Dejvid Ajk:porodica Buš povezana srodstvom sa Vindzdorima | Ritam Vremena\nDejvid Ajk:porodica Buš povezana srodstvom sa Vindzdorima\nU knjizi Dejvida Ajka “Najveće tajne“ otkriven niz geneoloških grafikona, koji detaljno prikazuju da su iste krvne loze širile svoju moć sa Bliskog i Srednjeg istoka drevnog sveta, kako bi kontrolisale planetu danas.\nOva krvna loza i njeni izdanci obuhvataju dugu liniju faraona u drevnom Egiptu, uključujući i Ramzesa II (1295.-1228. godine p.n.e), koji se smatra najvećem faraonom od svih.\nOn je bio glavni arhitekta svoje zemlje (sveta geometrija) i njegovo ime se može naći na skoro svakom drevnom hramu. Zlatni rudnici Nubije su mu doneli nezamislivo bogatstvo.\nOva krvna loza takođe uključuje i hibride vanzemaljaca i ljdi koji su vladali Sumerom, Vavilonom, Grčkom i Trojom, a koji danas vladaju svetom.\nJedna zajednička veza u ovoj krvnoj lozi je Filip Makedonski (382.-336. godine p.n.e), koji je oženio Olimipiju, a njihov sin je bio Aleksandar Veliki (356.-323. godine p.n.e), tiranin koji je opljačkao neke od ključnih delova Grčke, Persije, Sirije, Fenikije, Egipta, Vavilona, bivših zemlja Sumera i Indije, pre nego što je umro u Vavilonu u 33. godini.\nTokom svoje vladavine Egiptom, osnovao je grad Aleksandriju, jedan od najvećih centara ezoteričnog znanja u antičkom svetu. Aleksandra je podučavao grčki filozof Aristotel, koga je podučavao Platon, a njega Sokrat.\nKrvna loza i skriveno napredno znanje uvek idu zajedno.\nOva ključna krvna loza potiče od najslavnije egipatske kraljice, Kleopatre (60-30 g. P. N. E.) koja se udala za najslavnijeg rimskog imperatora, Julija Cezara i rodila mu sina naslednika, koji je postao Ptolomej XIV.\nOna je takođe rodila blizance Marku Antoniju, koji i sam ima genetske veze sa tom krvnom linijom i njenim mnogim izdancima. Ta krvna linija je takođe povezana sa Herodom, onim “Herodom“ iz priča o Isusu, a nastavlja preko rimske porodice Piso, koja je napisala originalna jevanđelja koja govore o Isusu!\nIsta loza uključuje i Konstantina Velikog, rimskog imperatora koji je godine 325 n.e. napravio od hrišćanstva, kako priče kažu, religiju kakvu danas poznajemo, kao i španskog kralja Ferdinanda i kraljicu Izabelu od Kastilje, sponzore Kristofera Kolumba, koji je podstakao užasnu špansku inkviziciju (1478.-1834. godine) u kojoj su ljudi mučeni i spaljivani na lomači ako bi na bilo koji način doveli u pitanje osnove religije koju su stvorili razni njihovi preci.\nŠta više, najčešće korišćenja verzija Biblije (Biblija kralja Džejmsa) je bila naručena i sponzorisana od strane dugog lanca iste krvne loze, kralja Engleske Džejmsa I.\nSamo slučajnost, nema razloga za brigu! Džejmsova loza datira od pre 1.550 godine p. n.e. i ranije, i obuhvata mnoge egipatske faraone, uključujući i Ramzesa II.\nLoza se pomera dalje ka zapadu Evrope, putem Merovea, začetnika Merovinške loze, a zatim se nastavlja preko ostalih pripadnika merovinškog klana, kao što su bili Klovis i Dagobert, koji su povezani sa Sionskim prioratom i misterijom Ren-l-Šatoa u Provansi, na jugu Francuske.\nMnoge nedavno napisane knjige tvrde da su Merovinzi krvna loza “Isusa“.\nNeki od ovih autora su samo pogrešili, drugi su očigledno samo tražili način da zbune i obmanu ljude. Merovinzi su ključna loza, da, ali to nema veze sa Isusom, o kome je pisala ranija porodica iste loze, porodica Piso.\nAutori poput ser Lorensa Gardnera moraju to znati, a ipak još uvek povezuju Merovinge sa “Isusom“. Zašto?\nRačunajući od Merovinga, potomci ove loze do današnjeg vremena su: Šarlemanj (742.-814. godine), koji je vladao kao Imperator Zapada u Svetoj Rimskoj Imperiji, niz kraljeva Francuske, uključujući tu i Roberta I, Roberta II, Filipa I, II i III i Luja I, II, VI, VII, VIII, IX, XIII, XV i XVI.\nPoslednji se oženio Marijom Antoanetom, koja potiče od iste krvne loze, a oboje su pogubljeni na giljotini tokom Francuske revolucije.\nAli njihov sin je preživeo i kasnije promenio ime u Danijel Pajser, koji je, kako objašnjava “Najveća tajna“, odveden u SAD gde je postsao tajna sila iza industrijskih “giganata” kao što su Karnegi i Morgan.\nTa se krvna loza takođe spaja sa porodicom Mediči, sponzorima Kristofera Kolumba, odakle potiče i Katarina de Mediči, kraljica Francuske, koja je umrla 1589. godine.\nNjen lekar je bio Nostradamus: To uključuje Renea Anžujskog, vojvodu Lorena i kuću Lorena, u čijoj su službi bili Nostradamus i Kolumbo.\nOva loza takođe uključuje i Habsburgove, najmoćniju porodicu u Evropi tokom postojanja Svetog Rimskog Carstva, Džefrija Plantagenta i njegova kraljevska dinastija u Engleskoj.\nKralja Džona, koji je potpisao “Magna Carta”, kraljeve Henrija I. II i III; kraljeve Džordža I, II i III; Edvarda I, II i III, kraljicu Viktoriju, Edvarda VII, Džordža V i VI, kraljicu Elizabetu II, princa Čarlsa kao i Ellizabetinu drugu decu Anu, Endrjua i Edvarda, prinčeve Vilijama i Harija, iz Čarlsovog “braka” sa princezom Dajanom, predsednike SAD-a, Džordža Vašingtona, Džona Adamsa, Džon Kvinsi Adamsa, Tomasa Džefersona, Frenklina Delano Ruzvelta i Džordža Buša, kao i predsedničkog favorita za 2000-tu godinu Džordža V. Buša i njegovog brata Džeba Buša, guvernera Floride.\nUstvari, ako samo budete otišli dovoljno duboko u geneološkim istraživanjima, videćete da su svi američki predsednici pripadali toj istoj krvnoj lozi.\nNjih 33-jica su pripadali lozi koja je potekla od Šarlemanja, a 19-toro su u srodstvu sa karaljem Engleske, Edvardom III, a oba ta kralja pripadala su krvnoj lozi.\nPortparol “Burkes Peerage-a”, biblije kraljevske i aristokratske genealogije sa sedištem u Londonu, je rekao da je na svim predsedničkim izborima još od Džordža Vašingtona 1789. godine pobedio kandidat sa najviše kraljevskih gena.\nSada možemo da vidimo kako i zašto. Američki predsednici nisu birani glasanjem, nego su izabrani po krvi!\nOva ista loza takođe uključuje najistaknutije škotske porodice, kao što su lordovi od Galoveja i Komini, Marija-Luiza od Austrije, koja se udala za Napoleona Bonapartu, car Vilhelm II, kralj Nemačke u vreme Prvog svetskog rata, i Maksimilijan, iz porodice Habsburg, koji je bio imperator Meksika, a umro je 1867. godine.\nizvor:http://www.bibliotecapleyades.net/merovingians/merovingios_02.htm http://www.atlanteanconspiracy.com/2008/06/presidential-bloodlines.html https://marthapeveto.org/2013/03/10/the-merovingian-dynasty-satanic-bloodline-of-the-antichrist-false-prophet/\n← 8.000 godina stara tajna Amazonije\nTreningom do boljeg pamćenja →


Izložbe, prezentacije, projekcije i virtuelne šetnje kroz grad samo su delić onoga što će se događati na ovom trodnevnom festivalu.\nViše informacija o FKP potražite ovde.\n#DANS #drustvo arhitekata novog sada #festival kulture prostora #FKP #nova mesta #novi sad #novi sad 2021 #svilara #ytong


RTS :: Leto obojeno koronom\nRadio Beograd 1 Leto obojeno koronom\npetak, 12. mar 2021, 21:00\nLeto obojeno koronom\nHoćemo li letovati ove godine? Kakva je trenutno situacija u Grčkoj i koliko je realno pilot-otvaranje države najavljeno za početak aprila? Iz Atine će se javiti Majda Šimunec, dugogodišnji dopisnik Radio Beograda iz te zemlje.\nStevan Kovačević, osnivač i direktor Krosa RTS, u nadi da će predstojeće leto biti bolje od prethodnog, počeo je pripreme za ovogodišnje atletsko nadmetanje mladih u zemlji i rasejanju. Za svaki slučaj, kamp dece iz dijaspore, umesto na leto, planira se za kraj godine, prvi put u tridesetogodišnjoj istoriji Krosa.\nNaučnici iz zemlje i inostranstva uveliko se pripremaju za veliki međunarodni skup o nasleđu kralja Milutina koji će, povodom 700 godina od njegove smrti, u oktobru, biti održan u Skoplju. Dr Jasmina S.Ćirić, koja je u Organizacionom odboru, veći deo svoje karijere posvetila je istraživanju srpske kulturne baštine u Severnoj Makedoniji. Upoznaće nas u kakvom su stanju srpske crkve i manastiri čiji se nastanak vezuje za vreme kralja Milutina. Većinu tih zdanja, uprkos koroni, obišla je tokom prošle godine.\nIzbor muzike: Snežana Stanojević.\nUrednica emisije: Gordana Gligorić.\nNaslovna strana: foto: S.Babović\nKakve promene donose Olaf Šolc i „Semafor koalicija“?\nPrednosti i mane života u Americi\nKoliko verujemo „ doktoru Guglu“?\nŠta nam govori telesna temperatura?


Benjamin Burić: Potrebna nam je pomoć! – Svijet Rukometa\nHome / BiH Rukomet / Reprezentacija / Benjamin Burić: Potrebna nam je pomoć!\nRedakcija 28. Oktobra 2018.\tReprezentacija 281 Views\nGolman rukometne reprezentacije Bosne i Hercegovine nakon poraza od selekcije Češke, sinoć u tuzlanskom Mejdanu, istakao je da umor ipak uradio svoje.\nTakođe, istakao je zadovoljstvo za osvojenim bodovima u prvom susretu, nakon pobjede protiv selekcije ali i ukazao na velike probleme u organizaciji same utakmice.\nOsvrnuo se Burić i na mnoge probleme u samom Rukometnom savezu Bosne i Hercegovine.


05.08.2019. / 13:24\nBANJALUKA – Ministarstvo finansija Republike Srpske isplatilo je 188,8 miliona KM na osnovu materijalne i nematerijalne štete nastale u proteklom ratu čime je znatno smanjen nivo unutrašnjeg duga.\nU Ministarstvu finansija rekli su Srni da, u skladu sa Zakonom o unutrašnjem dugu, redovno izvršavaju pristigle i verifikovane obaveze na osnovu dospjelih sudskih izvršnih rješenja i vansudskih poravnanja, koje se tiču ratne materijalne i nematerijalne štete.\nDo sada su u Ministarstvu finansija evidentirane obaveze na osnovu ratne štete u iznosu od 568,5 miliona KM.\n“Vodeći računa o redoslijedu zaprimanja i ispravnošću dostavljene dokumentacije, vrši se obrada i priprema dokumentacije za izvršavanje sudskih presuda i vansudskih poravnanja u što kraćem roku. U toku procesa obrade sudskih predmeta, stranke imaju pravo izbora da se odluče za relizaciju putem plana isplate u gotovini, koji je definisan u 13-godišnjem roku od dana zaprimanja predmeta, ili da potraživanje naplate putem emisije obveznica”, istakli su u Ministarstvu finansija.\nMinistarstvo finansija Srpske je do sada realizovalo 12 emisija obveznica ratne štete ukupne vrijednosti 422 miliona KM, a u toku je obrada dokumentacije za 13. emisiju.\n“Redovno se izvršavaju dospjele obaveze po ovom osnovu. Do sada je po osnovu dospjelih kupona vlasnicima obveznica isplaćeno 133,9 miliona KM”, navode u Ministarstvu finansija.\nZakonom o unutrašnjem dugu omogućeno je i izmirenje poreza i doprinosa putem obveznica, a od početka primjene ove odredbe u te svrhe su iskorištene obveznice u vrijednosti 110,1 milion KM.\nKada je riječ o isplatama u gotovini, s ciljem očuvanja finansijske stabilnosti, sačinjen je plan otplate i do sada je na ovaj način izmiren 31 milion KM.\nU Ministarstvu finansija navode da izmiruju i obaveze na osnovu presuda i nagodbi Evropskog suda za ljudska prava, te da je po tom osnovu u gotovini isplaćeno 23,9 miliona KM.\n“Da bi građani što prije realizovali svoja potraživanja, a ujedno bila nastavljena tendencija smanjenja unutrašnjeg duga, Ministarstvo finansija će nastaviti da redovno izvršava pristigle i verifikovane obaveze po osnovu sudskih izvršnih rješenja i vansudskih poravnanja”, istakli su u Ministarstvu finansija. Srna\nTagovi: isplataministarstvo finansijaratna stetaunutrasnji dugvazno


Datum i vreme: 05.08.2021., 17.40\nMoguća prezentacija "Ubuntu Srbija" u Vranju? AstralliS 33 8,069 26.05.2008. 16.12


