samom kraju 2017. godine. Nakon što prethodni nije rezultirao uspješnim aktiviranjem privatnog kapitala u svrhu rješavanja javnih potreba, u saradnji sa USAID-ovim Projektom jačanja institucija vlasti i procesa u BiH (SGIP), kreiran je zakon, koji bi trebao da ponudi kvalitetniji pristup, na bazi EU iskustava, kako bi se stvorili povoljniji uslovi i procedura za ostvarivanje saradnje javnog i privatnog sektora te omogućila realizacija značajnijih razvojnih infrastrukturnih projekata na području Kantona. No...\nSPOROST U REALIZACIJI SVOJIH OBAVEZA I NEZAINTERESOVANOST ZA ISTINSKU PROMJENU, U INTERESU GRAĐANA, VIDLJIV JE I IZ ODNOSA PREMA REFORMSKOJ AGENDI. Iako su, Zaključkom parlamentarne Skupštine BiH od 27.8.2015. godine, sve kantonalne vlade imale obavezu sačiniti kantonalne akcione planove za realizaciju Reformske agende za BiH 2015-2018, i u roku od 30 dana obavijestiti Parlamentarnu Skupštinu BiH do kada će to uraditi, donošenje akcionih planova potrajalo je sve do prvog kvartala 2017. kada su i vlade ZHK (u februaru) i PK (u martu), kao posljednje u nizu, donijele svoje akcione planove. S druge strane, realizacija ovih planova, generalno, ide sporo i u neskladu sa postavljenim rokovima. Po raspoloživim podacima, od ukupno 591 mjere, koliko sadrže svi kantonalni akcioni planovi za realizaciju Reformske agende, u potpunosti je realizovana tek trećina (tačnije 32%). Za trećinu mjera realizacija je u toku, odnosno, ili su, trenutno, djelimično realizovane ili spadaju u mjere koje se kontinuirano realizuju. A za trećinu (tačnije 35%) realizacija nije ni započeta.\nPojedinačno gledano, u realizaciji mjera iz Reformske agende, prednjači Tuzlanski kanton. Od 71 mjere u Akcionom planu TK za realizaciju Reformske agende za BiH za period 2015.–2018. godina, 42 ih je realizovano u potpunosti, za 14 je realizacija u toku, a za 11 se radi o kontinuiranoj realizaciji. Od 11 zakona u Planu, 9 ih je realizovano u potpunosti, a 2 djelimično. Tuzlanski kanton, uz Zeničko-dobojski, ima i najmanji stepen mjera nad kojima realizacija nije ni započeta – TK 5,6%, ZDK 3,6%. Jednocifren broj ovih mjera ima još jedino USK – 9%. U još 3 kantona broj ovih mjera zauzima manje od 50% od planiranog akcionim planom kantona – u KS i BPK po 23%, u HNK 44%. U preostala 4 kantona, procenat mjera nad kojim nije ni započeta realizacija, u njihovim akcionim planovima, je iznad 50% - u PK 55%, SBK 56%, K10 64% i u ZHK, čak 74%.\nU KONTEKSTU STVARANJA MOGUĆNOSTI ZA POBOLJŠANJE KVALITETA ŽIVOTA GRAĐANA VRLO JE VAŽNO KONCENTRISANJE VLASTI NA KLJUČNE PROBLEME GRAĐANA I REFORMSKE PROCESE. ODNOSNO NA DONOŠENJE MJERA KOJE SISTEMSKI MOGU DOVESTI DO POBOLJŠANJA STANJA U ODREĐENIM OBLASTIMA. Nažalost, podaci o skromnom broju utvrđenih temeljnih zakona i strategija, generalni zastoj u realizaciji Reformske agende, sveprisutni manjak toelerancije i zaokupljenost političara uskostranačkim i ličnim, umjesto interesima građana, ne budi nadu u pozitivnu promjenu, u skorije vrijeme.\nA pozitivna promjena, za početak, bilo bi inteziviranje rada u nastavku, uz povećanje efikasnosti u realizaciji planiranih obaveza, naročito zakona i strategija, te poštovanje pravne države. Na što CCI i poziva kantonalne, ali i sve druge, institucije vlasti u BiH.\nSPOMENIMO DA SU U 2017. GODINI OČEKIVANE I NEKE SMJENE MINISTARA, ZBOG RAZLIČITIH SKANDALA S KOJIM SU POVEZANI, KOJE SE, MEĐUTIM, NISU DESILE. U BPK je još uvijek na čelu Ministarstva finansija ministar Nudžeim Džihanić (iz SDA), koji je pravosnažno presuđen zbog falsifikovanja diplome ekonomskog fakulteta. A smijenjen nije ni ministar MUP-a Kantona 10, Darinko Mihaljević (iz HDZ-a BiH), i pored otkrića da su mu djeca u susjednoj državi primala stipendije za studente slabijeg socijalnog statusa, iako su ministarska primanja, u najmanju ruku, vrlo daleko od onih koja bi podrazumijevala socijalnu pomoć. Još jedan kantonalni ministar MUP-a – Husein Topčagić (SDA), ministar u Vladi TK – ocijenjen je kao nedostojan funkcije koju obavlja, i to ne samo od medija koje su problematizirali njegovu umiješanost u dodjelu javnih sredstava firmama u porodičnom vlasništvu, nego i od samog premijera TK. A smjena ili ostavki iz moralnih razloga nije bilo ni u Vladi HNK, i pored presude Kantonalnog suda u Mostaru, koji je, u junu 2017., i formalno-pravno potvrdio da je Vlada, prije tri i po godine, nezakonito imenovala komesara policije, te i pored činjenice da se ne provodi ni ta, ni odluke ustavnih sudova i da se u HNK održava stanje diskriminacije na nacionalnoj osnovi.\nA za ostavke je bilo razloga i u Vladi KS (zbog stanja u vodosnabdjevanju, recimo, ili zbog odluke o imenovanju jedne osnovne škole po osobi krajnje sporne biografije), a i u Vladi SBK (zbog istrajavanja na konceptu segregacije u školstvu), te Vladi ZHK (zbog generalno loših rezultata i propuštanja prilike da se politička stabilnost upotrijebi za dobro građana i provođenje nužnih reformi). Itd.\nDODATAK- PREPORUKE KANTONALNIM VLADAMA\nPotrebno je intenzivirati rad u nastavku. I dovesti ga bar u nivo propisan poslovnikom, što za većinu institucija znači održavanje sjednice svake sedmice. U PK treba promijeniti poslovnik i sadašnju obavezu održavanja tek jedne sjednice svake druge sedmice, uskladiti sa obavezama propisanim poslovnicima ostalih kantona.\nPotrebno je s više pažnje planirati rad na sjednicama; sve mjere čiji karakter nema nikakav stepen hitnosti, kad se obavljaju na vrijeme, razmatrati na redovnim sjednicama, a vanredne (uključujući i hitne i telefonske) sjednice održavati samo onda kad to okolnosti zaista, objektivno, zahtjevaju.\nUsvajanju najznačajnijih mjera, posvetiti više pažnje u nastavku i značajno povećati produktivnost u ovom kontekstu.\nProgrami rada, kao ključni alati za povećanje efikasnosti rada institucija i njihove fokusiranosti na projektovane ciljeve, moraju se usvajati na vrijeme. I uz mogućnost uticaja javnosti na njihov sadržaj.\nDugoročno, mjere iz programa rada treba da imaju prioritet u radu institucija. Pogotovo one najznačajnije.\nPotrebno je da kantonalne vlade razmatraju informacije o realizaciji planiranih aktivnosti na kvartalnom (ili, za početak, bar na polugodišnjem) nivou, kako bi svoj rad mogle uskladiti sa tim informacijama, u cilju postizanja što boljih rezultata u konačnici.\nPotrebno je donijeti propise koji preciziraju individualnu odgovornost, i odgovarajuće sankcije, unutar institucija, u slučajevima nepoštovanja Poslovnika i Zakona.\nPotrebno je što prije provesti reformu, racionalizaciju i depolitizaciju javne uprave i javnih službi. I više sredstava izdvajati za razvoj.\nInstitucije vlasti moraju građanima davati primjer, u kontekstu poštovanja zakona i drugih propis. Nepoštovanje dokumenata koje regulišu rad institucija, a pogotovo zakona ili ustava, potpuno je neprihvatljivo. U tom kontekstu, institucijama vlasti bi jedan od imperativa morala biti odluka da se kršenja zakona i podzakonskih akata, u njihovom radu, prestanu tolerisati, da se prestanu dešavati, a kad se dese, da se najstrože sankcionišu.\nPovećati transparentnost kantonalnih vlada. Potrebno je, prije svega, značajne dokumente donositi uz dobro otganizovane i potpuno transparentne javne rasprave. Na početku godine objaviti plan dokumenata za koje će biti organizovane javne rasprave i konsultacije, a potom pravovremeno i detaljno program javnih rasprava, te informacije o statusu prijedloga i sugestija učesnika iznešenih tokom javnih rasprava, što u dosadašnjem radu nije praktikovano. Potrebno je manje ili veće proširenje informacija dostupnih na zvaničnim web stranicama vlada (pravovremeno objavljivanje najava sjednica, te zapisnika sa održanih sjednica, mogućnost preuzimanja na sjednicama razmatranih materijala, objavljivanje poslaničkih pitanja i inicijativa i vladinih odgovora na njih, informacije o radu i realizaciji planiranih aktivnosti po ministarstvima, informacije o primanjima javnih dužnosnika). Itd.\nU kontekstu stvaranja mogućnosti za poboljšanje kvaliteta života građana vrlo je važno koncentrisanje vlasti na ključne probleme građana i reformske procese. Odnosno na donošenje mjera koje sistemski mogu dovesti do poboljšanja stanja u određenim oblastima.\nPotrebna je mnogo veća ozbiljnost, efikasnost i transparentnost, u realizaciji mjera iz Reformske agende.\nPotrebno je stvoriti mehanizme i izgraditi političku kulturu u kojoj će se zbog loših rezultata ministre i premijere najnormalnije smjenjivati, i u kojoj ljudi presuđeni za krivična djela koja dovode u pitanje njihovu moralnu i profesionalnu sposobnost da obavljaju javne funkcije, kao i ljudi koji su uhvaćeni u prevari, zloupotrebi javnih sredstava, kršenju zakona, itsl. neće moći obavljati odgovorne javne dužnosti.