Zvjezdan Misimović o izboru novog selektora | N1 BA\n02.11.2017. |13:22 |\nNe vjerujem da ćemo uskoro dobiti selektora, rekao je danas za Anadoliji Zvjezdan Misimović, član Komisije Nogometnog/Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine (N/FS BiH) za imenovanje selektora "A" reprezentacije.\nSavjetnik Izvršnog odbora N/FS BiH za sportska pitanja naglasio je da je u stalnom kontaktu s ostalim članovima komisije Ivicom Osimom, Duškom Bajevićem i Seadom Kajtazom te "da ne žure, jer posao žele obaviti bez i najmanje greške".\n"Pričamo, konsultujemo se... Usaglasit ćemo stav. Pregovaramo s trenerima. Ne mogu sada o njihovim imenima", istakao je Misimović.\n"Nije korektno da sada pričam s kim smo i kada razgovarali. Pričamo o uslovima, treneri nam govore kako planiraju eventualno raditi, a mi na sastancima ističemo da je cilj novog selektora plasman na EURO 2020, te da mora biti autoritet i zavesti red u svlačionici, što se ispostavilo kao problem u proteklom periodu. Dakle, mnogo faktora treba se poklopiti i utjecat će na odluku komisije, tj. prijedlog kojeg ćemo na usvajanje dostaviti Izvršnog odboru N/FS BiH", kazao je Misimović.\n"Neću da govorim o imenima, nije uredu u ovom momentu, niti bilo koga da favorizujem. Imat ćemo više od dva potencijalna kandidata za selektora. Vidjet ćemo i da li ćemo predložiti jedno ili dva imena članovima Izvršnog odbora, koji će potom odlučivati o novom selektoru".\n"Šta znači na vrijeme? Nigdje nam se ne žuri. Prijateljske utakmice su tek u martu iduće godine i imamo vremena da izaberemo pravog čovjeka. Da ne pogriješimo. Rekao sam već, ne vjerujem da ćemo uskoro dobiti selektora", pričao je Misimović, koji je konstatovao da će se komisija, ipak, truditi da što prije dostavi prijedlog "fudbalskoj vladi".\nPrema utvrđenim kriterijima komisije, kako je potvrdio i Misimović, prioritetni zadatak selektora BiH bit će plasman na Evropsko prvenstvo 2020. godine, kroz Ligu nacija, novo takmičenje koje starta u septembru 2018. ili kvalifikacije, čije će se prvo kolo igrati u martu 2019.\nZvjezdan Misimović nogometna reprezentacija BiH N/FSBiH Amar Osim ivica osim meho kodro\nMiske ,najbolji igrac svih vremena u reprezentaciji BiH!Cim je otisao i cucnuli su\nmiske legendo da se ja pitam nebi meni bio ni safet susic ni mehmed bazdarevic niti muzurovic nego sergej barbarez ti legendo jer vi ste za bosanski fudbal dali sve a ovi za fudbal bivse jugoslavije pa ako ce mo po zaslugama u pravu sam a sto se tice strucnosti pokazao je to mesa tri utakmice za redom nije sramota izgubiti od belgije al je sramota doziviti onakav debakl protiv grcke do kraja ima rez a onda primi gol u nadoknadi i sta reci za kipar voditi dva nula a izgubiti na kraju nije do igraca nego do selektora i njegove strucnosti treba znati i motivisati igrace u onakvim utakmicama i pazi neki ga brane svasta\n30000 KM za trenera, a 1300 KM za doktora specijalistu. E, moj ludi narode i onda se pitate sto nam odlaze pametne glave.\n"Gareth Bale ne zna ko je Peđa Mijatović" 20:33 h\nDirektor Intera Marotta: Juventus će i ove sezone osvojiti Scudetto 13:17 h\nNevjerovatna scena na Emiratesu: Gubimo, a gdje je kapiten? (FOTO) 12:38 h\n12:38 h | Nogomet\nMamić: Neću ulagati u bh. sport 12:14 h\n12:14 h | Nogomet\nPantić: Oteli su Zvezdu i Partizan, igrajte jedinicu na Olympiacos 09:09 h\nVAR u Engleskoj: "Ovo je najsmiješniji gol koji ćete ikada vidjeti" (VIDEO) 08:53 h\nDani Olmo: Ne razmišljam o odlasku iz Dinama 08:34 h


5847 je pozivni broj telefonskog okruga za Matad. Za fiktivni broj telefona 9751936 i pozivni broj grada 5847, broj za pozivanje je 5847 9751936. A Matad se nalazi u Mongolija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9751936, pozivni broj grada 5847 (Matad) i Državni pozivni broj 00976, broj za pozivanje je 00976 5847 9751936. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 5847, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +976 (00976) ili pozivni broj grada 5847 (Matad).\nAko ste van Mongolija i želite da pozovete osobu u Matad, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Mongolija je +976 (00976), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Matad, morate da dodate +976 5847 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9751936, pozivni broj grada 5847 (Matad) i Državni pozivni broj 00976, broj za pozivanje je 00976 5847 9751936.


AKTUELNO | Web-Tribune.com - Part 424\nHome / AKTUELNO (page 424)\nSKOPLJE NA NOGAMA: 100.000 građana na ulicama protestuje „Za jedinstvenu Makedoniju“ (EKSKLUZIVNI SNIMCI IZ DRONA)\nBriselska četvorka, predvođena evropskim komesarom Johanesom Hanom dočekana je danas u Skoplju protestom pristalica pokreta “Za zajedničku Makedoniju” i vladajuće VMRO-DPMNE, bivšeg premijera Nikole Gruevskog. Na ulice 43 makedonska grada izašlo je preko 250 hiljada ljudi, dok se procenjuje da je samo ulice oko parlamenta u Skoplju prekrilo oko 100 …\nBILT OTKRIVA: Pre 100 godina Princip je pokrenuo rat u Sarajevu, a sada BALKAN MOŽE DA EKSPLODIRA u Skoplju!\nNekadašnji visoki predstavnik EU u BiH Karl Bilt smatra da evropski lideri imaju jasan izbor na Balkanu: ili će se baviti tamošnjim problemima ili će čekati da se balkanski problemi počnu baviti njima. Zato Bilt, u autorskom tekstu za internet izdanje Project Syndivate, prelaže da se ubrza proces proširenja i …\nKANDIDAT ZA PREDSEDNIKA FRANCUSKE U TELEVIZISKOJ DEBATI: „Kosovo je odvojeno od Srbije silom, protivno međunarodnom pravu!“\n22. marta 2017.\tAKTUELNO 1\nJužna pokrajina tema u francuskoj predsedničkoj kampanji, Fransoa Fijon ponovo priznao da je Kosovo odvojeno od Srbije protivno međunarodnom pravu Odvajanje Kosova od Srbije Zapad je vršio protivno međunarodnom pravu, potvrdio je u ponedeljak uveče predsednički kandidat francuskih Republikanaca Fransoa Fijon, koji je primer Kosova izneo reagujući na konstataciju tokom …\nLUKAŠENKO U PANICI: Putin mu nije bio dovoljno dobar, hteo je na Zapad a dobio Obojenu revoluciju\nBeloruski predsednik Aleksandar Lukašenko izjavio je da je u njegovoj zemlji uhapšeno nekoliko desetina bojovnika koji su pripremali „provokaciju sa oružjem“. Ukazao je da su „bojovnici“ delom bili izvana ubačeni u Belorusiju: „Ti ljudi su prošli obuku u kampovima. Jedan je bio kod Bobrujska i Osipoviča. Ostali kampovi su bili …\nBivši ambasador SAD u Rusiji Majkl Mekfol smatra da je “Moskva uspešno rešila jedan od zadataka koji je postavila pred sebe – potkopala je temelje demokratije u SAD”. – Pre svega, sa analitičke tačke gledano, Rusija je bila uspešna – ocenjuje Mekfol. On tvrdi da je ruska strana izvršila “napad …\nPage 424 of 543« First...400410420«422423424425426\t»\t430440450...Last »


Fabrici: Očekujemo da Srbija štiti slobodu medija – NovostiDana.rs\nOn je podsetio da je Delegacija EU, zajedno sa OEBS-om, uključena u rad na novoj Medijskoj strategiji i da „ohrabruju vlasti i medijske profesionalne asocijacije da nastave da grade medjusobno poverenje i saradnju“.\n„Vidimo dobru volju i to se može smatrati znakom napretka u toj važnoj oblati evropske integracije Srbije. Ali, naravno ono što će biti važno to je implementacija dogovorenih mera i stvaranje pravog okruženja za slobodu izražavanja“, naveo je Fabrici.\nStefanović: Ne možeš želeti u Evropu, a istovremeno gnušati je se\nFrancuske javne ličnosti protiv povečanja školarina


Obavestili smo Vas (br 1850/16 od 25. januara 2016), da su neistraženi kolonijalni zločini genocida zapadnoevropskih država i Vatikana nad Srbima – činjeni prethodnih stoleća, a posledice tog necivilizacijskog postupka, trpe stanovnici bivše Jugoslavije i danas. Posebno Srbi pravoslavne vere u okupiranoj Republici Srpskoj Krajini i Hrvatskoj, jer Evropska unija i UN nisu ništa učinile da Hrvatsku spreče u zločinu genocida nad Srbima i okupaciji Republike Srpske Krajine 1995, kad je prognano 800.000 Srba, a njihovu nepokretnu i pokretnu imovinu je prisvojila država Hrvatska.\nEU i UN su odobrile Hrvatskoj da državotvorni srpski narod u federalnoj jedinici Hrvatskoj proglasi nacionalnom manjinom, što je u suprotnosti s međunarodnim pravom. Hrvatska je bila država hrvatskog i srpskog naroda, kao što je Belgija država flamanskog i valonskog naroda, a Švajcarska država nemačkog, francuskog i italijanskog naroda.\nDa li bi vlade Vaših država odobrili Flamancima, da iz Belgije prognaju Valonce i proglase ih nacionalnom manjinom?\nDa li bi vlade Vaših država odobrile da Francuzi i Italijani prognaju Nemce iz Švajcarske i proglase ih nacionalnom manjinom?\nUsuđujemo se zaključiti, da to Vaše vlade ne bi odobrile (u slučaju Belgije i Švajcarske), te Vas pitamo – kakav su razlog Vaše vlade našle kad su odobrile progon Srba iz Republike Srpske Krajine i Hrvatske i kad su odobrile da se Srbima oduzme državni status (garantovan Ustavom) i da se proglase nacionalnom manjinom?\nOvih dana odzvanja u javnim glasilima Hrvatske i ostalih evropskih država, da su ugrožena prava srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj.\nTo je vezano za ulične pretnje poslaniku hrvatskog parlamenta, Miloradu Pupovcu, koji je Srbin. U svojoj žalbi predsedniku Hrvatske, gospođi Kolindi Grabar Kitarović, poslanik Pupavac je pretnju okarkterisao kao „povećanje netolerancije i mržnje prema političkim i etničkim manjinama u Hrvatskoj“, a ne usuđuje se reći da srpski narod (pa i on lično) ne pripada nacionalnoj manjini, nego državotvornom srpskom narodu!\nNijedna članica Evropske unije i nijedna članica Ujedinjenih nacija ne stavlja na dnevni red hrvatski zločin genocida i etnogenocida nad Srbima, kojima je oduzeto pravo na državotvornost (garantovano Ustavom Jugoslavije i Ustavom Hrvatske – od 1943. do 1995) i oduzeto pravo na posedovanje privatne imovine, koja je, po međunarodnom pravu, nepovrediva (nenarušiva) vrednost. A Hrvatska je članica Evropske unije, te je naš naslov ovog pisma, da je EU ukinula državotvorni status Srba, na mestu.\nOvakvim stavom vaših vlada prema jednom istorijskom i državotvornom narodu /Srbima/ je rušenje najosnovnijih temelja demokratije i Civilizacije.


BUBREZI NE VOLE ANALGETIKE | Magično bilje\nBUBREZI NE VOLE ANALGETIKE\n08.04.2013\t| AKTUELNO | Pregleda: 4256\t| Autor: Magično bilje | 0\nŠteta naneta ovim organima ne može se ispraviti\nBubrezi regulišu krvni pritisak, ravnotežu vode i elektrolita, eliminišu štetne materije iz organizma. Svakih 45 minuta profiltriraju pet litara vode sadržane u krvi, a zdravo telo može svaka 24 sata da izbaci oko dve litre otpadnih materija u obliku urina. Ovu prirodnu detoksikaciju možete ozbiljno narušiti na najmanje četiri načina.\nAko imate na umu sve važne funkcije bubrega i činjenicu da se šteta nanesena bubrezima često ne može popraviti, korigirajte ove navike!\n1. Dugotrajno korišćenje tableta protiv bolova\nDugotrajno korišćenje tableta protiv bolova, posebno u većim količinama, štetno deluje na tkivo i strukturu bubrega. I lekovi koji se dobijaju na recept i oni bez recepta mogu da utiču na smanjenje dotoka krvi u bubrege. Najopasniji su nesteriodni protivupalni lekovi koji se koriste za lečenje bolova i povišene temperature.\nIzmeđu jedan i tri posto novih slučajeva hroničnog otkazivanja bubrega godišnje može biti izazvano zloupotrebom lekova protiv bolova. Slično delovanje mogu imati i neki lekovi protiv visokog pritiska.\nNegativan uticaj cigareta na pluća i srce već je poznat, ali istraživanja pokazuju da su pušači skloniji belančevinama u urinu, što je znak oštećenja bubrega. Sklonost cigaretama takodje pogoršava dijabetes i visoki pritisak, a pušačima češće treba dijaliza ili transplantacija bubrega.\n3. Ishrana bogata šećerom\nPreviše šećera vodi zdravstvenim problemima, poput dijabetesa i gojaznosti, a to su rizični faktori za bolest bubrega. Smanjite unos šećera i smanjićete rizik od ovih oboljenja.\nPuno slane hrane može povisiti krvni pritisak, koji zatim oštećuje bubrege i, s vremenom, može dovesti do otkazivanja bubrega. Dok uobičajena američka ishrana sadrži oko 3.300 mg soli dnevno, zdravstvene organizacije preporučuju dnevni unos od 2.300 mg, dakle oko kašičicu soli. Oni s visokim pritiskom i bolesnim bubrezima moraju još da smanje unos – dovoljno je oko 1.500 mg dnevno. Za početak, najbolje je smanjiti unos prerađene hrane i što manje posezanje za slanikom!\nbubrezi analgetici ostecenje bubrega magicno bilje


admin, Author at Podrumi Vukoje 1982\nZlatne medalje dodjeljene su za: Pročitaj više “PET ZLATNIH MEDALJA ZA „PODRUME VUKOJE 1982“ NA AMERIČKOM VINSKOM OCJENJIVANJU” →\nProtekle nedelje Podrumi Vukoje su zabilježili niz uspješnih degustacija u Italiji. Na poziv ASI Toscana (Asocijacija somelijera Italije) i Chianti Classico udruženja upriličena je degustacija u Casa Chianti (Radda Di Chianti) gdje je veliki broj ljubitelja vina ostao zatečen kvalitetom Vranca i Žilavke. Upravo je ASI iz Toskane preporučio da se vina Vukoje od autohtonih sorti degustiraju u Rimu u sjedištu Fondacije somelijera Italije u poznatom hotelu Cavallieri gdje je na konvenciji uručen najznačajniji trofej za kvalitet vina od autohtonih sorti Žilavke i Vranca Radovanu Vukoje – kreatoru vina Podruma Vukoje 1982.\nPored mnogobrojnih svjetski poznatih lica koja na početku sezone pohode Vinsku Galeriju Vukoje stigla je i Monica Bellucci sa proslavljenim režiserom Emirom Kusturicom i poznatom glumicom Slobodom Mićalović. U opuštenoj atmosferi su uživali u zanimljivoj eno-gastro ponudi ovog elitnog objekta. Monica Bellucci je posebno izrazila zahvalnost kreatoru vina Vukoje g-dinu Radovanu Vukoje kome je tom prilikom nesebično dijelila komplimente i pohvale za kvalitet vrhunskih vina Podruma Vukoje. Pročitaj više “Svjetski jet-set u Vinskoj Galeriji Vukoje” →


Korona virus, izolacija i ishrana: Koliko nam je hrane zaista potrebno : Južne vesti\n12:12, 24. 4. 2020.\nUskršnja kupovina u Srbiji se ove godine poklopila sa pripremom za policijski čas - pravljenje zaliha bilo je neminovno\nMiljana Mitrović živi sa suprugom i dve ćerke - starija ima dve i po, a mlađa godinu dana.\nIako je već osam nedelja u Srbiji na snazi vanredno stanje i prodavnice rade kraće zbog policijskog časa, Mitrovići su odlučili da imaju samo redovne zalihe namirinica - u nivou nedeljne nabavke.\n„Ma biće hrane, mora postojati način da se kupi. Nismo ništa lagerovali ni hrane, ni kozmetike", kaže ova 32-godišnja inženjerka poljoprivrede za BBC.\n„Za vitamin C je dokazano da nikakav, apsolutno nikakav uticaj na virusne infekcije nema, osim što skrati dužinu obične prehlade", kaže doktorka Jorga\nKupovali su, kaže Miljana, neke osnovne stvari, dva ili tri kilograma brašna, jaja, pavlaku - to što deca najviše jedu, dva pakovanja pelena da ima u rezervi i to je sve.\nMasovna kupovina brašna, kvasca, toalet papira, maski i sredstava za dezinfekciju - nisu obeležila mart i april samo uz Srbiji, već su se zapatili u čitavom svetu, od Australije do Amerike.\n„I sada tokom pandemije nam je potrebno samo ono što nam i inače treba", kaže za BBC na srpskom imunolog Srđa Janković.\nOn tvrdi da „ne postoji podizanje imuniteta. Ono što je zdravo i preporučljivo, inače, zdravo je i sad".\n„Imuni sistem je upravo to - sistem, a ne jedinstveni entitet. Da bi funkcionisao dobro, potrebni su balans i harmonija", navode oni.\n„U stvari, povećanje broja ćelija u vašem telu - imunoloških ćelija ili drugih - nije nužno dobra stvar.\n„Na primer, sportisti koji se bave „dopingom krvi" - upumpavanjem krvi u svoje sisteme da bi povećali broj krvnih ćelija i poboljšali njihov rad - rizikuju moždani udar", piše u tekstu o zdravlju Univerziteta Harvard.\nI Janković dodaje da bi u trenutnoj situaciji širenja korona virusa „specifična zaštita mogla da bude vakcina, ali nju možemo da očekujemo tek za godinu ili godinu i po dana".\n„Ne želim da izdvojimo nijednu posebno namirnicu, da ljudi ne krenu odmah to da kupuju, a upravo to želimo da izbegnemo, jer je besmisleno", napominje Janković.\nInternetom kruži snimak lokalne televizije gde žena u kolicima iz prodavnice iznosi kupljenih 10 kilograma brašna i govori koliko je pogrešno „praviti velike zalihe, a da drugi ne mogu da kupe".\nLjudi prave zalihe osnovnih potrepština na Zapadnoj obali u Americi, gde vlasti savetuju ljude da se samoizoluju.\n„Ovo sve ljude podseća na te ratne situacije, ali za razliku od bombardovanja, sada rade sve komunalne usluge - ima struje, vode, svega. Nema razloga da se sada gomilaju zalihe", kaže Jorga za BBC.\n„Kad se kupuje u malim količinama manje se i jede. Kad se naprave zalihe onda se jede - i da se ne baci".\n150-200 grama hleba ili namirnica bogatih skrobom - testenina, pirinač, krompir, kukuruz\n2 - 2,5 litre vode za žene, a 3-3,5 litra za muškarce. U tečnost se ne ubrajaju gazirani sokovi, ali mogu čajevi i supe\nSa pakovanjem testenina, kilogramom pirinča i kilogramom brašna - jedna osoba je, njenom računicom, podmirena za četiri nedelje.\n„Tri kilograma brašna je dovoljno za mesec dana, jer je dnevni prosečni unos treba da bude 100-150 grama za jednu osobu. Ipak, deluje mi da kvasac i brašno ovih dana kupuju i oni koji ne umeju da mese hleb", kaže ona.\n„Dok ljudi izlaze nek kupuju sveže povrće, a u zamrzivaču mogu da imaju pakovanje onih mešavina od 400 grama. One sasvim lepo odrade šta treba".\nKada je reč o šećerima, ima ih u gotovo svakoj namirnici, a slobodni šećeri su oni - koje dodatno unosimo.\n„Dodatni šećer je onaj koji ćemo dodati u kolače, šećer, kafu. Njega uzimamo kroz slatkiše - keks, čokolade, džem, kao i iz sveže ceđenog voća".\nAko se držimo, kaže Jorga, strogih engleskih preporuka o dodatim šećerima - njih treba da bude pet odsto, a SZO preporučuje 10 odsto od dnevnog ukupnog unosa kalorija - to je 25 -30 grama dodatog šećera.\n„Znači, kilogram šećera za mesec dana, a bez toga potpuno možemo. To su luksuzne namirnice i za decu".\n„Za razliku do toga - paprika nikad ne laže koliko ima vitamina C, kao što ni krava nikad ne laže koliko kalcijuma ima u mleku, dok tableta kalcijuma - bog te pita" , ističe dijetološkinja.\nU toku dana je dovoljno uneti 150 grama mesa - masa u sirovom stanju\nOd predaka, koji su umirali od gladi, ostao je zapis - kad ima hrane, daj da jedemo što više.\n„Višak unosa, bilo da je deponovan kao masti ili da je uneta odjednom velika količina hrane, predstvalja veliko metaboličko opterećenje za organizam".\n„Prekomerni unos hrane je metabolički stres, koji tera različite organe u našem organizmu da rade povećaniom kapacitetom, a time smanjuje rezerve za odbranu od bilo čega spolja".\nPreporučeni unos hrane je biti „80 odsto sit".\n„To je teško izračunati, ali svako od nas zna taj osećaj u stomaku - da ne bude prepunjen. Pojedete tanjir nečega i sasvim vam je dovoljno, ali ako dodate još dve kutlače ili jednu punjenu papriku to bude previše", navodi Jorga.\n„Zdravorazumski svaki čovek to zna, ali mi uživamo u hrani. Dalje, hrana daje osećaj relaksiranosti i opuštenosti u stresnim situacijama".\nSituacija sa korona virusom ljude podseća na traume koje su se desile na ovim prostorima - poput bombardovanja i sankcija, ocenjuje i geštalt psihološkinja Sofija Ćirić.\n„Vojska i policija sa oružjem na ulicama pospešile su taj strah, kao i agresivan ton i pretnje predsednika da će uvesti 24-časovnu zabranu izlaska", kaže Ćirić.\n„To dovodi i do nekih iracionalnih postupaka, pa ljudi kupe i ono što im ne treba", navodi psihološkinja.\n„Sada je vreme za solidarnost i rad na sebi. Umesto da pravite zalihe - razgovarajte sa bliskim ljudima, budite u kontaktu ili potražite pomoć psihologa ili terapeuta", zaključuje Ćirić.\nHigijena vrlo važna - svako svoj pribor\n„Higijensko rukovanje hranom je drugo pitanje. Ukućani moraju da vode računa jedni o drugima", navodi Jorga.\nOna dodaje da se to u Srbiji retko dešava, jer mame često imaju običaj da pojedu posle deteta ili da ljudi delu hranu - `evo ti probaj`.\n„Te preporuke postoje uvek, kao i pranje ruku. Ipak u ovoj situaciji sve to treba raditi disciplinovanije".


Manje popravke namještaja, Donja Podgora :: eMajstor.hr\nMANJE POPRAVKE NAMJEŠTAJA, DONJA PODGORA\nTražim dobrog izvođača manjih popravki namještaja: Sakupili i provjerili smo izvođače manjih popravki namještaja, koje rade u kraju Donja Podgora i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani izvođači manjih popravki namještaja će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tUgodan izvođač za manje popravke namještaja Donja Podgora više\nSAMO 19 KM OD MJESTA\nSAMO 22 KM OD MJESTA\nASTRUM DIZAJN d.o.o., Zagreb\nNaša tvrtka svoju djelatnost posvetila je proizvodnji te prodaji i montaži namještaja po mjeri. Sa praćenjem trendova te modernim pristupom k proizvodnji određenog namještaja naša tvrtka sa sje...\n203 KM OD MJESTA\n70 KM OD MJESTA\nSVI IZVOĐAČI U KRAJU DONJA PODGORA\narhitektura, projektiranje, Donja Podgora\nArhitekti, arhitektura Donja Podgora\nGeodetske usluge Donja Podgora\nKrajinska arhitektura Donja Podgora\nProcjena nekretnina Donja Podgora\nProjektiranje Donja Podgora\nUnutrašnji dizajn Donja Podgora\nVizualizacija kuće, 3D modeli Donja Podgora\nVođenje projekta Donja Podgora\ngrađevinski radovi, Donja Podgora\nGrađevinski materijal Donja Podgora\nGrađevinski radovi Donja Podgora\nNovogradnja Donja Podgora\nObnove i sanacije Donja Podgora\nOplatne ploče Donja Podgora\nSpecializirani građevinski radovi Donja Podgora\nZemljani radovi Donja Podgora\nkrovovi, limarija, Donja Podgora\nDrvena nadstrešnica, nadstrešnice Donja Podgora\nKrovni prozori Donja Podgora\nKrovopokrivač Donja Podgora\nKrovovi Donja Podgora\nLimarija krova Donja Podgora\nRavni krovovi Donja Podgora\nTesar Donja Podgora\nprozori, Donja Podgora\nDrveni prozori Donja Podgora\nMontaža prozora Donja Podgora\nMontaža vrata Donja Podgora\nProzori Donja Podgora\nRenoviranje starih prozora Donja Podgora\nSjenila Donja Podgora\nStaklarstvo Donja Podgora\nStaklenici Donja Podgora\nUnutarnja sjenila Donja Podgora\nUnutarnja, unutrašnja vrata Donja Podgora\nZimski vrtovi Donja Podgora\nelektroinstalateri, vodoinstalateri, Donja Podgora\nCentralno grijanje Donja Podgora\nDimnjaci Donja Podgora\nElektroinstalacije Donja Podgora\nKamini Donja Podgora\nKlimatski uređaji, klime Donja Podgora\nMjerenje elektroinstalacija Donja Podgora\nSolarni sustavi Donja Podgora\nVentilacija Donja Podgora\nVodoinstalacije Donja Podgora\nfasade, soboslikarstvo, Donja Podgora\nFasade Donja Podgora\nGrađevinske skele Donja Podgora\nSoboslikari, krečenje, bojanje Donja Podgora\nSuha gradnja Donja Podgora\nVentilirane fasade Donja Podgora\nžbukanje, strojna glazura, Donja Podgora\nGlazura, estrihi Donja Podgora\nŽbukanje, žbuke Donja Podgora\nkeramičke pločice, parket, Donja Podgora\nEpoksi i poliuretanski podovi Donja Podgora\nIndustrijski podovi Donja Podgora\nKeramičarstvo Donja Podgora\nLaminati Donja Podgora\nParketarstvo Donja Podgora\nPVC podovi Donja Podgora\nTekstilne podne obloge Donja Podgora\nčelične konstrukcije, Donja Podgora\nBravarija, Čelične konstrukcije Donja Podgora\nČeličarstvo Donja Podgora\nČelične ograde Donja Podgora\nČelične stepenice Donja Podgora\nMetalni namještaj Donja Podgora\nnamještaj, stolarija, Donja Podgora\nDrvene obloge Donja Podgora\nDrvene ograde Donja Podgora\nDrvene stepenice Donja Podgora\nManje popravke namještaja Donja Podgora\nMontaža namještaja Donja Podgora\nNamještaj po mjeri Donja Podgora\nRenoviranje kuhinje Donja Podgora\nRestauratorstvo namještaja Donja Podgora\nSaune Donja Podgora\nStolar Donja Podgora\nTapetarstvo Donja Podgora\nVrtni namještaj, vanjski namještaj Donja Podgora\nvrt, asfaltiranje, Donja Podgora\nAsfaltiranje Donja Podgora\nBetonski namještaj Donja Podgora\nDrvene terase Donja Podgora\nHortikultura, vrt Donja Podgora\nKlesarstvo Donja Podgora\nNiske gradnje Donja Podgora\nPolaganje kamena Donja Podgora\nPopločavanje Donja Podgora\nPrijevozi Donja Podgora\nPVC ograde Donja Podgora\nTeracerstvo Donja Podgora\nUređenje dvorišta Donja Podgora\nodržavanje, Donja Podgora\nBrzi popravci Donja Podgora\nDimnjačar Donja Podgora\nOdržavanje Donja Podgora\nSelidba namještaja Donja Podgora\nServis za čiščenje Donja Podgora