U Višegrаdu održаnа rаdionicа o socijаlnom preduzetništvu | 058.ba\nU Višegrаdu održаnа rаdionicа o socijаlnom preduzetništvu\nOpština Višegrad - Z.Žužа - 19. октобра 2012.\t058.ba\nVIŠEGRAD – U okviru projektа „Podrškа zа bolji život“, koji finаnsijski podržаvаju Fondаcijа zа socijаlno uključivаnje u BiH i opštinа Višegrаd, а implementirа Udruženje poljoprivrednikа „Zаvičаj“, u mаloj sаli Domа kulture juče je održаnа rаdionicа iz socijаlnog preduzetništvа. Rаdionici su prisustvovаli predstаvnici civilnog, jаvnog i privаtnog sektorа iz Višegrаdа, а predаvаč je bio mаgistаr аgroekonomije Grujicа Vico, koji je zаposlen nа Poljorivrednom fаkuktetu u Istočnom Sаrаjevu.\nIsti predаvаč je dаn rаnije održаo rаdionicu zа korisnike pаketа podrške zа bаvljenje poljoprivrednom djelаtnoću.\n– U okviru projektа „Podrškа zа bolji život“ аngаžovаn sаm kаo predаvаč iz oblаsti preduzetnišvа i аgrobiznicа, rekаo je Vico i dodаo dа je zаdovoljаn odzivom i zаinteresovаnošću učesnikа obje rаdionice.\nOn je nаglаsio dа je, tokom predаvаnjа, upoznаo predstаvnike civilnog, jаvnog i privаtnog sektorа iz Višegrаdа sа osnovаmа konceptа socijаlnog preduzetništvа i dа im je prenio pozitivnа iskustvа u ovoj oblаsti iz evropskih i susjednih zemаljа.\nProjekt – menаdžer Rаdmilo Mihаjlović je rekаo dа je ovo bilа zаvršnа edukаtivnа rаdionicа u okviru projektа „Podrškа zа bolji život“.\nOn je istаkаo dа će projekаt trаjаti do jаnuаrа 2013. godine, do kаdа će se promovisаti socijаlno preduzetnišvo, а biće inicirаn i model rješаvаnjа socijаlne problemаtike putem zаpošljаvаnjа.\nОзнаке: Grujicа Vico, UP Zavičaj


Vesti online / Svi komentari / Paori izigrani, blokade ostaju!\nCilj i jeste bioda se ide za bg. al nedaju ni da pridju bg. Gde ih je policija zaustavila tu je i blokada ! A ima na YT snimak , kako pokusavaju da uklone policisku blokadu a zandari odmah za pendreke pa na njih, obicna saobracajna policija ih je tada tri-cetiri puta odbranila od zandara !!!\nPun mi je q*** da o poljoprivredi kenjaju oni koji su paraziti kao ti. Znas li ti kolika su ulaganja u poljopirvrednu proizvodnju, koliko nafte potrosi jedno gazdinstvo ti toliko neces za 10 godina voznje?! Znas li koliko kosta jedan dzak vestackog djubriva, ili deklarisanog semena? Ne znas, naravno, jer tebi je bitno da ministar kaze da hleb ne moze biti skuplji od 40dinara... a mi koji smo psenicu ostavili na cuvanje sada zbog tog istog ministra ne mozemo da je prodamo za cenu vecu od 20din, jer je doneo uredbu da cim cena psenice predje 20din prvo se proda 5000tona iz robnih rezervi... Briga tebe sto je jedno prskanje moje sljive fungicidima 300Eura,bitno da je kupis za 15din\nAko kažeš da svoju šljivu prskaš sa fungicidima vrednim 300 Evra, meni ta šljiva ni ne treba, ubraću svoju, neprskanu, nesubvencionisanu.\nElem, jadno je da drzava daje fiatu ili nekkoj drugoj stranoj firmi 10000Eura po radnom mestu, a da ne moze (CITAJ NECE!) da pomogne najneophodniju granu privrede od koje joj zavisi najveci deo priliva sredstava u budzet.\nTri meseca rade a ostalih 9 strajkuju da dobiju pare, pa prodajte njive i nemojte ih vise raditi ako vam neodgovaraju uslovi subvencionisanja, sad nemozete da lazirate racune za seme i gorivo, a njive vam u korovu ja zivim u seoskoj okolini i sve ovo pricam jer znam zbog cega oni blokiraju put. LOPOVI\nDaleko si ti od seoske okoline, kad kazes da se tri meseca radi! Reci mi ko bi ti normalan lazirao racune za seme i gorivo i time sebi kao firmi povecao iznos PDV-a...ah da, vi paraziti ne mislite, jednostavno uvukli ste se u neku stranku, i verujete u njihove price.\nA u stranci nisam i parazit nisam, preduzetnik sam i radim od jutra do sutra, placam porez da bi ga oni dobili i slicni njima sto zive na grbaci drugih ljudi.