Srpskim državljanima umešanim u terorizam pet meseci zatvora\n► Srpskim državljanima umešanim u terorizam pet meseci zatvora\nViši sud u Podgorici prihvatio je danas sporazume o priznanju krivice trojice srpskih državljana sa tužilaštvom, osumnjičenih za stvaranje kriminalne organizacije koja je pripremala teroristički napad na dan oktobarskih, parlamentarnih izbora u Crnoj Gori.\nTo je potvrdio Viši sud i saopštio da na rešenje suda nema prava žalbe.\nTužilaštvo se ranije nagodilo sa Aleksandrom Aleksićem, Pericom Andrićem i Milošem Aćimovićem, koji su pristali na zatvorsku kaznu od pet meseci za krivično delo stvaranje kriminalne organizacije.\nNjima je u januaru ukinut pritvor, ali će pose odluke suda da prihvati sporazum sa Tužilaštvom u zatvoru morati da provedu još po dva meseca.\nTužilaštvo Crne Gore sumnjiči 25 osoba za navodni pokušaj terorizma na izborni dan, koji je predviđao nasilan upad u Skupštinu, proglašenje izborne pobede opozicionog Demokratskog fronta (DF), hapšenje tadašnjeg premijera Mila Đukanovića.\nOsumnjičeni su dominantno državljani Srbije, među kojima i bivši komandant Žandarmerije Bratislav Dikić, dok su kao organizatori označena dvojica ruskih državljana, nedostupnih pravosudnim organima Crne Gore.\nTužilac je istragu proširio i na čelnike Fronta Andriju Mandića i Milana Kneževića kojima je Skupštna ukinula imunitet radi vođenja krivičnog postupka protiv njih.\nTužilaštvo je nakon protesta i pritiska dela opozicije , odustalo od privođenja Kneževića i Mandića.\nmilan knežević /\nU Crnoj Gori još dve osobe preminule od koronavirusa\nU Crnoj Gori je registrovano danas još 59 zaraženih osoba od koronavirusa dok su dve osobe preminule.\nAsocijacija nezavisnih elektronskih medija (ANEM) i Udruženje novinara Srbije (UNS) saopštili su da su se u prethodna dva dana tokom demonstracija na ulicama Beograda, Novog Sada i Niša na meti...\nNovinska agencija Beta traži od nadležnih organa javne vlasti, a naročito od ministra unutrašnjih poslova Srbije, Nebojše Stefanovića, i direktora Policije, Vladimira Rebića, da hitno i u...\nHolandija je zatvorila granice za državljane Srbije i Crne, nedelju dana nakon otvaranja, zbog povećanja broja zaraženih korona virusom, saopštila je danas Ambasada Holandije u Beogradu.\nU Crnoj Gori registrovano je rekordnih 66 novozaraženih a tri osobe su preminule od koronavirusa.


LUDO ALI KORISNO: Kravama stavlja NAOČARE za virtuelnu stvarnost da DAJU VIŠE mleka?! | AGROmedia\nLUDO ALI KORISNO: Kravama stavlja NAOČARE za virtuelnu stvarnost da DAJU VIŠE mleka?!\nFarmer po imenu Izzet Kočak postao je poznat na društvenim mrežama jer je odlučio da kravama u svojoj štali stavi naočare za virtuelnu stvarnost. Verovali ili ne, čovek ima odlične razloge za to i ova praksa mu je dala dobre rezultate. Evo zbog čega se odlučio na ovako ludu ideju!\nPrema Andro4all, portalu specijalizovanom za tehnologiju, ovaj farmer živi u Aksaraju, malom gradu u Turskoj. Pošto mu je trebalo mnogo vremena da preveze svoje krave na pašu, odlučio je da koristi ovu modernu tehnologiju da bi smanjio stres tako što će ih naterati da veruju da su već otišle.\nPrema publikaciji, krave koje koriste ove naočare za virtuelnu realnost vizuelizuju sunčanu livadu dok jedu. Na ovaj način stoka misli da se opušta misleći da šeta po polju, a u stvari se nalazi u štali Zočakse.\nVerovali ili ne, ova neobična metoda dala je veoma dobre rezultate turskom farmeru, koji je zabeležio povećanje dnevne proizvodnje mleka. Pre implementacije naočara za virtuelnu realnost, njegove krave su proizvodile 5 litara dnevno, ali sada se ta cifra povećala na između 22 i 27 litara dnevno. Ovaj stočar ističe da one posmatraju zeleni pašnjak i to im smanjuje stres, proža bolje raspoloženje i daje emotivni podsticaj.\nOvo nije prvi put da se koristi ova tehnika.\nIzzet Kočak nije prva osoba koja je koristila naočare za virtuelnu stvarnost na svojim kravama. Ministarstvo poljoprivrede Moskve (Rusija) je 2019. godine dizajniralo posebne VR naočare koje su radile na sličan način, smanjujući stres stoke i povećavajući njihovo emocionalno stanje kako bi proizvele više mleka.\nAgrokravekrave sa vr naočarimamlečno govedarstvoproizvodnja mleka


Poziv za učešće na obukama Direkcije za evropske integracije u prvom kvartalu 2018. godine\nUjedno vas želimo obavjestiti da je Direkcija za evropske integracije pripremila je Plan realizacije obaveznih obuka za I kvartal 2018. godine (period januar-mart 2017.), koji možete preuzeti OVDE.\nSvi seminari će se održati u Sarajevu u zgradi Direkcije za evropske integracije BiH, Đoke Mazalića broj 5, na trećem spratu.\nPodsjećamo vas da zainteresirani za učešće na obukama mogu se prijaviti popunjavanjem Prijavnog obrasca, a koji se može naći i na web stranici Direkcije: www.dei.gov.ba/dei/direkcija/sluzba_za_promociju/obrazovanje/prijavni_list/?id=17778\nPopunjen prijavni obrazac sa svim traženim podacima, može se dostaviti faxom na broj 033 255-001, ili mailom na adresu Ova adresa el. pošte zaštićena je od spam napada, treba omogućiti JavaSkript da biste je vidjeli do datuma koji je za svaku pojedinu obuku označen kao krajnji rok.\nNa web stranici Direkcije, na lokaciji/obrazovanje/aktuelne obuke/ narednog radnog dana nakon isteka roka za prijavljivanje, biće objavljenja lista polaznika čije prijave za učešće su prihvaćene, sa tačnim mjestom i satnicom održavanja seminara.\nNapominjemo da Direkcija realizira obuke u skladu sa odredbama Odluke o uvjetima i načinu učešća na obukama iz oblasti evropskih integracija http://www.dei.gov.ba/aktuelnosti/obuke/dokumenti/?id=8979\nZa dodatna pitanja možete nas kontaktirati na telefon broj 033 255 013; ili na adresu Ova adresa el. pošte zaštićena je od spam napada, treba omogućiti JavaSkript da biste je vidjeli


Dalić se ne plaši Engleza, da li je na pomolu novo rivalstvo? - Sportske.net\nDalić se ne plaši Engleza, da li je na pomolu novo rivalstvo?\nHrvati moraju da pobede ukoliko žele da ostvare plasman na završni turnir Lige nacija.\nSelektor fudbalske reprezentacije Hrvatske Zlatko Dalić rekao je danas da se njegova selekcija ne plaši nikoga i da protiv Engleske mora da ponovi igru kakvu je prikazali protiv Španije u Ligi nacija.\n"Zaista poštujemo Englesku, koja nas je mnogo namučila u Moskvi i Rijeci. Sada su možda još mlađi i brži, (Rahim) Sterling i (Markus) Rašford svakome mogu pobeći vrlo brzo i zato ne smemo da ispadamo iz igre. Opasni su s dugim loptama, čak i (Džordan) Pikford ima odlično dodavanje, dobri su u prekidima i imaju brze kontranapade", rekao je Dalić.\nOn je dodao da je najjača strana hrvatske reprezentacije "kompaktna i agresivna odbrana" i da ako bude igrala kao protiv Španije, nema potrebe da se boji bilo kog protivnika, prenela je Hina.\nHrvatski fudbaleri igraće sutra protiv Engleske na Vembliju u šestom kolu Lige nacija.\nHrvatska je pobedom protiv Španije ostala u igri za plasman na završni turnir Lige nacija, a tamo bi je odvela pobeda protiv Engleske. I Englesku pobeda vodi na završni turnir, a u slučaju remija Španija će biti prva. Remi bez golova odgovarao bi Engleskoj koja bi osvojila drugo mesto, dok bi remi s pogocima na drugo mesto doveo Hrvatsku.\n"Nadam se spektaklu, iako nam neke stvari, kao što je rani početak utakmice, ne idu na ruku. Želimo da završimo godinu na najbolji mogući način, bilo bi lepo da osiguramo status nosioca u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2020. Ne tražimo izgovore, ali znamo što nam je cilj, pokušaćemo da odigramo lepo i da pobedimo. Ne dolazimo bahato, ali moramo biti čvrsti i borbeni", rekao je Dalić.\nU prethodnoj utakmici te dve reprezentacije, Hrvatska je pobedila Englesku u polufinalu Svetskog prvenstva u Rusiji.\n"Uvek postoji želja da se vrati za poraz, kao što je nama bio motiv da uzvratimo Španiji. Pre četiri meseca igrali smo polufinale Svetskog prvenstva, ali ovo je ipak Liga nacija. Dobro se poznajemo, svi znamo sve jedni o drugima i može se reći da postoji neko rivalstvo", kazao je Dalić.\nUtakmica se igra sutra od 15.00.\nBobi kao instruktor plesa - u sedećem položaju\nMurinjo trlja dlanove, povratak legende, uskoro i prvo veliko pojačanje!


Bijele strijele (Zagreb)\nSubject: Bijele strijele (Zagreb) Tue Oct 13, 2009 7:33 pm\nJedan od prvih zagrebačkih sastava Bijele strijele nastao je u leto 1961. godine na radnoj akciji izgradnje savskog nasipa Origi¬nalnu postavu grupe činili su bubnjar Mario Braco Škrinjarić (rođen 1945.., umro 1968), basista Željko Ilić (rođen 1944.), gitarista Zlatko Tretinjak (rođen 1943,.), gitarista Ivi¬ca Banfić (rođen 1944.), gitarista Ignac Pavković (rođen 1943.) i pevači Ranko Bačić (ro¬đen 1944), Milan Gelb (rođen 1945 ) i Vla¬dimir Rubčić (rođen 1944.)\nKao i ostali, karijeru su započeli skida¬njem hitova Klifa Ričarda i grupe Shadows, a sa pojavom The Beatles sviraju njihove pes¬me. Vlasnici su prve domaće rock ploče, singla na kome su prepevi stranih hitova "Svi trče oko Sue" ("Runaround Sue"), "The Wanderer", "Rastanak" ("Sealed Wit A Kiss") a tu je njihova instrumentalna tema "Strijele". Singl su snimili u postavi koju su pored tro¬jice navedenih pevača činili Ivica Banfić koji je prešao na bas gitaru, solo gitarista Zlatko Sović (rođen 1943.), klavijaturista Dražen Susić (rođen 1941), bubnjar Mario Škrinja¬rić i gitarista Zlatko Tretinjak. Početkom janu¬ara 1963 godine, u vreme kada izlazi prva ploča, učestvuju na festivalu Zagreb 63. Izvode pesmu "Ti si moje proljeće" a prate i kvartet 4M u pesmi "Platno, boje, kist i twist". Obe pesme se pojavljuju na zajedni¬čkom singlu sa kvaretom 4M. U to vreme grupu napušta Ranko Bačić a zamenjuje ga pevač Ivan Balić. Među prvima su počeli da izvode i sopstveni materijal što im obezbeđuje veliku popularnost u Jugoslaviji. Zani¬mljivo je da se na njihovoj drugoj EP ploči našao instrumental "Lađica" koji je baš za njih napisao ruski kompozitor Vladimir Sjedoje, autor čuvene pesme "Podmoskovske večeri" Na sledećem singlu objavljuju pes¬mu "Mrzim taj dan", prepev "Unchain My Heart" Reja Čarlsa (Ray Charles) Pesma po¬činje zvukom orgulja, snimljenim u crkvi, što je u to vreme bio originalan aranzmanski zahvat\nPočetkom 1964 godine Bijele strijele svi¬raju redovne igranke u popularnim zagre¬bačkim prostorima Palače i Glazbenjak, pra¬te na jugoslovenskoj turneji Karla Metikoša i snimaju poslednju ploču na kojoj su prepe¬vi hitova The Bealtes: "Love Me Do", "From Me To You", "Please, Please Me" i "I Want To Hold Your Hand" Pored toga, prate i kvartet 4M u prepevu pesme "She Loves You" za potrebe jednog drugog EP izdanja\nSredinom šezdesetih nisu uspeli da izdrže konkurenciju novih sastava jer su se čvrsto držali početaka rock muzike i u proleće 1966. godine prestaju sa radom. Kožul jed¬no vreme predvodi grupu Strijelice, ali bez većeg uspeha\nU čast grupe, njihova kompletna disko¬grafija nastala u periodu od 1962 do 1964. godine objavljena je na CD-u "Izvorne snim¬ke" u okviru edicije "Kad je rock bio mlad" 1994 godine.\n"Svi trče oko Sue" / "The Wanderer" / "Strijele" / "Rasta¬nak" (Jugoton 1963)\n"Ti si moje proljeće" / "Platno, boje, kist i twist" (Jugo¬ton 1963)\n"Divan krajolik"/ "Šeći, ne trči" (Jugoton 1963)\n"Prilika za ljubav" / "Medison" / "Doviđenja" / "Lađica" (Jugoton 1963)\n"Ritam i želje"/"Mrzim taj dan" (Jugoton 1963)\n»Oprosti što sam opet tu" / "Voli me" / "Ljubav nas čeka" / "Zbog nje" (Jugoton 1964)\n"Izvorne snimke" (Croatia Records 1994)