6 razloga da krenete na rafting Tarom što pre! - Radio televizija Pančevo\nNajtoplije u Banatskom Karlovcu – 38 stepeni\nSuzbijanje larvi komaraca 2. jula u Jabuci\nSastanak ministra Vulina sa rukovodiocima MUP-a i direktorima…\nAtletičarke AK ,,Dinamo“ putuju u Jerusalim\nBez vode ulica Svetozara Markovića\nPovećan broj slučajeva sa simptomima stomačnog virusa\nIzlet iznenađenja u TO „Star Tours“\n5. aprila 2022. 20. aprila 2022. 0292\nSvakodnevica je tako učmala i puna obaveza, a vama je potrebna doza zabave i uzbuđenja. Želite da se razdrmate, protegnete, osetite udar adrenalina i doživite nešto novo? Uskršnji i prvomajski praznici koji se približavaju idealna su prilika da napravite mali beg i konačno se odvažite da isprobate rafting Tarom!\nTara je predivna reka koja čini prirodnu granicu između Crne Gore i Bosne i Hercegovine, a poslednjih 40km njenog toka naročito je interesantno. Naime, na ovoj deonici odvija se čuveni rafting Tara koji privlači adrenalinske zaljubljenike iz svih delova regiona. Tokom 40km savladavanja nepredvidivih brzaka, osetićete se živim kao nikada pre!\nBez obzira da li tražite način da smanjite napetost ili jednostavno želite da uživate u prelepom danu na otvorenom, obećavamo da nećete biti razočarani ako provedete neko vreme na reci.\nRating pomaže vam da se oslobodite stresa\nRafting Tarom će vam pomoći da se oslobodite nagomilanog stresa i da pozitivno utičete na celokupno zdravlje. Kada ste na reci, sve vaše brige i napetosti iz spoljašnjeg sveta će biti odagnati talasi koji udaraju o ivicu rafting čamca, ostavljajući vas u rasterećenom i srećnom stanju kada završite avanturu.\nDa ne spominjemo koliko će vam prijati zdrava doza čistog vazduha, pogled na prirodne lepote koje okružuju Taru, toplo sunce i ljubazni ljudi koji su došli sa istim ciljem kao i vi. Nakon raftinga zaputićete se kući u veselom raspoloženju, koje će vas držati danima nakon avanture.\nOjačaćete odnos sa dragim osobama\nKada odlučite da pođete na rafting Tarom velike su šanse da će sa vama želeti da pođu deca, porodica ili društvo. Rafting je adrenalinski sport koji ne zahteva posebnu fizičku spremu i mogu ga upražnjavati ljudi svih godina. Jedino što je potrebno jeste dobra volja.\nKada budete na reci, vi i vaši voljeni ćete morati da radite zajedničkim snagama jedni sa drugima dok osvajate brzake. To uključuje slušanje vaših iskusnih instruktora i međusobno poverenje da ćete svi slediti uputstva i zajednički doprinositi, kako biste sprečili da se prevrnete.\nČak i ako ste već bliski sa svojim voljenima, zajedničko novo iskustvo će vam pomoći da izgradite nove uspomene koje ćete pamtiti ceo život. Sećanja na rafting, druženje, anegdote koje su vam se desile, držaće vas sve dok ne ponovite ovo neprocenjivo iskustvo.\nUživaćete u lepotama prirode\nJoš jedan razlog zašto ćete obožavati rafting Tarom su prirodne lepote. Svakodnevica provedena u gradovima, sa tek ponekim izletom do parka, čini da zaboravimo koliko priroda može da bude čudesna. Kada pođete na rafting Tarom doživećete slikovitu lepotu oblasti kojima nemate pristup svaki dan. Verujemo da ste očarani samim fotografijama Tare, ali potpuno je drugačije kada imate pogled uživo, na reku i sa reke.\nTakođe, imaćete dobre šanse da uočite divlje životinje i uživate u slikovitim pogledima koje možda ranije niste iskusili. Predeo Tare je dom mrkih medveda, vukova i brojnih drugih životinja.\nRafting je odlična fizička vežba!\nBenefiti koje ćete osetiti na psihičkom planu, rasterećenje od stresa i radost, nisu jedine zdravstvene prednosti povezane sa raftingom na Tari. Rafting je zapravo sjajan način da probudite sve grupe mišića vašeg tela, za vas i vašu decu, a za dečiji razvoj fizička aktivnost veoma bitna!\nVeslanje je savršen način da oblikujete ruke i ojačate ih. Napor koji je potreban da održite ravnotežu u čamcu je od suštinskog značaja za jačanje vašeg jezgra, kičme i mišića nogu. Sve u svemu, ova fizička aktivnost će vam pomoći da unapredite vaš kardiovaskularni sistem i da vodite zdraviji način života.\nPopravićete svoje samopouzdanje\nKada savladate brzake Tare, koji mogu biti zaista izazovni, imaćete osećaj da ste svemogući. Odlazak na rafting, sudeći po iskustvima brojnih zaljubljenika u ovaj sport, direktno utiče na samopoštovanje i ego. Osećaj nepobedivosti zbog ovog dostignuća biće vaš vetar u leđa.\nIako sam rafting nije fizički isuviše zahtevan, te na njega mogu poći i deca i starija populacija, to je iskustvo koje nemate u svakodnevici. Bićete suočeni sa novim izazovima iz kojih ćete izaći kao pobednik. Kada uspešno završite spust bićete ponosni na sebe. Odvažili ste se da probate nešto novo, izašli ste iz sopstvene zone komfora, stekli nove veštine i ojačali postojeće. To je vredan poduhvat zbog kojeg treba da se osećate dobro – jer vi ste to zaslužili.\nInjekcija adrenalina koja vam je potrebna\nNa kraju, ali ne i najmanje važno – u tekstu o razlozima zašto bi trebalo da idete na rafting Tarom ne možemo a da ne spomenemo intenzivan nalet adrenalina koji će vam podariti ovo iskustvo. Uzbuđenje koje donosi probijanje kroz brzake i zajednički rad sa prijateljima i voljenim osobama oslobađa hemikalije u vašem mozgu koje čine da se usredsredite na zadatak koji imate, kao i da budete srećnija osoba.\nUdar adrenalina koji ćete iskusiti je takođe dobar jer će vam odvratiti misli od fizičke aktivnosti i omogućiti vam da uživate u iskustvu u celini.\nPrestanite da maštate o raftingu i da odlažete ovu avanturu za neki drugi put. Probudite avanturistički duh i rezervišite svoje mesto još danas. Nakon prvog spusta niz Tarine brzake, rafting će postati redovni deo vaših godišnjih odmora.\nPredsednik Vučić večeras u Beogradu s Lajčakom\nTanja Vlček 29. juna 2022. 29. juna 2022.\nU Južnom Banatu 21 novi slučaj korona virusa\nTijana Žunić 29. juna 2022. 29. juna 2022.\nJasmina Petkovic 29. juna 2022. 29. juna 2022.\nTanja Vlček 1. jula 2022. 1. jula 2022.\n1. jula 2022. 1. jula 2022. 0\nAleksandra Miloševska 1. jula 2022. 1. jula 2022.\nSastanak ministra Vulina sa rukovodiocima MUP-a i direktorima javnih preduzeća\nVanja Vićentić 1. jula 2022. 1. jula 2022.\nJužni Banat (11)\nServisna informacija (6)


Follow @klub_beba DADILJA IZ PAKLA STAVILA NAMERNO BEBINA STOPALA NA VREO TIGANJ JER JE MNOGO PLAKALA – Klub beba trudnica i mama <3\nDADILJA IZ PAKLA STAVILA NAMERNO BEBINA STOPALA NA VREO TIGANJ JER JE MNOGO PLAKALA\nmojklub 10. januara 2019.\nŠestomesečna devojčica je preživela pravi pakao.\nKao da majkama nije dovoljno teško što moraju (nepoznatim) ljudima da ostavljaju decu na čuvanje, kada nemaju nikakav drugi izbor, no moraju dodatno da se traumiraju kada se desi neka ovako strašna stvar.\nMajka šestomesečne Ane je svoju mezimicu ostavila kod bebisiterke, Ismelde Ramos Mendoze, i vratila se već nakon tri sata. Kako je sve delovalo uobičajno, nije ni slutila da se u njenom odsustvu zapravo desilo nešto užasno.\nIspostavilo se da je beba zadobila drugostepene opekotine na tabanima, koji su je sve više boleli. Čak 10 dana je provela u bolnici, dok su lekari za to vreme morali da joj potpuno skinu kožu sa stopala.\nMajka je slučaj predala policiji, koju je bebisiterka prvo lagala. Rekla je da je dete slučajno stalo na tiganj dok je ona spremala tortilje, da bi nakon detaljnog ispitivanja priznala da je bila toliko iznervirana što devojčica neprekidno plače da joj je stopala namerno stavila na vreo tiganj.\nIsmelda, inače majka dvoje dece, uhapšena je i optužena za zlostavljanje deteta, a mala Ana se uspešno oporavlja.\nPREVIOUS POST Previous post: Pomozite bebi da progovori\nNEXT POST Next post: Priča nase članice:”DOKTORI SU JE PROGLASILI ČUDOM”