Dan online - Regioni: Radovi vrijedni 45.000 - 2019-10-20\nRegioni PROBOJ PUTA DO BORA KOLJENOVIĆA Radovi vrijedni 45.000\nGUSINjE – Bratstvo Koljenović iz Gusinja pokrenulo je akciju za proboj makadamskog puta od sela Koljenoviće do planine Bor Koljenovića u dužini od 14 km, širine 4 metra. Kako saopštavaju Koljenovići, procijenjena vrijednost radova je oko 45.000 dolara, uključujući i propuste za planinske vode.\n-Želja nam je da ovaj put bude na usluzi svim građanima opštine Gusinje i posjetiocima. Apelujemo na sve ljude dobre volje da novčanim prilozima, shodno svojim mogućnostima, učestvuju u izgradnji puta – poručeno je iz Odbora za gradnju.


Visoka međunarodna škola Cazin - Završena edukacija nastavnika OŠ USK-a\nZavršena edukacija nastavnika OŠ USK-a\nPredavanja i radionice na temu "INTERAKTIVNO UČENJE METODIČKI USMJERENO NA UČENIKA" održane su 9.3.2019. godine u periodu od 08.00 do 15.00 sati u prostorijama Visoke međunarodne škole Cazin.\nPredavači na seminaru su bili: Dr.sc. Nebojša Macanović, mr.sc. Fuada Cerić i mr.sc.Elvira Ogrešević. Učesnici radionice su bili nastavnici razredne i predmetne nastave iz osnovnih škola sa\npodručja Unsko – sanskog kantona. Na seminaru aktivno učešće je uzelo ukupno 94 nastavnika koji su bili raspređeni u tri grupe.\nSvakoj grupi je bilo osigurano slušanje predavanja i učešće na edukativnim radionicama kod svih predavača.\nOsvrt predavača na radionicu: Učesnici su pokazali veliki stepen zainteresovanosti te aktivno učestvovali u prezentaciji i radioničkom dijelu koji je ujedno bio potkrepljen i pozitivnim\nprimjerima iz prakse. Posebno se moglo uočiti da veliki dio vježbi koje su realizirane tokom radionica se mogu replicirati u toku nastave što su i sami nastavnici potvrdili.\nOsvrt učesnika na radionice: Rezultati evaluacijskog lista ocjenjen visokom ocjenom. Evaluacijski list je sadržavao određena pitanja koja su se odnosila na svekupan sadržaj i način\nrada predavača. Nastavnici su pokazali izuzetnu zainteresiranost i zadovoljni su prezentacijama ali i radionicama svih predavača.\nEntuzijazam kod nastavnika tokom cijelog dana se ogleda i kroz prijedlog tema za neke od sljedećih edukacija:\n1. Rad u kombiniranim odjeljenjima\n2. Disciplina u kombinovanim odjeljenjima\n3. Rad sa djecom sa poteškoćama u razvoju\n4. Prilagođeni program\n5. Mentalno zdravlje\n6. Motivacija učenika za nastavne sadržaje\n7. Kako motivirati učenike za učenje?\n8. Očuvanje entalnog zdravlja nastavnika\n9. Motivacija učenika\n10. Edukacija roditelja\n11. Rad sa djecom sa poteškoćama govora\n12. Grafomotorika u RN\n13. Rad sa nadarenom djecom\n15. Igra kao nastavno sredstvo\n16. Nasilje nad djecom\nSlike sa Seminara možete pronaći na našoj Facebook stranici:


***SARTI 2021, Sarti Grcka, apartmani Sarti, Sitonija Sarti, First minute 2021, Sarti 2021, last minute 2021, Halkidiki sarti ***Sitonija Sarti,Letovanje sa pogledom na Atos\nLeto 2021 > Grcka 2021 > Halkidiki 2021 > Sarti 2021\nSARTI 2021 – Sitonija Sarti Grčka 2021\nSARTI Sitonija 2021 - Sitonia 2021, Halkidiki, Grčka 2021\nSarti je kao "Politikin zabavnik" vole ga svi - od 7 do 77 godina.\nAko idete godinama u Grčku, i zaželeli ste se mirisa borovine... želite da se provedete, izludujete i doživite nezaboravno iskustvo - obavezno posetite Sarti.\nVoda smaragdno zelene boje... još uvek netaknuta priroda... Prekrasne plaže u mestu i okolini, peščane, kamenite ili kombinovane...\nOdavde možete poći na brojne izlete i avanture: Obilazak Svete Gore, ronjenje, krstarenja sa pecanjem i posetom usamljenim plažama... Osećaćete se u ulozi Robinsonova na "pustom ostvu" ali "opremljeni" dobrim društvom, bogovskom hranom i vinom... ma ne vinom, već nektarom... San na javi... koji necete zaboravti kada se probudite!!\nLuksuzan smeštaj po pristupačnoj ceni, blizina plaže, brojni restorani, kafići, diskoteke, supermarket Arvantidis u samom mestu...\nAko ne odete, kajaćete se... ako odete - pamtićete to celog života! :))\nSitonija - najlepse plaže\nOrange beach je jedna od najpoznatijih plaža na Sitoniji. Preporuka je ѕа оне koji vole da istražuju nedostupnije lokacije. Svojom neverovatnom bojom vode i neobičnom konfiguracijom terena ova plaža zaslužuje da je makar jednom obiđete, a sigurni smo da to neće ostati na jednoj poseti.\nKalamitsi beach je plaža koja ima sve! Čisto more sa predivnom bojom, sitan i udoban pesak, dovoljno prostora, deo koji je odlično uređen sa postavljenim ležaljkama i suncobranima, taverne odmah do plaže, i na kraju osećaj ušuškanosti i pravog odmaranja.\nKaridi beach - dodir egzotike na Sitoniji koji nikako ne treba propustiti! Svojom bojom mora i peska plaža Karidi će učiniti da se osećate kao da ste na Karibima ili nekom egzotičnom ostrvu u Pacifiku. Plićak je čini sjajnom i za decu, a laka dostupnost je samo još jedan od pluseva.\nLagomandra beach je. ponositi nosilac Plave zastave i sjajna je za sve kombinacije, bilo za porodice sa decom, zaljubljene parove, ili za mlade. Baš zato je i veoma popularna, pa su moguće gužve.\nKalogria plaža je peščana plaža sa prirodnim hladom i plićakom. Ova plaža je u sezoni veoma posećena pa je poželjno doći ranije zbog parking mesta. Najlepši deo je onaj bliže Mango hotelu.\nLagonisi plaža se nalazi na istočnoj strani Sitonije. Organizovana je i najvećim delom pripada kafiću, pa prostora za sopstvenu opremu ima malo. Plaža je poznata po tirkiznom moru i sitnom pesku. Ima i nešto prirodnog hlada. Oduševiće vas boja mora.\nKlimataria plaža se nalazi na jugu Sitonije, u blizini Sikije. Plaža ima dugačak plićak, veoma sitan pesak i čistu vodu. Savršena je za porodice sa malom decom, a poslednjih godina na njoj ima dosta gužve.\nArmenistis plaža je velika peščana plaža sa tirkiznom bojom mora koja će vas oduševiti. Borova šuma je u pozadini što doprinosi užitku. Plaža pripada kampu i ulaz se plaća 3-5e po osobi. Na plaži je velika gužva u jeku sezone, pa je parkiranje moguće samo uz magistralu.\nZa satelitski snimak Sartija\nPogledajte izlete iz Sartija\nSveta Gora, Robinson, Solun, Meteori, Zaliv Toroneos, Waterland, Ribarenje\nSarti 2021 - Sitonija\nAfroditi leto 2021\nAnestis leto 2021\nS3, D4, D5\n30m od plaže, pogled more\nArianti leto 2021\n80m od plaže, u centru starog dela\nChrisula leto 2021\nJota leto 2021\nS2, S3, D5\n50m od mora, pogled more\nRemezzo leto 2021\n100m od plaže, u mirnom delu, u centru\nnovo, uz plažu\nStela leto 2021\nSarti 2021 - apartmani stari deo\nAgnadi leto 2021\n170m od plaže, novo, pogled more\nAsteria leto 2021\n180m od plaže i 40 m od trgai\npogled na more, 250m od plaže,\n220m od plaze, bocni pogled na more, novo\nAvli leto 2021\nS2, S3, S4, A4\nnovo, 120m od mora, bazen\nbočni pogled na more 20m od plaže\nDimis leto 2021\nbočni pogled na more,20m od mora\nFotis leto 2021\n260m od plaže\nJanis leto 2021\n70m od mora, 20m od trga novo!!\nKostas leto 2021\nS2, A2, A3, A4\n30m od plaze, bočni pogled more\nLena leto 2021\n250m od plaže,roštilj,rerna\nMaria leto 2021\nS2, A4, A5\nOlga leto 2021\n240m od plaže\npogled na more, 220m od plaže\nRenia leto 2021\nS2, S3, S3+1, A2, A3, A3+1\nnovo 180m od plaže,prizemlje\nbazen,160m od plaže,klima u ceni\n340m od plaže,parking,roštilj\nStelios leto 2021\n180m od plaže,dvorište\nS2, S3, S2+2\nnovo, 70m od plaže\nVaso leto 2021\nu blizini uvale 140m od plaže\nrenovirano, 2. sprat, u blizini uvale 140m od plaže\nSarti 2021 - apartmani Sarti novi deo\nAkis leto 2021\n390m od plaže, dvorište.roštilj, parking\nnovo, 420m od plaže\nA2, A3, A4, A4+1\n110m od najlepšeg dela plažei\npogled na more renovirano\nAstra suites 2021\nS2, S3, S4, A2, A3, A4\n290m od plaže, Sarti Beach, novo, bazen\nBabis leto 2021\nS2, A2, A3, A4,\n110m od najlepšeg dela plaže, u mirnom delui\nBerlin leto 2021\n80m od plaže,bočni pogled na more\nnovo, bazen, parking,roštilj 340m od plaže\nLaura leto 2021\nS2, S3, S4, App+gal 1/3, App+gal 1/4\nnovo, lux, bazen 80m od plaže\nS2, S3, D2, D3, D4, D4+1\n60m od obale\nnovo, Sarti Beach, 50m od plaže,\nSpanos leto 2021\nnovo, 20m od plaže, pogled na more\nStavrula leto 2021\ndvorište, roštilj,110m od plaže\nTalizeti leto 2021\nlux, 30m od plaže moderno\nLeto 2021 Sarti - Sitonija\nU ponudi za Vaše letovanje 2021 kao i svih prethodnih godina Sitonija - biser Halkidikija, sa sada već dobro poznatim mestima: Gerakini, Neos Marmaras, Sarti, Kalamitsi, Nikiti, Metamorfozis, Psakoudia, Vurvuru i Toroni. Pored dosadašnje ponude vila i hotela za leto 2021 u pripremi su i novi hoteli, vile i apartmani.\nSARTI LETO 2021 - cene za leto 2021\nCenovnici za leto 2021 od oktobra 2018. - popusti za rane uplate i do 20%\nSarti apartmani - U ponudi za leto 2021 u Sartiju je preko 30 kuća smeštenih u neposrednoj blizini plaže, u centru Sartija, na Sarti Beach-u, ili u najmirnijem delu Sartija.\nLast minute Leto 2021 Putovanja Zima 2021 Online rezervacija Kontakt