nedjelja, 28 Decembar 2014 13:24\nČlanovi zeničkog moto kluba "Kondor" (Condor) i pred ovu Novu godinu, osmi put zaredom, su obučeni kao Djed Mrazovi, uz predvodnicu na motorima, obradovali mališane "Dom porodice", ustanove za brigu o djeci bez roditeljskog staranja, koja u Zenici brine o 105 mališana iz cijele države.\nMotoristi su prethodno organizovali humanitarnu akciju, u kojoj su im se priključili mnogobrojni Zeničani, da bi danas nešto prije podne prodefilovali gradom na putu ka domu. Jak snijeg i vjetar onemogućili su tradicionalni defile "Djed Mrazova na motociklima" pa su ovaj put samo imali motociklističku predvodnicu.\n- Naša radost je da to učinimo, a dječica već očekuju da nas ugledaju, te nam svake godine pripreme bogat program, recitacije, pjesme, koje pripreme za nas. Ovo je tradicija i drago nam je da smo pokrenuli nešto po čemu smo prepoznatljivi, kazao nam je član "Kondora" Spomenko Žarić Cober.\nDirektor "Dom porodice" Branko Dilber ističe da ova ustanova pred svaki od praznika bude posjećena od niza dobročinitelja, ali da su "moto Dojed Mrazovi" posebnost i nešto o čemu djeca pričaju dugo prije i nakon same podjele paketića.\nViše iz kategorije: « Paketići za raju iz Ars centra Satnica u EU jednaka dnevnici u BiH »


Unaprijedite zaštitu resursa i smanjivanje otpada | KONICA MINOLTA\nPočetna Održivost Unaprijedite zaštitu resursa i smanjivanje otpada\nKonica Minolta upravlja programima prikupljanja i recikliranja koji su prilagođeni specifičnim zemljama, njihovim tržištima i zakonskim zahtjevima. Kompanije grupe Konica Minolta koje djeluju u pojedinačnim državama provode pojedinačna rješenja za prikupljanje i recikliranje potrošnog materijala.\nKompanija je u Evropi usvojila mjere u skladu s Direktivom EU o odlaganju otpadne električne i elektroničke opreme (WEEE II).\nPored toga, Konica Minolta upravlja B2C sistemom, besplatnim oporavkom i recikliranjem korištenih tonerskih kaseta za laserske štampače (uređaji Konica Minolta Magicolor i PagePro) u 18 evropskih zemalja.\nPronađite više na stranici Cleanplanet\nEko kalkulator kompanije Konica Minolta je web-alat koji mjeri koliko se tačno papira koristi u uredskom štampanju. Na taj način kupac može procijeniti uštede prema okolišu koje njegova flota štampača može generirati, a zatim smanjiti svoj uticaj na okoliš prebacivanjem na proizvode kompanije Konica Minolta.\nViše detalja o Eko kalkulatoru.\nUredski uređaji kompanije Konica Minolta mogu se programirati na načine opisane u nastavku kako bi se osiguralo da odgovorno koriste resurse. Naši kupci ostvaruju koristi od postavki sistema dizajniranih za daljnje smanjenje uticaja na okoliš.\nDvostrano: Dvostrano štampanje i kopiranje\nN-up: Postavljanje odabranog broja stranica na jednom listu\nKombinirani zadaci štampanja i kopiranja: Kombinirani zadaci štampanja i kopiranja mogu smanjiti potrošnju papira i energije\nPregled prije štampanja: Funkcija preciznog pregleda na ekranu računara uz XPS upravljački program za pregled prije štampanja kako bi se spriječile greške u štampanju\nBrzi uzorak štampe: Kreira jednu testnu stranicu ili skup stranica za provjeru grešaka prije štampanja ili kopiranja cijelog posla\nIzuzimanje praznih stranica: Sprečava štampanje praznih stranica\nFunkcija prekrivanja: Omogućava štampanje zaglavlja pisama; ako se unesu izmjene, pohranjena datoteka se brzo i jednostavno ažurira uz izbjegavanje velikih količina unaprijed štampane papirne robe za kompanije\nJavni okvir: Pohranjuje javne dokumente koje je potrebno često ažurirati, omogućavajući jednostavan pristup i uređivanje prije nego što se odštampaju velike količine\nLični okvir/Follow-me štampanje: Prikupljanjem poslova štampanja i kopiranja u ličnom okviru izbjegava se štampanje poslova koji se na kraju ne preuzmu; follow-me štampanje također izbjegava česte cikluse ponovnog zagrijavanja\nUpravljanje korisnicima i troškovima: Centralni softver koji izračunava troškove štampanja i obavještava korisnike o troškovima koji su nastali na osnovu određenog zadatka štampanja putem skočnog prozora; time se može povećati svijest korisnika o troškovima štampanja i spriječiti nemarno ili neekološko ponašanje pri štampanju\nKorištenje recikliranih materijala u proizvodima\nDo 88% vanjskih kućišta naših uredskih proizvoda sadrži reciklirane materijale (PET boce). Do 40% naših spremnika za toner prave se od recikliranih boca za mlijeko. Cilj kompanije Konica Minolta je da vremenom koristi reciklirane materijale u postupku proizvodnje tonera širom svijeta, uz porast s trenutne brojke od 25% na 100% u budućnosti.\nEkološki prihvatljivo recikliranje papira\nPrilikom recikliranja papira, od ključnog je značaja da se toner može lako ukloniti s papira. Njemačka asocijacija INGEDE e.V., koja djeluje širom Evrope, prepoznaje da Simitri® HD toner koji se koristi u sistemima kompanije Konica Minolta za produkcijsko štampanje ima veoma veliku stopu uklanjanja tinte. Na taj način se omogućava da stručnjaci za štampanje mogu biti sigurni da ne štampaju na štetu okoliša, uz istovremeno ostvarivanje koristi od izuzetnih svojstava za uklanjanje tinte. Time dodatno doprinose zatvaranju kruga korištenja papira i recikliranju uz smanjivanje zagađivanja vode.\nPitanjem bioraznolikosti bavi se sistem certifikacije Green Factory (Ekološka fabrika). Zaposlenici kompanije Konica Minolta Business Solutions France S.A.S. pokrenuli su jedan opitni projekt i postavili šest košnica na krov zgrade s uredima. Prihod od prodaje meda donira se različitim dobrotvornim projektima, dok pčele prirodno doprinose očuvanju bioraznolikosti.\nKompanija Konica Minolta Business Solutions France S.A.S. je glavni sponzor događaja "Marathon Vert" (Zeleni maraton), koji od svog pokretanja 2011. godine podržava aktivnosti na ponovnom pošumljavanju u Etiopiji. Ovaj događaj je omogućio zasađivanje više od 115.000 stabala u Etiopiji tokom 2016. godine.