Zahvaljujući značajnim investicijama Vlade Srbije, biće omogućena potpuna plovnost kroz celu dužinu rečnog toka Dunava u Srbiji, izjavio je danas ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović.\nokt 01 2021 15:48\nOvaj put vodi oko Vladivostoka preko Beringovog moreuza dalje do evropskog dela Rusije\n(ilustracija, Može li Severni morski put da trajno poveže Evropu i Aziju)\nsep 05 2021 12:27\nAgencija za upravljanje lukama saopštila je da je u prvih šest meseci ove godine zabeležen povećan obim teretnog vodnog saobraćaja u odnosu na isti period prethodne godine. (Foto: Luka Beograd, lukabeograd.com)\njul 16 2021 14:35\nRadovi na modernizaciji luke Prahovo kreću u septembru, a njena puna funkcionalnost očekuje se tokom 2024, izjavio je danas ministar građevinarstva, sobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović. (Prahovo, 09.07.2021 - ministar građevinarstva, saobraćaja infrastrukture Tomislav Momirović posetio je luku Prahovo. Izvor: FoNet/MGSI)\njul 09 2021 16:19\nSremska Mitrovica postaće jedan od lučkih centara Srbije. U planu je gradnja tri nova robna terminala i međunarodnog putničkog pristaništa.\njun 19 2020 14:49\nPotpisan protokol o rekonstrukciji brodske prevodnice na HE Đerdap 2, čijih će 10 agregata biti rekonstruisani, uz povećanje instalisanih kapaciteta za 50 megavata.\nfeb 20 2020 11:31\nJedrenjaci su prestali da se koriste za pomorski prevoz još pre više od 100 godina. Sada su opet postali zanimljivi zato što je njihovo korišćenje sasvim ekološko – bez ikakvih emisija štetnih gasova\n(ilustracija, Jedrenjek francuske firme Neoline)\njul 24 2019 15:35\njan 30 2019 15:19\nMeđunarodna organizacija za pomorski transport konačno preduzima mere za obuzdavanje štetnih emisija\n(brodovi čekaju na ulak u luku Singapur, jednu od najprometnijih na svetu)\napr 27 2018 00:11


Kritike na račun dobitnika Nobelove nagrade za mir\nNobelova nagrada za mir Evropskoj uniji (EU) je ilegalna, jer EU nije "borac za mir" kojeg bi osnivač nagrade, Šveđanin Alfred Nobel, želeo da nagradi, ocenio je danas Međunarodni biro mira, takođe dobitnik nagrade 1910. godine.\nU otvorenom pismu Fondaciji Nobel u Švedskoj, Međunarodni biro mira je zatražio da nagrada od osam miliona kruna (932.000 evra) ne bude dodeljena dobitniku, što je norveški komitet, koji je dodelio nagradu, odmah odbio.\n"Jasno je da Evropska unija nije jedan od 'šampiona mira' kako je Alfred Nobel zamislio i opisao u svom testamentu", navodi se u otvorenom pismu.\nU testamentu, švedski industrijalac koji je preminuo 1896. godine, ocenio je da nagradu treba dodeljivati "onima koji su najviše i najbolje uticali na spajanje i približavanje ljudi, kao i na ukidanje ili smanjenje oružja...".\nMeđunarodni biro mira smatra da EU ne želi demilitarizaciju u međunarodnim odnosima a njene članice "potvrđuju bezbednost vojnim bazama i stvaraju ratove a ne približavaju ljude". Biro je optužio Nobelov komitet da je "redefinisao" nagradu.\nMeđunarodni biro mira sa sedištem u Ženevi ima više od 300 članova iz 70 država. Dobio je Nobelovu nagradu za mir 1910. godine.\nKomitet je odbio sve kritike Biroa. "Sličan stav je iskazan u nekoliko navrata i neće uticati na dodelu nagrade", rekao je predstavnik komiteta Geir Lundestad. On je dodao da će novčana nagrada biti dodeljena laureatu EU na ceremoniji u Oslu 10. decembra.


Minimalac iz budžeta neće dobiti oko 300.000 radnika? | Direkt.rs\nPočetna Ekonomija Minimalac iz budžeta neće dobiti oko 300.000 radnika?\nMinimalac iz budžeta neće dobiti oko 300.000 radnika?\nPreko portala Poreske uprave do kraja prošle nedelje prijavilo se 237.000 poslodavaca čijih će preko 1,1 milion zaposlenih dobiti tri minimalne zarade, što je ukupno oko 750 evra za tri meseca po zaposlenom, izjavio je pre dva dana Siniša Mali\n– Trenutno, našim kompanijama najpotrebniji su najavljeni krediti za likvidnost, privrednici najozbiljnije računaju na taj novac bez koga većina još ne planira povratak u hale, ali ni uslovi pod kojima će se to dobijati još nisu propisani. Otežava im planiranje i to što je teško utvrditi stanje u pojedinim sektorima. Naša statistika je u poslednje vreme vrlo čudna, koristi neke metode koje su drugim zemljama potpuno nepoznate, nemoguća su poređen ja a ispada da kod svim pada zaposlenost samo kod nas raste. Plašim se takvih tvrdnji, mislim da su deo izborne kampanje, a ne podaci na osnovu kojih privreda može nešto da planira – kaže Rajić.\nMali: Počela isplata uvećanih penzija za penzionere iz kategorije zaposlenih


\_r\_n\t10. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#1\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\tPelezinjo\_r\_n\n\_r\_n\t \_r\_n\tHosting za WP\_r\_n\n\_r\_nSvaka vam cast za forum,zaista jedno dobro mesto gde se moze dosta toga nauciti i sto je najvaznije sa prijateljskom atmosferom koja vlada,sto je danas, moram priznati, retko.\n\_r\_nOvako,treba mi mala pomoc pa ako bi neko bio voljan da odvoji par minuta vremena bio bih mu zahvalan.\n\_r\_nRegistrovao sam domen od namecheap-a,sad na red dolazi hosting,medjutim tu sam pomalo zbunjen i skroz neodlucan gde i sta izabrati.Isao bih na opciju stranog hostinga.\n\_r\_nMoje pitanja su:\n\_r\_nKod koga vi preporucujete da pogledam hosting?\n\_r\_nDa li je pametno uzeti i hosting kod namecheap-a (mnogi ih hvale) iako se tako, ako se ne varam, krsi pravilo da se ne uzima na istom mestu domen i hosting?\n\_r\_nSta je meni kao kupcu potrebno da hosting nudi s obzirom da ce na njemu biti obican WordPress blog?Znaci nista video striming i ostale zahtevene radnje.\n\_r\_nGledao sam Hostgator ali on mi je preskup, 19 dolara mesecno! (ili ja nesto ne vidim dobro) Ima li nesto jeftinije od toga?\n\_r\_nUnapred hvala za odgovore\n\_r\_n\t Pelezinjo \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t10. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#2\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t10. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#3\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_nHostgator, DreamHost, BlueHost, sve ti je to dobro\n\_r\_nimas na Burek forumu (valjda jos uvek) akciju\n\_r\_nprijavise se i ako ti je interesantan ideja\n\_r\_ndobijas god dana hostinga na poklon\n\_r\_nJa sam dobio\n\_r\_nevo ako nije zabranjeno\n\_r\_nako hoces da isporbas\n\_r\_nmozes i http://www.webhostms.com/\n\_r\_nlik je OK, mogu ti dati kontakt\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t2 članova zahvaljuje metaphysic za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t10. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#4\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_nNajmanji shared paket imaš za $25 godišnje. Ja tamo držim par manjih sajtova, i support im je ok, cimali su se da mi instaliraju neke custom gem-ove i pakete za te pare!\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t10. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#5\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_nontopic: asmallorange je odlican za pocetak. jednostavno radi\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t10. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#6\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t"Hvala" [nq] za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t10. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#7\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\tOriginalno napisao Pelezinjo\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_neto.. pogledaj neke mikro pakete koji se nude na netu. najteze je postaviti sajt prvi put, mnogo je lakse kasnije kad sajt naraste i pocne da vise trosi/zaradjuje. sto vise para potrosis to vise stvari dobijes za pare koje si potrosio\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t11. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#8\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_nU pravu si,nisam dobro pogledao.\n\_r\_nHvala za linkove,ipak cu ici na strani hosting.\n\_r\_nVrlo konstruktivan i detaljan odgovor.Mnogo mi znaci.\n\_r\_nPrema tvojoj proceni ispod koje granice ne bih trebao ici\n\_r\_nvezano za protok,prostor, itd?\n\_r\_nZnaci obican licni WP blog je u pitanju.\n\_r\_nZam da i ovde vredi koliko para toliko muzike,ali ponekad ne dobijemo bas muziku koju hocemo za ono sto platimo pa zato i pitam i trazim optimalno resenje.\n\_r\_nHvala svima jos jednom\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t12. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#9\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_nsve mozes sam da izracunas, prostor na disku ces dobiti tako sto ces izmeriti velicinu wordpress foldera sa sve uploads folderom, na sve to dodaj jedno godinu dana postovanja (n postova * (velicina slika + text)) i dobices otprilike koliko ti treba. sto se protoka tice i to mozes da izracunas. pogledaj kolko ti je velika strana i to pomnozi sa par stotina poseta. po mom misljenju ti je dovoljan osnovni asmallorange paket, 150mb + 4.5gb, ako probijes protok imas dodatnih 2gb za $1. a ako ti sajt postane popularan cena ovog hosta je takva da uvek mozes da prestanes da hostujes kod njih bez da te grize savest kasniji paketi su im skuplji jer kod konkurencije mozes da dobijes vise za te pare\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t12. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#10\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t12. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#11\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\theadcutter\_r\_n\n\_nAdria i Plus Hosting ti rade u Srbiji super, ja sam na Tesliks-u bas iz razloga brze podrske jer licno poznajem ljude.\n\_nAko tek pocinjes bolje pocni lokalno.\n\_r\_n\tDebeljuca • Ivancosic\_r\_n\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t"Hvala" headcutter za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t headcutter \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t12. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#12\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t12. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#13\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\tIvan Minic\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t59 "Hvala" u 20 poruka\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_nAko ih ne poznaje licno, moze brzo da ih upozna ako ima ikakav problem, kroz ovakvu zajednicu...\n\_r\_nMoze da, ako ima razloga, ishejtuje i da to zaista ima posledice i do nekoga dopre...\n\_r\_nMoze da dogovori posebne uslove i pogodnosti...\n\_r\_nU krajnjoj liniji... Moze da ode na vrata...\n\_r\_n\tIf it is to be, it is up to me.\n\_r\_nBurek | Kviz | Automobili | Kuvar | Blog\_r\_n\n\_r\_n\t Ivan Minic \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t13. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#14\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\tgmagdic\_r\_n\n\_r\_nA evo, možeš da ih upoznaš i na forumu\n\_r\_nNajbolji poslovni hosting u Srbiji!\_r\_n\n\_r\_n\t gmagdic \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t13. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#15\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t13. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#16\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t13. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#17\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t"Hvala" metaphysic za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t13. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#18\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\tOriginalno napisao Ivan Minic\_r\_n\t \_r\_n\n\_nMoze da dogovori posebne uslove i pogodnosti...\n\_nU krajnjoj liniji... Moze da ode na vrata...\n\_nTo što mogu da se dogovore pogodnosti obično ima i drugo lice - da prodavac odrapljuje cenu kako mu se ćefne.\n\_nA to što se hejtovanje "čuje", opet može da ima i drugo lice - može imati i posledice po mene kao klijenta.\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t13. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#19\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_nAko ih ne poznaje licno, moze brzo da ih upozna ako ima ikakav problem, kroz ovakvu zajednicu...\n\_nMoze da, ako ima razloga, ishejtuje i da to zaista ima posledice i do nekoga dopre...\n\_nČim ti planiraš da posluješ sa nekim zato što možeš lako da ga upoznaš, ishejtuješ i nacrtaš mu se na vratima ... onda ...\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t13. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#20\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t14. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#21\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_nIstini za volju jeste da domaci hosting ima nekih manjih prednosti sto se tice sporazumevanja,ali posto znam engleski to mi tako i ne predstavlja neki veliki plus.\n\_r\_nInace, radije ne bih nikoga jurio,isao mu na vrata, radi usluge koju sam platio.Ako je vec do toga doslo onda ...\n\_r\_nZa pocetak cu pazariti neki manji hosting paket, pa kao sto neko vec rece, ako projekat uspe, onda cemo da se "sirimo".\n\_r\_nHvala jos jednom\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t18. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#22\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_nJebiga, mislim da ne moram da nabrajam, kome se cita, moze da procita ovde (warning, malo je outdated tekst...)\n\_r\_nRealnost je da ima svoje prednosti to kada ti je podrska tu, u istoj vremenskoj zoni, kada razume tvoje peakove, kada mozes da pricas, nadjes neko resenje... kada si jedan od stotina a ne jedan od stotina hiljada korisnika, kada ne znas da objasnis problem koji imas na engleskom... ima mnogo dobrih strana...\n\_r\_nIma razlike kada tvoj komentar javno moze direktno da dopre gde treba i postigne cilj, i kada je potpuno nevazan i ignorisan u moru drugih...\n\_r\_nRazlog zasto je sada moj stav blazi i drugaciji je pre svega to sto je infrastruktura napolju danas daleko povoljnija i neuporedivo su bolji uslovi nego pre samo nekoliko godina, i sada se vise ne guzvaju stotine prezentacija na celeronima sa 1GB rama vec za iste pare uzimas quad heon ili opteron masine sa nekim storage sistemom ili scsi hardovima u raidu i 8 ili 16 GB rama...\n\_r\_nDrugo, sve je vise firmi koje se zaista trude da posluju koliko toliko normalno... nekad ni najvece domace hosting "kompanije" nisu imale pravna lica...\n\_r\_nPa evo i ovo sto Jablan kaze... pravo jaceg... ok... ali sto je to drugacije nego napolje... imas sta ti je zagarantovano, i to je ok, ali to ne znaci da ce ti hosting zaista raditi zadovoljavajuce... i sta mozes da uradis? Da kukas i molis boga da te presele na drugu masinu dok i tamo ne dodje neko ko srce... ili da odustanes, eventualno pokusas sa refundom, i probas negde drugo gde takodje nema garancija...\n\_r\_nOvde bar imas coveka na telefonu... tamo imas bota na chatu, imas tickets koji mozda i ne rade u tvojim peak satima jer je u njihovoj zoni to noc...\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t18. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#23\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\tOvde bar imas coveka na telefonu... tamo imas bota na chatu, imas tickets koji mozda i ne rade u tvojim peak satima jer je u njihovoj zoni to noc...\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t18. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#24\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_nTakodje tu je i nas mentalitet, sa kojim ja imam problem, ako nadjes ozbiljan hosting napolju uvek mozes da ih pozoves i oni ti zavrse sta treba kad su rekli . Kod nas je (bar po mom iskustvu) sve moze, dogovoricemo se, nema problema, i onda nista ne urade, moras 10 puta da zoves da ih podsecas... nisu svi takvi, znam i za par dobrih timova ovde (isto imaju servere napolju), ali to je pre izuzetak nego pravilo...\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t18. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#25\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_nA što se tiče ostalih stvari koje si rekao - meni se čini da si ti imao jedno ili dva loša iskustva sa nekim jeftinim hostingom pa sudiš po tome. Što se tiče peak-ova, to je jedino tačno ako imaš server van Evrope, a ja ti garantujem da u Evropi možeš da nađeš sjajan hosting pa time rešavaš problem.\n\_nIskreno da ti kažem, ako ti konstantno moraš u peakovima da kontaktiraš support jer imaš problem, ili si prerastao taj server ili si našao neki krš za sitne pare, i u jednom i u drugom slučaju - vreme je da menjaš server.\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t18. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#26\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_nkaže da ima svoje servere, u Zagrebu, a planiraju da\n\_r\_nuspostave i u Beogradu tj nege u Srbiji\n\_r\_n[šala]Ne verujem da izgledaju Ovako\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t19. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#27\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\tdax\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t8 "Hvala" u 1 poruci\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_nInače, i u inostranstvu je 24/7 support samo na papiru, vreme odgovora je bar po nekoliko časova ako ne i više, a IMHO bandwidth u novije doba i nije toliko velik problem kao šta je problem sve veća potreba za prostorom na disku i jačim serverima te dobrim supportom. Evo npr. moja firma garantira 100GB bw mesečno bez ikakvih pitanja. Mislim da je vreme hostanja sajtova u Americi stvar prošlosti.\n\_r\_n\tNaj web hosting && naj registracija domena kod Plus Hostinga - ovlašćenog .rs registra - www.plus.rs\_r\_n\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t8 članova zahvaljuje dax za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t18. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#28\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_nJa u principu nisam imao previse iskustva sa losim hostingom na licnim projektima jer sam uvek temeljno istrazivao, a pritom sam i vodio racuna da, koliko je to moguce, sajtovi budu optimizovani... sto uglavnom nije slucaj...\n\_r\_nInace... uskoro selimo Burek u Srbiju nakon 8 godina seljakanja po Evropi i Americi... mislio sam da taj dan nikad nece doci, ili da ga bar ja necu doziveti, ali ljudi kod kojih se selimo su me zaista uverili u kvalitet i ozbiljnost... a i reference govore... Blic i Krstarica su ovde\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t18. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#29\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_nA zašto ne sastavite svoj server i samo iznajmite liniju kod nekog internet providera?\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t6 članova zahvaljuje webarto za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t18. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#30\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_nOntopic, za WP lični blog, čak iako si Dragan Varagić, mislim da će svaki hosting da ti odradi posao, samo da izbegavaš baš neke anonimuse.\n\_r\_n\tOriginalno napisao webarto\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\tPoslednja izmena od mileusna : 18. 12. 2010. u 22:26.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t6 članova zahvaljuje mileusna za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t18. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#31\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_nJa lično sam sve siteove prebacio u "domaću" firmu (serveri su ipak u USA), jer mi se lakše nagoditi za cijenu, ono što nude unlimited na hostgator i to okači mačku o rep, za kontakt osobu imam inžinjera a ne bez uvrede nekog ekonomistu (imao sam i takvog zato pišem).\n\_nŠto se tiče kolokacije servera, iznajmio sam bio 100mbps liniju, i zab\_'o server, kad nešto nije radilo moja dužnost je bila da odem i to riješim. Cijena za godinu dana je bila oko 1200e.\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t7 članova zahvaljuje webarto za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t19. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#32\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t^\n\_r\_nA zašto ne sastavite svoj server i samo iznajmite liniju kod nekog internet providera?\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_nE sad, cinjenica je da su uslovi za ono sto nama treba takvi da se ne isplati, ali kada to radi firma koja ima mnogo vece ugovore, ima i mnogo povoljnije uslove...\n\_r\_nGeneralno, stvarno sam bio protiv cele price, ali kada sam video koliko su ljudi ozbiljni i posveceni, te kakvi su im planovi, odlucio sam da prihvatim...\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t7 članova zahvaljuje Ivan Minic za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t19. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#33\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_nSamo meni se čini po opisima ("seljakali smo se") da je tvoj slučaj baš onaj o kojem sam govorio: traže ljudi najjeftinije i najmanje, pa kada nastanu problemi onda se sele na novi server, i tako sa servera na server, frustracija je grozna i svi su krivi Been there done that, sada imam svoje servere što toplo preporučujem, a ako popularan sajt nema 50 evra mesečno za troškove servera ... onda je svaki dalji komentar nepotreban.\n\_nNego da se vratimo na temu o WP hostingu, a ovo možemo i na drugoj temi da nastavimo?\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t8 članova zahvaljuje bluesman za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t19. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#34\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_nTema je hosting za WP ... nije u principu ni po cemu bitno razlicita od hostinga za bilo koju drugu platformu... WP trazi vise CPU zbog velikog broja upita, ali to nije nesto sto ne moze da se resi pametnom organizacijom i kesiranjem svega sto se moze kesirati za pocetak... I nema silver bulleta.. nema hostinga koji je jeftin (a to vecina ljudi trazi) a daje uvek dobre rezultate...\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t10 članova zahvaljuje Ivan Minic za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t19. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#35\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\tInače, i u inostranstvu je 24/7 support samo na papiru, vreme odgovora je bar po nekoliko časova ako ne i više\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_nKolk\_'o para toliko muzike.\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t9 članova zahvaljuje McKracken za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t20. 12. 2010.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#36\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t10 članova zahvaljuje bluesman za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t02. 07. 2017.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t#37\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\tOsensej\_r\_n\n\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t14 "Hvala" u 1 poruci\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\n\_nosnovni paket u loopia je Web prostor - 75 GB, Mesečni protok - 750 GB = cena 3800 + aktivacija 420 = 4220\n\_nosnovni paket kod unlimiteda Web prostor - 10 GB, Mesečni protok - neograničen = cena 2950, takođe imaju i za 4950 dinara Web prostor - neograničen, Mesečni protok - neograničen\n\_r\_n\t\_r\_n\tPoslednja izmena od Osensej : 02. 07. 2017. u 18:23.\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\n\_r\_n\t \_r\_n\t\_r\_n\t14 članova zahvaljuje Osensej za poruku:\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t\_r\_n\t \_r\_n\n\_r\_n\t Osensej \_r\_n\n\_r\_n\_r\_n\_r\_n\_r\_n'; // next/previous post info pn = "112151,92753"; pn = ",92751"; pn = "92751,92756"; pn = "92753,92757"; pn = "92756,92766"; pn = "92757,92762"; pn = "92766,92768"; pn = "92762,92777"; pn = "92768,92812"; pn = "92777,92815"; pn = "92812,92818"; pn = "92815,92819"; pn = "92818,92823"; pn = "92819,92828"; pn = "92823,92834"; pn = "92828,92836"; pn = "92834,92837"; pn = "92836,92840"; pn = "92837,92845"; pn = "92840,92846"; pn = "92845,92875"; pn = "92846,93092"; pn = "92875,93093"; pn = "93092,93101"; pn = "93093,93119"; pn = "93101,93125"; pn = "93119,93169"; pn = "93125,93141"; pn = "93169,93143"; pn = "93141,93144"; pn = "93143,93146"; pn = "93144,93171"; pn = "93146,93172"; pn = "93171,93182"; pn = "93172,93183"; pn = "93182,93187"; pn = "93183,112151"; pn = "93187,92751"; // cached usernames pu = guestphrase; pu = "Pelezinjo"; pu = "nn.nn"; pu = "metaphysic"; pu = "jablan"; pu = "[nq]"; pu = "xippi"; pu = "webarto"; pu = "headcutter"; pu = "Ivan Minic"; pu = "gmagdic"; pu = "japan"; pu = "bluesman"; pu = "ivanhoe"; pu = "mileusna"; pu = "dax"; pu = "McKracken"; pu = "Osensej"; // -->\n19. 12. 2010. #27


Hrvatska predstavila mjere za smanjenje deficita | Ekonomist\nHrvatska je Evropskoj komisiji u Briselu predstavila paket mjera za smanjenje deficita. U nacionalnom programu reformi, hrvatski predstavnici predočili su moguće dalje uštede kako ne bi došlo do uskraćivanja novca iz evropskih fondova.\n„Ima poslova koji se obavljaju na tehničkom nivou i postoji zajednička volja za napretkom kako bi se izbjegli bilo kakvi dodatni problemi, bilo u procedurama za prekomjerni deficit ili procedurama za makroekonomsku neravnotežu“, rekao je Pierre Moscovici, komesar za ekonomske i finansijske poslove. Dodao je da je primjetan napredak u fiskalnoj konsolidaciji i definisanju plana strukturnih reformi, ali da nije još sve završeno.\n„Sve su to procesi koji na neki način opterećuju nas u ovom trenutku. No mi moramo taj dio odraditi što zbog nas, što zbog ispunjavanja ovih kriterijuma kvalitetne i dobre saradnje sa Komisijom.“\nOznake Branko Grčić Evropska komisija Hrvatska


Proteklih godina crowdfunding groznica zahvatila je najrazličitije sektore i industrije na globalnom nivou, pa ni mediji nisu izuzeti od ovog trenda. Crowdfunding u medijima sličan je crowdfunding-u za druge projekte i kampanje, ali ima i nekoliko svojih specifičnosti. Te specifičnosti proizlaze iz same prirode medija, višedecenijskog trenda izgradnje odnosa između medija i publike, ali i trenda koji se ogleda u smanjenju prostora za slobodno i samostalno novinarstvo.\nTrendovi u medijima jedan su od osnovnih razloga za odluku medija da sprovede crowdfunding kampanju. U odnosu na obim aktivnosti i troškove, crowdfunding uglavnom ne može obezbediti 100% godišnjeg budžeta, ali može obezbediti određeni procenat i udeo u ukupnom budžetu medija. Kroz crowdfunding se smanjuje i rizik za opstanak ili smanjenje kvaliteta izveštavanja, jer se jedan deo sredstava nadomešćuje kroz ovaj vid finansiranja. Kako su novinari često istovremeno i javne ličnosti, važno je da u kampanji budu aktivni i stanu iza kampanje koju organizuje medij – odnosno da budu ambasadori samog medija i kampanje. Za uzvrat, novac koji dolazi direktno od publike, od čitalaca, slušalaca, gledalaca, novac je koji omogućava mediju da izveštava upravo o temama i vestima od značaja za publiku, bez uzimanja u obzir interesa oglašivača, političkih, ekonomskih, društvenih i drugih pritisaka, koji uvek imaju tendenciju da utiču na priče koje mediji objavljuju.\nJedna od glavnih specifičnosti medijskih crowdfunding kampanja ogleda se u tome da se veći broj kampanja odvija na internet stranicama samih medija, a ne na posredničkim platformama (Indiegogo, Kickstarter, GoFundMe). Pošto je kreiranje i plasiranje sadržaja osnovna delatnost medija i pošto je u pitanju kontinuirana delatnost, kreiranje stranice za crowdfunding na samoj internet stranici medija ima više smisla za sam medij. U tom slučaju, autor kampanje, odnosno medij, direktno sa bankom dogovara postavljanje sistema za online plaćanje, bilo da su u pitanju donacije ili pretplate na sadržaj, a tim samog medija dizajnira i postavlja novu podstranicu na svojoj internet stranici na kojoj će stajati sve informacije o kampanji i na kojoj će novac moći da se uplati direktno mediju.\nDruga specifičnost ogleda se u direktnoj komunikaciji sa primarnom ciljnom grupom. U odnosu na većinu drugih autora kampanja, medij ima jednu ključnu prednost – po prirodi posla stvara sadržaj namenjen publici i ima odnos sa svojom publikom i zajednicom. Iako takođe koristi društvene mreže i druge medije za promociju svoje kampanje, medij ima mogućnost da plasira sav sadržaj o kampanji svojoj publici direktno, koristeći iste alate za komunikaciju koje inače koristi – vest, izveštaj, prilog itd. Zato je primarni resurs koji zaposleni u medijima treba da izdvoje vreme za pisanje i stvaranja sadržaja.\nTreća specifičnost ogleda se u trajanju kampanje. Zbog toga što svojim backer-ima nude kontinuiranu vrednost i sadržaj, medijske crowdfunding kampanje mogu biti kontinuirane, a ne vremenski ograničene. Umesto jednokratne podrške, medij se može podržati na duži vremenski period – bilo kroz donaciju koja se automatski obnavlja na mesečnom nivou, bilo kroz pretplatu. Razlika između ove dve vrste uplata je razlika između donacijskog i nagradnog crowdfunding-a u medijima. Medij koji nije u prilici da svoju kontinuiranu kampanju postavi na sopstvenoj stranici može iskoristiti platformu Patreon, koja kreatorima sadržaja omogućava upravo to – kontinuirano primanje naknade za svoj rad od strane podržavalaca, koji se na ovoj platformi nazivaju patronima.\nRazličiti mediji u svetu koriste crowdfunding za prikupljanje sredstava za svoj rad i u tome se uglavnom koriste principima nagradnog i donacijskog crowdfunding-a. Nagradni crowdfunding funkcioniše kroz sistem pretplate, odnosno podržavaoci dobijaju određen broj pretplata i različitih izdanja. Mediji takođe ostavljaju opciju donacije otvorenom – za one pojedince i pravna lica koji žele da podrže medij bez stvaranja obaveze da dobiju sadržaje i izdanja koje medij priprema. Britanski list The „Guardian” ima dve odvojene stranice – jednu za pretplate, drugu za donacije, a na sličan način funkcionišu i „The New York Times”, „National Geographic”, „Washington Post” i drugi. Mediji u svetu više se odlučuju za sistem pretplate, odnosno nagradnog crowdfunding-a i uvek sa preporukom za godišnju pretplatu. Za to postoje dva ključna razloga:\nU Srbiji nema mnogo primera crowdfunding kampanja u medijima, ali one koje su realizovane uglavnom su bile uspešne. Postoji nekoliko razloga za to – crowdfunding je korišćen u situacijama u kojima je to bilo rešenje za urgentan izazov, kao npr. kampanja Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) - Spasimo Autonomiju, 2017. godine ili strateški preokret u radu konkretnog medija, kao npr. Alarm, odnosno kampanja koju je pokrenuo voditeljski dvojac Daško i Mlađa, 2016. godine. Crowdfunding kampanje za sada najviše sprovode online portali, kako bi kroz crowdfunding kampanju prikupili sredstva za svoj rad. U regionu imamo takođe uspešne primere crowdfunding kampanja koje su realizovane na platformi Indiegogo, a koje su pokrenute od strane portala Lupiga (decembar 2017. godine), Forum.tm (novembar 2016. godine) ili Radio Student (novembar 2017. godine), koji su za svoje potrebe realizovali vremenski ograničene kampanje kako bi prikupili novac za delovanje medija u određenom vremenskom periodu.\nCrowdfunding kampanje pogodne su za sve vrste medija (radio, štampu, TV ili internet portale) iz jednog razloga – postoji konkretan sadržaj i konkretna vrednost koju medij stvara i koji publika prepoznaje, te crowdfunding ima dosta potencijala za različite medije u Srbiji. U narednom periodu očekuje nas porast crowdfunding kampanja medija u Srbiji.