Bregzit: Suspenzija parlamenta je veoma teško pravno pitanje, saopštio Vrhovni sud | Novosadski informativni portal 021\nBregzit: Suspenzija parlamenta je veoma teško pravno pitanje, saopštio Vrhovni sud\nPredstavnici vlade, ali i podnosioci žalbi na odluku premijera Džonsona izneli argumente na početku trodnevne rasprave.\nBBC 17.09.2019. | 21:51 > 22:00\nBritanski premijer „ima ovlašćenje" da suspenduje Parlament čak iako su razlozi za to političke prirode, rečeno je tokom rasprave pred Vrhovnim sudom Velike Britanije.\nŠkotski sud ranije je presudio da je ta odluka premijera Borisa Džonsona bila nezakonita.\nVrhovni sud saslušaće argumente po dve žalbe u ovom slučaju.\nLord Penik koji se protivi odluci premijera rekao je tokom rasprave da je Džonson to uradio kako bi „ućutkao poslanike".\nOn je zastupa Đinu Miler, poslovnu ženu, koja je podnela žalbu protiv odluke Visokog suda Engleske koji je, za razliku od presude u Škotskoj, saopštio da je suspenzija parlamenta političko, a ne pravno pitanje.\nŠkotski sud: Boris Džonson prekršio zakon suspenzijom parlamenta\nBregzit i Velika Britanija - šta sada\nDžonson i dalje tvrdi da je odluka bila ispravna i pravovremena.\nInsistirao je na tome da nema veze sa Bregzitom i njegovim stavom da po svaku cenu, sa sporazumom ili bez njega, izvede Veliku Britaniju iz Evropske unije do 31. oktobra.\nLejdi Hejl, predsednica Vrhovnog suda, istakla je da odluke o pomenutim žalbama neće uticati na izbor trenutka za Bregzit.\nOtvarajući raspravu, ona je rekla da će, zajedno sa deset kolega i koleginica, pokušati da reši ozbiljna i teška pravna pitanja. Istovremeno, to neće uticati na šira politička pitanja koja se tiču procesa Bregzita.\nProšle nedelje sud u Edinburgu resudio je da je Džonsonova odluka bila nezakonita.\nDžoana Čeri, poslanica škotskog SNP, koja je jedna od advokatica u ovom slučaju, rekla je za BBC da je oprezni optimista, da će Vrhovni sud potvrditi presudu Visokog suda Škotske.\n„Ako se to ipak ne dogodi, onda znači da su prihvatili da je prema britanskim zakonima moguće da predsednik manjinske vlade ukine parlamenta ako mu smeta, a to jednostavno nije u redu".\nŠta je rekao predstavnik vlade\nStav vlade pred Vrhovnim sudom obrazlagao je Lord Kin.\nOdgovarajući u ime vlade, lord Kin je pred Vrhovnim sudom izjavio da „nema problem" sa odlukom da bi suspenzija parlamenta mogla da bude nezakonita.\nMeđutim, izjavljujući da poništavajući suspenziju Vrhovni sud je „otišao tamo gde nijedan sud nije smeo da ide", dodao je.\nIpak ,rekao je i da će, ukoliko presuda bude potvrđena, premijer preduzeti sve neophodne korake da to ispoštuje.\nKin je i na pritisak sudija rekao da „nema komentar" na to da li bi Džonson mogao da ponovo pokuša da suspenduje parlament.\nKako navodi, sve prethodne suspenzije parlamenta su se dogodile kada su vlade želele da proguraju određeni politički cilj.\n„Oni imaju to na pravo", istakao je.\nRekao je i da su poslanici imali „adekvatne mehanizme" da spreče suspenziju.\n„Nije na sudu da daje mišljenje o tome kada Parlament treba ili ne treba da deluje... To bi bilo kršenje podele vlasti", dodao je lord Kin.\nDa li premijer pokušava da „ućutka" poslanike?\nGovoreći protiv presude, lord Penik je izjavio da je Džonson suspendovao parlament kako bi izbegao rizik da poslanici „nanesu štetu" njegovim planovima za Bregzit.\nKako navodi, postoje čvrsti dokazi da je premijer poslanike video samo „kao prepreku" i da je želeo da ih „ućutka".\nPenik dodaje da nema problem sa pravom premijera da suspenduje parlament, ali ima sa dužinom te suspenzije.\nKako navodi, rezultat toga bi bilo „izbacivanje parlamenta iz igre u ključnom trenutku britanske istorije".\nDžonson je izjavio da ima „najveće poštovanje za britansko pravosuđe" i da je njegova nezavisnost „jedna od stvari po kojoj je Britanija slavna".\nOsim toga, on je u ponedeljak o Bregzitu razgovarao sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel.\n„Premijer je istakao da Britanija i EU ubrzavaju napore da postignu sporazum bez bekstopa, a koji bi britanski parlament mogao da podrži", navodi se u saopštenju Dauning strita.\n„Dve strane će energično i odlučno raditi da bi do sporazuma došlo pre Bregzita 31. oktobra", dodaje se.\n19.01.2020. BBC 1\nBivša radnica govori o tome kako je posao uticao na njen um.\nVakcine i antivakcinaški pokret: Borba koja traje više od sto godina\n19.01.2020. BBC 0\nOtpor prema vakcinaciji nije savremeni fenomen.\nSjedinjene Države i vojska: Uniforme svemirskih snaga izazvale podsmeh\n19.01.2020. BBC 2\nObjavljena je fotografija novih uniformi i internet je pukao od smeha.\nKonor Mekgregor: Povratak iz penzije i pobeda za 40 sekundi\nVratio se u oktagon i za manje od minuta pobedio favorita američke publike Donalda Seronea, zvanog Kauboj.\n19.01.2020. BBC 4\nMnogi vernici obeležavaju dan Hristovog krštenja ulaskom u ledenu vodu.\nOvo je priča o onima koji su odoleli zubu vremena, preživeli ratove i revolucije, opstali u monarhiji i republici, kapitalizmu i socijalizmu, i danas sa manje ili više uspeha, igraju fudbal u Srbiji.\n18.01.2020. BBC 4\nNovac iz javnih sredstava, takođe, više neće biti korišćen za njihovo obavljanje kraljevskih dužnosti, saopšteno je iz Bakingamske palate.\n18.01.2020. BBC 0\nKnjigu o Drakuli je napisao Irac i mnogi godinama traže veze između vampira i piščeve rodne zemlje.\nBroj psiholoških i fizičkih bolesti koje se dovode u vezu sa kokainom, značajno je porastao, pokazuju podaci britanske Nacionalne zdravstvene službe.\n18.01.2020. BBC 1\nSmederevo spada u gradove u kojima je vazduh veoma zagađen.


VREME JE ZA PROMENE: posle svih ruskih salata koje su "pale" ove zime, veganluk kao rešenje! | Zdrav život | Saveti\nAutor Jasmina Glišić 28.02.2019 16:00 16:46\nAko se odlučimo za ishranu celim zrnom, trajno ćemo biti fit!\nTalija LunaLu Suzana Zlatanović Čista petica nebo ni(je) granica Talijabylunalu Beograd Srbija Nevena Veselinović Whole food Celo zrno Veganluk


OVAKO JE CECA UPOZNALA DEČKA SA SVOJOM DECOM! Prvi susret je bio za NOVU GODINU, a evo šta su odmah REKLI ZA NJEGA! - mediji.net\nOVAKO JE CECA UPOZNALA DEČKA SA SVOJOM DECOM! Prvi susret je bio za NOVU GODINU, a evo šta su odmah REKLI ZA NJEGA!\n- Ceci i Bogdanu je veoma lepo u vezi. Do sada se Ceca trudila da svoj emotivni život maksimalno sačuva za sebe, ali nakon što su ih uslikali paparaci shvatili su da to više ne mogu da kriju. Da ima dečka Ceca je posle nekoliko dana zabavljanja saopštila svojoj porodici, a prvi put Veljko i Anastasija upoznali su Bogdana na novogodišnjoj večeri koju je Ceca organizovala u svom domu. Odlučila je da u najužem krugu ljudi organizuje intimnu večeru, na kojoj će decu i članove porodice upoznati sa dečkom sa kojim je mesec dana ranije uplovila u vezu. Anastasija i Veljko, ali i ostali članovi prihvatili su Bogdana odlično, a prema prvim reakcijama, mamin novi dečko im se i te kako dopao. Zbog ovoga pevačica je bila i te kako srećna, jer joj je bilo veoma važno da oni prihvate Bogdana, kako bi ona mogla u potpunosti da uživa u ljubavi sa njim - otkriva izvor koji je do detalja upućen u celu priču\nbogdan srejovićAktuelna tema\nestradaPreko 15600 vesti\nVest da su poznatog učitelja glume Miroslava Miku Aleksića glumica Milena Radulović i još pet maloletnica prijavile za silovanje u njegovoj školi odjekunla je i napravila pravu pometnju u srpskoj javnosti.Oglasile su se brojne javne ličnosti, koje su pružile podršku glumici nakon njene ispovesti,...\nKada devojka bude u vezi sa dosta starijim muškarcem svi kažu našla zrelog i sposobnog, šta će sa klincima, a istom tom muškarcu kažu blago tebi, mlađe je slađe, piletina se lepi na prste, e pa nisam nijednom do sad čula da je neko podržao ženu kada nađe dosta ...\nSlađa objavom unuka raznežila sve, a tek da vidite Đanijev komentar! (FOTO/VIDEO)\nPoznati baka i deka ne kriju radost dolaskom unuka.\nPevačica Dragana Mirković danas proslavlja 53. rođendan, te je u svom domu priredila intimno slavlje.S obzirom na to da je i dalje na snazi pandemija, slavljenica svoj poseban dan nije obeležila onako kako bi inače, ali slavljeničkih čarolija nije izostalo.Dragana je imala ogromnu tortu ukrašenu po...


U kristalnoj koži - Portal o invalidnosti\nU kristalnoj koži\nPosted on Oct 5 2017 - 9:20am by Redakcija\nEpidermolysis BullosaMihaela O'Brajenretko oboljenje kožeU kristalnoj koži\nEpidermolysis Bullosa je grupa retkih genetskih poremećaja koji se manifestuju kao plikovi ili erozija kože. Postoji više tipova ovog stanja, a u ozbiljnijim slučajevima plikovi mogu stvarati deformitete kao što su fuzija prstiju na rukama i nogama, sekundarne kožne infekcije, sepsa, pa čak i smrt. Deformiteti, neprestalan bol, kao i retkost ovog stanja, često imaju izolujuće dejstvo.\nMihaela O’Brajen režiserka je i producentkinja dokumentarnog filma U kristalnoj koži, u kome prikazuje snagu, izolaciju i svu težinu dijagnoze Epidermolysis Bullosa.\nFilm prati četiri osobe iz Bogote u Kolumbiji koje žive sa ovim kožnim oboljenjem, toliko retkim da nije komercijalno razvijati lek.\nFilmska ekipa četiri puta je putovala u Bogotu, gde je pratila različite životne priče: dve sestre koje žive u sirotištu i sanjaju o nezavisnosti, desetogodišnja devojčica koja je na pragu komplikovane adolescencije, sredovečni muškarac u potrazi za društvom u užurbanom gradu.\nOd samog početka projekta, paralelno sa filmom nastaje jaka zajednica onih koji podržavaju njegovo snimanje, znajući da će U kristalnoj koži biti važna podrška za sve ljude koji žive sa retkim dijagnozama i stanjima.\nMihaela O’Brajen posetila je jedno sirotište u Kolumbiji 2011. godine kao dokumentarna fotografkinja. Tada je upoznala Niksu i njenu stariju sestru Nuri – obe su rođene sa dijagnozom Epidermolysis Bullosa. Sestre umotavaju ruke i noge u plastiku kako bi minimalizovale oštećenja na ranjivoj i preosetljivoj koži. Žive u izolaciji, jer njihov izlazak na ulicu privlači neprijatne poglede. Bez obzira na sve, njih dve su odlučne, hrabre i izdržive u svojoj potrazi za nezavisnošću. Inspirisana njihovom pričom, Mihaela je počela da ih snima bez ikakve pripreme. U naredne tri godine, otkrila je širu zajednicu ljudi koji žive sa ovim stanjem. Film prati pojedinačne priče u kojima se prepliće univerzalna tema hrabrosti suočene sa predrasudama.


NAKON ODLUKE KONGRESA\nVakcinisanje je jedini način da pobijedimo pandemiju, vratimo privredu na pravi put i da vratimo svoj život i svoje najmilije, rekao je Bajden\nA. J. 11.03.2021\nNAKON ODLUKE KONGRESA Bajden o usvojenom planu oporavka: Ovo je historijska pobjeda za Ameriku\nBajden se zahvalio zastupnicima\n- Ovaj prijedlog zakona predstavlja historijsku pobjedu američkog naroda. Sve što se nalazi u Američkom planu za spašavanje rješava stvarne potrebe - uključujući ulaganja za finansiranje našeg cijepljenja. Više vakcina i više mjesta za vakcinisanje. Vakcinisanje je jedini način da pobijedimo pandemiju, vratimo privredu na pravi put i da vratimo svoj život i svoje najmilije - istaknuo je Bajden koji bi zakon trebao potpisati sutra.\nRepublikanci smatraju kako je paket preskup i pun rastrošnih progresivnih prioriteta. Misle i kako je najgora faza pandemije prošla te da je ekonomija već na putu oporavka. - Ovo je jedan od najgorih zakona koje sam vidio. Klasičan primjer napuhane demokratske agende - uzvratio je čelnik republikanske manjine MIč Mekonel (Mitch McConnell), prenosi Hina.\nPredstavnički dom usvojio Bajdenov plan pomoći za oporavak od pandemije\n10.03.2021 u 20:58\nBajden će održati samit sa Japanom, Australijom i Indijom zbog Kine\n10.03.2021 u 11:31\nJoe Biden SAD Nancy Pelosi


Kada su Irfan i Maida Redžović postali roditelji i počeli tražiti namještaj za svoje dijete, želja im je bila da to budu lijepo dizajnirani i funkcionalni proizvodi izrađeni od prirodnih materijala.\nUbrzo su shvatili da je tržište preplavljeno uvoznim plastičnim proizvodima i da u zemlji koja obiluje prirodnim resursima kao što je Bosna i Hercegovina nema domaćeg drvenog dječijeg namještaja. Tako se rodila ideja da počnu proizvoditi svoj.\nI tako je nastao Stribbo – novi domaći brend dječijeg namještaja u kojem uživaju i roditelji i djeca, započinje razgovor za portal Akta.ba Irfan Redžović, osnivač brenda i firme Shuma d.o.o. Sarajevo.\n“Ideja za pokretanjem proizvodnje javila se prije pet godina, a motivaciju smo našli u Bosni i Hercegovini koja obiluje prirodnim resursima i ima bogatu tradiciju proizvodnje drva i zanatstva, kreativne industrije i izvoza. Tu smo vidjeli posebnu priliku za stvaranje vrlo funkcionalnog, lijepog dječijeg namještaja”, priča Redžović.\n“Mi smo već izašli na EU tržište, ali plan je da se polako i sigurno širimo u svim zemljama koliko je moguće”, navodi on.\n“Naš namještaj se mnogo se traži na tržištu Europske unije, potencijal za veliki rast još uvijek postoji, ali isto tako postoji i kamen spoticanja jer recimo u Njemačkoj traže da je namještaj iz Bosne i Hercegovine proizveden od certificirane sirovine, tj. da je drvo kupljeno od certificirane šumarije. Naše pravilo je da je Stribbo koncipiran na samoodrživosti i kvalitetu, tako da moramo raditi samo certificiranim proizvodnjama u Bosni i Hercegovini, odnosno sa relevantnim proizvođačima koji imaju osiguranu sirovinu koja je certificirana i ima svoje sušare”, kazao je Redžović, dodajući da partnere imaju od Žepča pa do Tešnja.\n“Ponosni smo na sve što predstavlja Stribbo, i samo njegovo ime, što vjerujemo da je specijalno, što nas sve povezuje kroz prirodu i knjige pa do toga da smo ponosni da imamo svoj ton i sliku. Dizajn je akcent na sve naše proizvode, originalnost. Prvu kolekciju su dizajnirali Grupa Studio iz Zagreba, a drugu kolekciju Asmir Voljevica iz Mostara. Svi naši proizvodi su pod strogom kontrolom FSC-a. Koristimo prirodne materijale i sve boje su na vodenoj bazi i pod standardom koji su namijenjeni za dječiju industriju”, ističe naš sagovornik.\n“Dakle nudimo sada jednu kompletnu sobu sa Stribbo proizvodima koji ima bezvremenski dizajn i koji se može uklopiti u bilo koji stil stana i sobe”, poručuje Redžović.\n“Trenutno radimo na trećoj kolekciji koja će brzo biti gotova. Izazovi su uvijek tu i nadamo se da ćemo održati kvalitet što je glavni fokus. Vjerujemo da izrađujemo namještaj koji će trajati i koji će se prenositi između generacija”, zaključio je Redžović.\nPrevious Živjeli smo vani, ali vjerujemo da ovdje možemo sami sebi izgraditi jedan drugačiji život\nNext Ivo Komšić: Dodik i Čović ruše Bosnu i Hercegovinu, nemojte da se uzdamo u međunarodnu zajednicu!