Univerzitet u Tuzli - Stipendijski program Evropskog foruma Alpbach za 2017.godinu\nStipendijski program Evropskog foruma Alpbach za 2017.godinu\nTuzla, 28.02.2017. godine\nObavještavamo Vas da evropski forum Alpbach, Austrija u 2017. godini nudi stipendije za 700 studenata svih studijskih usmjerenja, te im na taj način pruža mogućnost učešća na seminarima, simpozijima, plenarnim debatama i drugim manifestacijama u sklopu foruma, te ljetnim školama i raznim profesionalnim programima u organizaciji foruma.\nStipendija pokriva troškove učešća na svim manifestacijama foruma uz mogućnost apliciranja\nza dodatne stipendije, koje pokrivaju troškove boravka u Alpbachu.\nKrajni rok za prijavu je 31. mart 2017. godine.\nViše informacija o programu stipendiranja i načinu prijave možete pronaći na web stranici:


Word za Office 365 Outlook za Office 365 PowerPoint za Office 365 Word 2019 Outlook 2019 PowerPoint 2019 Word 2016 Outlook 2016 PowerPoint 2016 Word 2013 Outlook 2013 PowerPoint 2013 Word 2010 Word 2007 Outlook 2007 Office 2007 Word Starter 2010 Više... Manje\nAko je ta stranica na početku dokumenta ili sekcije se može smjestiti obrub oko samo jednu stranicu. Ako je stranica u sredini dokumentu, umetnite prijelom sekcijeprvi.\nKliknite Alati za tablice > dizajna > Stil crte > bez obruba. Pokazivač će postati kista koje možete povući duž svaki obrub koji želite izbrisati.\nAko je obrub stil i znati koji stil je, na popisu Efekti slike , odaberite stil koji se primjenjuje, odaberite ne (stil). Na primjer, da biste uklonili sjenu, kliknite Efekti slike > sjene > Bez sjene.


Savo bi da prodaje kao Mamić - SPORTSKI ŽURNAL\n14 decembar, 2019 13\nNešto drugo, pak, bode oči: komandant Parnog valjka rešio je da na nekoliko polja pomeri granice: na terenu i, na primer, polju finansijskog poslovanja\nElaboracija trenera Partizana Sava Miloševića inicirana kanonadom protiv Astane ostala je u senci izjave: „Cena za Sadika neće da bude ispod 15 miliona evra, sve niže ponude nećemo da razmatramo.”\nSaznajemo, najveće „interesovanje” iskazao je arapski klub ponudivši 4,5, međutim... Odlučno – ne!\nNešto drugo, pak, bode oči: komandant Parnog valjka rešio je da na nekoliko polja pomeri granice: na terenu i, na primer, polju finansijskog poslovanja.\nPriznaćete, tih čarobnih 15 miliona za vođu navale zvuči „mamićevski”, opšte je poznato za koje je sume gazda zagrebačkog Dinama prodavao igrače.\nPartizan će ostvarenju Miloševićeve „eksport retorike” znatno da se približi transferom Strahinje Pavlovića u Monako, šuška se i prodajom Filipa Stevanovića (još unosnijom) poznatom fondu...\nŠef struke visoko ceni i Sejdubu Sumu, dokaz: „Na toj poziciji izuzetno je teško pronaći igrača koji pravi razliku, a da ne košta, 10, 15, 20 miliona evra”.\nMixi · 14 decembar, 2019 09:52\nTačno · 14 decembar, 2019 12:27\nNajbolji primer je Zvezda Crvena!\nPigeon · 14 decembar, 2019 10:10\nA zasto da ne? Ali, da bi do toga doslo, da bi cena uopste skocila igracima iz ove lige, prvo mora da se ista bar malo uredi, da ne potseca na mulj i blato. I naravno, da nase ekipe ipak, koliko toliko nesto i odigraju u Evropi...E, onda moze i 15, pa i vise miliona...Savo podize standarde, ne samo u igri, ali samo Savo nece biti dovoljno...\npa · 14 decembar, 2019 12:03\nZato sto Dinamo zapravo prodaje kvalitetne (Modric, Brozovic, Kovacic, Kramaric, Mandzukic, Pjaca, Rog, Vrsaljko itd.) igrace za razliku od Blizanaca, to je radio i pre Mamica (Balaban, Biscan, Simic itd.) i radice i posle njega. Da bi prodavao po velikoj ceni moras prodavati kvalitet, a ne razne Markovice, Ljajice, Zivkovice, Grujice, Srnice, Ristice i ko zna koga sve ne sto Dinamo moze jer ima daleko najbolju akademiju u istocnoj Evropi i akademiju u rangu najjacih evropskih timova. Olmo je postao seniorski reprezentativac Spanije pre neku nedelju, Sadik nije ni u seniorskom timu Nigerije. Malo realnosti nije na odmet... Kad igraci poput Tadica (kojeg je Vojvodina izbacila) postanu pravilo, a ne izuzetak onda ce i stranci davati po 10, 15, 20 miliona evra za igrace odavde.\ndejavu · 14 decembar, 2019 18:38\nKako ljudi prangijaju pa to je...\nSoler · 14 decembar, 2019 19:29\nPa za kolko ste vi prodali tog Tadica tepsiju ribe aj tisina\nMadjionicar @pa · 14 decembar, 2019 19:58\nKad vec pricamo o realnosti... kolika je Olmova trzisna vrijednost? 15 miliona? Ili Dinamo mozda za njega trazi (i vjerovatno ce dobiti) 40 miliona? Zasto ga onda poredis sa Sadikom i Sadikovih 15 miliona? Ako hoces da budes realan, onda bi ti prvi korak trebao da bude da ne preuvelicavas stvari, odnosno da ne pravis namjerno poredjenja koja ne mogu da se prave jer su disproporcionalna. A za Dinamovu skolu se slazem. Mada nije to toliko u pitanju skola koliko je u pitanju mentalitet. Srbi u fudbalu jednostavno nemaju taj neki pobjednicki mentalitet i to je ono sto nas ubi. Isto kao sto i Hrvati imaju jednako velike talente u kosarci, ali dzaba kad im je tu mentalitet isti kao i kod nasih fudbalera.\ndejavu · 14 decembar, 2019 13:17\nEvo jos jednog razloga da se Savi ponudi novi visegodisnji ugovor.Apsolutno ispravan nacin razmisljanja,a i neophodan.Kao sto sam mnogo puta vec pisao,Partizan nema sta da trazi u Evropi, u smislu kontinuiteta i konkurentnosti, bez transfera od 8+cifara.\nnemam pojma · 14 decembar, 2019 13:55\nSavo je napravio Partizan koji igra neuporedivo lepše i modernije nego godinama ranije. Nema više besomučnog vraćanja lopte unazad. I tako je podigao ceo tim, posebno strance, i povećao cenu igračima. Ono što se primećuje, kad se pogleda roster, je da imamo ogroman broj krila, desnih i levih. Nekad deficitarne pozicije, a sad smo ih prepunili. A nedostaju dva dobra napadača, jedan iskusni razbijač tipa Škuletića, i jedan mladi, talentovani, tipa Vlahovića, koga smo jeftino i prerano prodali. Gigića ne računam, nije kalibar Partizana. Kad se poredi cena igrača sa Dinamom, polazna osnova se zanemaruje. Hrvatska je u EU, pa se njeni igrači računaju kao domaći, što izuzetno olakšava prodaju u bogate klubove iz EU. Naši moraju da dobiju specijalne dozvole, uđu u kvote, imaju reprezentativne nastupe, imaju razna ograničenja raznoraznih sindikata igrača tih zemalja. Ako Srbija uđe u EU, ta prodaja će se pojednostaviti, olakšati, a cene biti sličnije Dinamovim.\nMadjionicar · 14 decembar, 2019 20:08\nGeneralno pricajuci, slazem se sa dosta stvari sto si rekao. Savo nam je defitivno unaprijedio igru i podigao cijenu vecini igraca, ali lopta se i dalje i te kako vraca unazad. To ako nisi u stanju da vidis, ili ne gledas Partizanove utakmice ili mi ne gledamo iste Partizanove utakmice. U prevodu, to nam je i dalje jedan od vecih problema u igri (i jedan od razloga zasto ove godine nismo prosli grupu u LE, a u prvenstvu smo vec na pola sezona na -11). A za Hrvate i EU, to je samo pola istine. Dzaba bi nama bilo i clanstvo u EU, ako cemo konstantno da izvozimo u Evropu produkt koji se iznova i iznova dokazuje kao falican (Markovici, Zivkovici, Grujici, Radonjici...)\nzenga · 14 decembar, 2019 14:37\nMilosevic moze ako hoce iz vise razloga ,da da iz svog djepa pare igracima pa da mu se vrati krozz procenat kad ih dobro proda to je radio mamic ,partisan ne moze to jer nema para savo ima lovu\nMadjionicar · 14 decembar, 2019 19:50\nJedna od pametnijih stvari koje je Savo izjavio (mada jeste cesto prebrz na rijecima i mjenja misljenje cesce nego prosjecan covjek carape). Ovo samo kod nas moze biti cudno, tj da se od jedne najnormalnije izjave, koja ima apsolutan smisao, pravi novinarska senzacija (a u komentarima i sprdnja) kao da je covjek rekao da Sadik vrijedi 150 miliona, a ne pisljivih 15 koji su u danasnjem fudbalu u najboljem slucaju ekvivalent onoga sto je do prije 5-10 godina bio milion i po. Cijeli svijet ide naprijed, samo mi jos uvijek zivimo u 90-ima.


Video: Vlado Jagodić održao press konferenciju – Magazin Plus\nHome/Video: Vlado Jagodić održao press konferenciju\nSelektor mlade reprezentacije Vlado Jagodić održao je jučer u hotelu „Park“ u Vogošći press konferenciju povodom predstojećih kvalifikacionih susreta sa Austrijom i Mađarskom. Osim Jagodića predstavnicima medija su se obratili i reprezentativci Srđan Grahovac, Nermin Zolotić i Andrej Modić.\nVlado Jagodić: „Na kraju smo ovog kvalifikacionog ciklusa. Izgubili smo šanse za baraž, ali se nadamo da ćemo što bolje kvalifikacije privesti kraju. Imamo u timu i nekih mlađih igrača – ‘94 i ‘95 godište koje lagano uvodimo u tim uz iskusnije koji nakon ovih kvalifikacija izlaze iz „U-21“ reprezentacije. Ipak rezultat nećemo zapostaviti i najsretniji bi bili kada bi pobijedili naredne dvije utakmice. Biće teško protiv Austrije koja je svoju snagu pokazala kada smo igrali u Zenici i koja još ima šanse za baraž.“\nAndrej Modić: „Veliko mi je zadovoljstvo što sa osamnaest godina nastupam za „U-21“ reprezentaciju. Očekuje nas utakmica sa kvalitetnim i brzim protivnikom. Nadam se da ćemo odigrati dobar meč.“