Sarajevo Forum i Sarajevo Green Infrastructur radionica - International Burch University\nSarajevo Forum i Sarajevo Green Infrastructur radionica\nBurč Univerzitet domaćin je radionici na temu "Sarajevo Green infrastruktura" u organizaciji za studente mastera od 25. do 30. Maj, 2015 u kampusu Burč.\nU prvoj sedmici radionicu "Sarajevo Green infrastruktura" je ugostio i realizovao Burč Univerzitet, a naredne sedmice od 1. do 5. Juna domaćin je Šumarski fakultet Univerziteta u Sarajevu .Radionica se realizuje u saradnji sa Programom IMLA Nürtingen i Weihenstephan univerziteta u Njemačkoj, Poljoprivredni fakultet hrane i nauka u Sarajevu i Udruženju pejzažnih arhitekata u Bosni i Hercegovini.\nZa potrebe rada na restauraciji Trebevića grupa nastavnika i studenata arhitekture, urbanog dizajna i pejzaža boravi će u Sarajevu.\nCilj je analizirati i razumjeti krajolik Trebevića iz više perspektiva usmjerenog ka razvoju održivog i integriranog koncepata i mjera za obostranu korist ljudi i prirode. Ova aktivnost je direktan nastavak LE Notre Pejzaž Foruma, koji je u maju 2014. godine organizovan na istoj lokaciji.\nRadionica je također dio SARAJEVO FORUM-a (28 maj - 31. maj 2015.), koji se održava u suradnji s postojećim lokalnim inicijativama: u "Arhitektura dana" od "Lift-prostornog inicijative" i iznad spomenuli "Sarajevo Green infrastrukturu", Ljetna škola Sveučilište Nuertingen-Geislingen, Njemačka, zajedno s Međunarodnim Burch Univerziteta u Sarajevu, Univerzitet u Sarajevu i Nacionalnog udruženja pejzažnih arhitekata BiH.\nSarajevo forum, Green Infrastruktura, Trebević, Univerzitet Sarajevo


Sajam zapošljavanja: Posao za 240 Kragujevčana | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\nInfo Foto: Arhiva\nSajam zapošljavanja: Posao za 240 Kragujevčana\n11:30 | Četvrtak, 06 10 2016\nSajam zapošljavanja biće održan sutra od 11 do 15 časova na kragujevačkom sajmištu, u organizaciji Nacionalne službe za zapošljavanje.\nNa Sajmu će učestvovati 37 poslodavaca iz Šumadijskog okruga, a biće ponuđeno više od 240 novih radnih mesta. Najviše slobodnih poslova biće za lica mašinskih i metalskih zanimanja, od trećeg do sedmog stepena stručne spreme. U ponudi su i radna mesta za prodavce, šivače, stolare, diplomirane ekonomiste i radnike u proizvodnji.\nU okviru manifestacije u Medija centru Šumadija sajma biće održana i prezentacija novootvorenog Centra za informisanje i profesionalno savetovanje, čije opremanje i rad finansira Evropska unija u okviru projekta „Pomoć teže zapošlјivim grupama“. Planirano je i predavanje o značaju celoživotnog učenja i neformalnog obrazovanja.\nNezaposlenih 22.000: Mašinci i informatičari svuda potrebni, neki traže posao više od 10 godina 13:04\nPomama za 300 radnih mesta u Crvenom krstu (FOTO) 15:00\nSajam zapošljavanja u Crvenom krstu: U ponudi više od 200 radnih mesta 10:00\nDašić: FIN vuče razvoj grada Kragujevca 14:00\nNa Ekonomskom fakultetu održan JUBILARNI naučni skup “Institucionalne promene kao determinanta privrednog razvoja Srbije” 17:00\nReciklažom do vožnje: Postavljen RECIKLOMAT i kod Medicinske škole, do kraja nedelje na još ČETIRI lokacije (FOTO) 18:00\nTadićev dres za Gavrila prodat za 125.000 11:00\nPočela izgradnja novog igrališta u Ljubinim livadama 13:00\nIzgoreo kontejner u Zmaj Jovinoj – JKP “Šumadija” apeluje: Ne bacajte žar u kontejnere! 16:00\nReciklažom do vožnje: Postavljen RECIKLOMAT i kod Medicinske škole, do kraja nedelje na još ČETIRI lokacije (FOTO)\nInfo | 18:00\nNa Ekonomskom fakultetu održan JUBILARNI naučni skup “Institucionalne promene kao determinanta privrednog razvoja Srbije”\nInfo | 17:00\nIzgoreo kontejner u Zmaj Jovinoj – JKP “Šumadija” apeluje: Ne bacajte žar u kontejnere!\n“Goli kralj” u Pozorištu za decu\nKultura | 15:00\nDašić: FIN vuče razvoj grada Kragujevca\nB. B. (33) nestao, brat prijavio otmicu; Stizale mu i poruke za otkup?\n"Plaza" i Šarena pijaca ponovo rade (FOTO)\nLEP GEST! Epilog porođaja u kući: Beba dobila ime po doktorki Katarini zahvaljujući kojoj je došla na svet


Originalni naziv: The Countess;\nRežija: Džuli Delfi\nScenario: Džuli Delfi\nUloge: Džuli Delfi, Vilijam Hurt, Danijel Brul, Anamarija Marinka, Endi Gatjen\nSinopsis: Mađarska grofica Elizabeta Batorli iz 17. veka, opsednuta svojom lepotom, počinila je stotine ubistava verujući da će kupanje u krvi devica sačuvati njenu mladost. Smatra se jednim od ...\nPremijera u svetu: Septembar 2004.\nHitler - poslednji dani\nOriginalni naziv: Der Untergang/Downfall;\nScenario: Bernd Eichinger, prema knjigama Joachim Fest i Traudl Junge\nUloge: Bruno Ganz, Alexandra Maria Lara, Corinna Harfouch, Ulrich Matthes\nSinopsis: U filmu su prikazani poslednji dani Adolfa Hitlera, i to iz ugla devojke koja je radila u njegovoj službi - Trudi Junge. Film je između ostalog baziran prema memoarima Jungeove, koja je u jesen ...\nPremijera u svetu: Februar 2005.\nOriginalni naziv: Hotel Rwanda;\nRežija: Teri Džordž\nScenario: Teri Džordž i Kir Pirson\nUloge: Don Čedl, Hakim Ke-Kazim, Nik Nolt, Sofi Okonedo\nSinopsis: Film je nastao prema istinitoj priči deset godina nakon jednog od najbrutalnijih režima koji su vladali u svetu. Naime, u Ruandi je za samo tri meseca brutalno ubijeno milion ljudi, a u svetu ...\nOriginalni naziv: Io, Don Giovanni;\nŽanr: Drama, Istorijski, Muzički\nScenario: Karlos Saura i Rafaelo Uboldi\nUloge: Lorenco Balduči, Lino Gvancijale, Emilija Vergineli, Tobijas Moreti\nSinopsis: U ovoj elegantnoj i, na trenutke, razdraganoj priči kreiran je svet Mocarta i ispričana priča o nastanku jedne od njegovih najvećih opera – “Don Đovanija”. Iako u filmu ima ...\nOriginalni naziv: Jeanne d'Arc;\nScenario: Luk Beson i Andre Birkin\nUloge: Mila Jovović, Fej Danavej, Džon Malković, Dastin Hofman, Rab Aflek, Stefan Algu, Edvin Aps, Dejvid Bali, Kristijan Barbije\nSinopsis: Film Luka Besona obrađuje jednu od poznatijih epizoda iscrpljujućeg Stogodišnjeg rata između Francuske i Engleske. Pored mistifikovane biografije francuske heroine Jovanke od Orleana (Jeanne D' ...\nKagemuša - senka ratnika\nOriginalni naziv: Kagemusha;\nScenario: Akira Kurosava i Masato Ide\nUloge: Tacuja Nakadai, Cutomu Jamazaki, Keniči Hagevara\nSinopsis: Smeštena u XVI vek, kada su se moćni ljudi borili za kontrolu nad Japanom, ova priča istražuje prirodu političke moći i gubitak identiteta. Već neko vreme Šingen Takeda (Tacuja Nakadai) je ...\nOriginalni naziv: Max Manus;\nŽanr: Akcija, Biografski, Drama, Istorijski, Ratni\nRežija: Joakim Rening i Espen Sandberg\nScenario: Tomas Nordset-Tiler\nUloge: Viktorija Vindž, Stig Henrik Hof, Aksel Heni\nSinopsis: Posle bitke sa komunistima u Finskoj, Maks Manus se vraća u Norvešku koja je okupirana od strane nacista. On se priključuje bici za oslobođenje i biva zarobljen, ali uspeva da pobegne u Englesku ...\nPremijera u svetu: Oktobar 1986.\nOriginalni naziv: The Mission;\nŽanr: Avanturistički, Drama, Istorijski\nRežija: Roland Džofi\nScenario: Robert Bolt\nUloge: Robert de Niro, Džeremi Ajrons, Rej Mek Anali, Ajdan Kvin, Lijan Neson\nSinopsis: U XVIII veku španski jezuiti pokušavaju da zaštite pleme Indijanaca u Južnoj Americi, kojima preti ropstvo portugalskih osvajača.\nOriginalni naziv: Montevideo, Bog te video!;\nUloge: Miloš Biković, Petar Strugar, Viktor Savić, Andrija Kuzmanović, Aleksandar Radojičić, Uroš Jovčić, Nenad Heraković, Ivan Zekić, Bojan Krivokapić, Rade Ćosić, Milan Nikitović, Aleksandar Filimonović, Nina Janković, Danina Jeftić, Tamara Dragićević, Predrag Vasić, Vojin Ćetković\nSinopsis: U bioskopima od 23. decembra 2010. godine; "Montevideo, Bog te video!" je priča o istorijskom podvigu mladih srpskih fudbalera na prvom Svetskom prvenstvu u fudbalu, u Montevideu. ...


Vila Morfeus, Hanioti - Amos Travel\nVila u kojoj vlasnici obraćaju pažnju na svaki detalj, izvanredno održavaju i vode računa o besprkornoj čistoći i uživanju gostiju u miru i tišini. Nalazi se u novom delu letovališta, oko 200 metara od gradskog trga. U neposrednoj blizini se nalazi velika samoposluga Masutis, sportski tereni, kao i igralište za decu. Vila Morfeus udaljena je oko 380 metara od plaže, a u sklopu vile se nalazi travnati vrt sa cvećem i fontanom, recepcija sa lobijem i barom. Studiji su idealni za porodice sa decom, ali i za parove i mlade.\nDvokrevetni, dvokrevetni + 2 i trokrevetni studiji se nalaze na prizemlju sa direktnim izlaskom u vrt, prvom i drugom spratu i sastoje se od velikog prostora u kojem je smeštena opremljena kuhinja, dva spojena ležaja i sofa na otvaranje (za odraslu osobu i dete ili dvoje dece do 12 godina), kupatila i velike terase s garniturom za sedenje. Svi studiji su sa klima uredjajem (uračunat u cenu od 14.07. – 23.08.), LED TV-om 28 inča (RTS) i priključkom za bežični internet (uz doplatu na licu mesta). Veličina studija je cca 25 kvm + terasa.\nVila Morfeus je visoke A kategorije i nema mogućnost sopstvenog parkinga, ali je veliki besplatni parking u neposrednoj blizini. Godine 2016. i 2017., uradjeno je delimično renoviranje studija i kupatila (ugradjene staklene kabine za tuširanje i promenjena vrata), promenjeni televizori, kreveti (sa ortopedskim madracima), kompletno posudje, posteljina, jastuci i ćebad, garnitura za sedenje na terasi… Ugradjena je i dodatna pumpa za pritisak vode, kako tokom sezone ne bi dolazilo do nestašice vode u popodnevnim i večernjim satima.\n– Klima uredjaj je uračunat u cenu 14.07.-23.08., u ostalim terminima se doplaćuje na licu mesta (opcija), 5 eur dnevno po std.


ŠOKANTNE ISPOVESTI SRBA O ŽIVOTU U ITALIJI: Ovde su PACOVI toliko ČESTI 5 59\t148\nivana radojcic 15.10.2021. 15:14h\nOve godine, JKP “Kruševac” je u saradnji sa Gradom konkurisalo za dodelu sredstava prikupljenih po osnovu odlaganja krivičnog gonjenja kod Ministarstva pravde.\nZamenik gradonačelnice Kruševac je obišao novopostavljeni mobilijar i pohvalno se izrazio:\n- Projekat nosi naziv “Dečije carstvo” i odnosi se na savremeno igralište za igru dece. Pored mobilijara za igru zdrave dece ova igraonica poseduje i mobilijare za igru dece sa posebnim potrebama. Na taj način želeli smo da podstaknemo inkluziju dece sa posebnim potrebama i uključimo ih u svakodnevno druženje i rast sa svojim vršnjacima. Ovo je prva igraonica tog tipa na teritoriji našeg grada i pored toga poseduje sve potrebne sertifikate koje propisuje Pravilnik o bezbednosti dečjih igrališta. Ministarstvo pravde je za ovaj Projekat dodelio sredstva u iznosu od oko 4,8 miliona dinara“.\nDirektorka JKP “Kruševac” Snežana Radojković je izjavila da je ovo preduzeće o svom trošku izvršilo pripremne radove na terenu, betoniranje prostora za postavljanje igraonice i parterno uređenje prostora oko igraonice.\nMinistarstvo pravde je poslednjih godina godina za projekte dodelilo sredstva prikupljena po osnovu odlaganja krivičnog gonjenja mnogim ustanovama u Kruševcu: Vaspitno- popravnom domu, Domu zdravlja, Opštoj bolnici, osnovnim školama „Jovan Popović“ i „Sveti Sava“ Čitluk, Gimnaziji i Ekonomsko - trgovinskoj školi, Preškolskoj ustanovi „Nata Veljković“, Gerontološkom centru i Centru za socijalni rad.\nKRUŠEVAC: Održan Mali sajam knjiga i izdavaštva Rasinskog okruga 2021.\nBAJKE MOG DETINJSTVA: Dečija nedelja u Kulturnom centru Kruševac


Radončić: Sa Keljmendijem nemamo ništa | Poskok.info\n“SBBBiH smatra da se dogodila historijska promjena koja je, prema svim raspoloživim informacijama, naišla na oduševljenje građana jer je ispoštovana narodna volja izkazana na izborima 2010., volja za promjenom 22-godišnje vlasti SDA”, rekao je Radončić. SBBBiH je pozvao SDA da se ponaša kao odgovorna i konstruktivna opozicija kao što je to činio i SBBBiH punih 19 mjeseci. Radončić je odgovorio i na optužbe o mogućoj povezanosti s Naserom Keljmendijem.\n“Dobio sam 45 presuda među kojima je i ona koja se odnosi na Keljmendija. Mi s njim nemamo ništa. U isto vrijeme, podsjećam Sadika Ahmetovića da on ima Bakira Alispahića, koji je na američkoj ‘crnoj listi’, kao svog stranačkog savjetnika za sigurnost. Neka on brine svoju brigu”, poručio je Radončić.\nNa pitanje o prioritetima kojima će se posvetiti ukoliko bude imenovan za ministra sigurnosti BiH, Radončić je kazao da će ohrabrivati borbu protiv sistemske korupcije. “SBBBiH se zalagao za nezavisnost rada policijskih struktura i tako ćemo i nastaviti”, dodao je. Predstavio je i kandidatkinju za zamjenika ministra finansija BiH. Riječ je o Edini Đapo, koja je doktorirala međunarodno pravo u Japanu.\nUpitan da prokomentira kako je moguće da nakon međusobnih teških optužbi između njega i Zlatka Lagumdžije sada pristaje na koaliciju sa SDP-om, Radončić je rekao da smatra da je ova koalicija prirodna i da je ne treba svoditi na personalitete. “SBBBiH je ogromnu podršku građana dobila na kritici siromaštva, korupcije i stanja koje je izazvala stranka koja je bila na vlasti – SDA, a ne na kritici SDP-a koji je bio opozicija. Stoga je naš izbor da idemo u koaliciju s nekim ko nije izazvao ovakvo stanje potpuno prirodan”, rekao je Radončić.\n34 sekundi prije by Zoki