MARIJA ŠERIFOVIĆ UGROZILA ŽIVOT 4.000 LJUDI! SKANDAL ZBOG KORONAVIRUSA: Nije poslušala savet medicinskih stručnjaka – Prvi.info\nMARIJA ŠERIFOVIĆ UGROZILA ŽIVOT 4.000 LJUDI! SKANDAL ZBOG KORONAVIRUSA: Nije poslušala savet medicinskih stručnjaka\nPevačica Marija Šerifović radi sopstvenog interesa i zarade oglušila se o preporuke Vlade Srbije i najvećih medicinskih stručnjaka od srede 11. marta da se otkažu sva okupljanja za više od 100 ljudi na istom zatvorenom mestu.\nOna je iste večeri održala treći u nizu martovskih koncerata. Ovakvim potezom pevačica, neosporno anđeoskog glasa, ugrozila je zdravlje oko 4.000 ljudi, ali i svoje lično, pozivajući se na zakon po kojem je zabrana okupljanja zvanično stupila na snagu dan kasnije, čime je pokazala da je veoma nesavesna, neozbiljna i neodgovorna, prvo prema sebi, a onda i prema svom narodu i da joj je novac važniji od života i zdravlja.\nDa zlo bude veće, Marija je, uprkos javnim apelima predsednika Aleksandra Vučića i najeminentnijih lekara i epidemiologa na konferenciji za medije koju je direktno prenosilo više televizija i na kojoj su saopšteni najnoviji zvanični podaci o zaraženima, kao i mere prevencije u cilju sprečavanja širenja zaraze, uporno pozivala ljude preko Instagrama da dođu na njen koncert. U pisanim, ali i usmenim, obraćanjima fanovima Šerifovićka je izrekla niz gluposti zbog kojih joj se pismeni deo nacije smeje.\nLjudi, slobodno dođite da se večeras družimo u Sava centru! Zakon stupa na snagu tek sutra, 12. marta. Nakon brojnih insinuacija i nagađanja to je je jedina tačna informacija. Od jutros smo na vezi sa svim predstavnicima institucija koje se bave javnim zdravljem, ali i ljudima iz MUP. Nikada ne bih rizikovala zdravlje ljudi, ali neka ovaj koncert bude glasna borba i podrška za sve ljude koji se bore sa virusom. Nećemo dati da nas korona slomi, muzikom i dobrom energijom se molimo za sve ljude širom sveta – napisala je Marija u jednom od skaradnih obraćanja svojim obožavaocima, među kojima, na sreću, ima osvešćenih, pa su njenu objavu prokomentarisali sledećim rečima: “Ovo je beskrupulozna glad za novcem i sebičluk”, “Je l’ za nju ne važi zakon”, “Zar mora koncert i nisam znala da se virus tera pesmom”, “Ko je odgovoran, neće ići na koncert, a ko oboli, Marija će mu otpevati ‘Molitvu’ da ozdravi”.\nNesavesno ponašanje, pored Marije Šerifović, pokazalo je blizu 4.000 ljudi koji su došli na njen koncert usred alarma zbog koronavirusa, kao i brojne javne ličnosti među kojima su bili Dušica Jakovljević, Ana Bekuta, Tamara Todevska i mnogi drugi…\nOVA DVA TAKMIČARA SU PLAĆENA VIŠE OD GLAVNE NAGRADE? Evo ko ima OGROMNI HONORAR u Zadruzi!\nVENČAO SE MIMA KARADŽIĆ, ISPLIVALA ŠOK FOTKA IZ CRKVE! Odveo pred oltar LEPU GLUMICU, a na nogama KLOMPE\nprvi September 2, 2020\nBIO SAM PRISUTAN KAD SU ZVALI TE MLADE GLUMICE…\nprvi January 18, 2021


"Hladno pivo" objavilo live album | BL Portal\n“Hladno pivo” objavilo live album\nJedan od najpopularnijih bendova u regionu “Hladno pivo” objavio je danas bogato opremljeno dvostruko DVD i Blu-ray izdanje “30 godina-Greatest Hits-Live”, na kome se nalazi snimak njihovog velikog koncerta održanog ove godine u zagrebačkom Domu sportova.\nNajnoviji video za pjesmu “Jednim osmijehom”, sa kultnog albuma “Šamar”, odabran je kao savršena najava ovog izdanja na kome se nalaze 32 hita kao što su “Samo za taj osjećaj”, “Nije sve tako sivo”, “Ezoterija”, “Pitala si me”, “Zimmer Frei” i “Politika”.\n“Ovaj snimak je audio-vizualna pripovetka o grupici ljudi i njihovim poklonicima, pripovjetka stisnuta u dva i kusur sata energije, emocija, zajebancije i guštanja. Nemoguće je prenijeti cijelu atmosferu s koncerta na ekran i zvučnike, no mi mislimo da nam je to dijelom uspjelo”, napisao je Zoki Subošić u predgovoru za knjižicu izdanja.\nBend ne želi ovde da se zaustavi, već nastavljaju da vrijedno rade na novim pjesmama, ali i brojnim nastupima koje za narednu godinu planiraju u Srbiji i regionu.\nIzdanje “30 godina – Greatest Hits – Live” može da se kupi u prodavnicama “Croatia Records”-a, a dostupno je i na Deezeru, kao i na ostalim digitalnim platformama.\nIduće godine Banjaluka dobija tri nova vrtića


Reč je o mladiću rođenom 1991. godine, koji je letos iz Prijepolja otišao u Ofenbah kako bi radio na građevini, gde je i ranijih godina odlazio na rad po nekoliko meseci, nakon čega bi se vraćao u rodno mesto. Pre dolaska u inostranstvo radio je i kao konobar u jednom prijepoljskom lokalu. Inače, poznanici kažu da je Fahrudin bio strastveni kockar, te da je tokom boravka u Prijepolju najviše vremena provodio u kockarnicama, gde se često i zaduživao.\ntaoci Lastin autobus incident u nemačkoj Fahrudin Kahrović


DOBIO ULTIMATUM: Čelnici Torina gube strpljenje sa Mihajlovićem (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.10.2017. • 18:12 Srbija Danas\nSVE JE SPREMNO: Ovo je novi izgled Arene za Evroligu (FOTO)\nLAŽNA ILI PRAVA FRKA: Ivica Iliev rekao sve što MISLI o igrama Sejdube Sume (FOTO)\n— Tuttosport (@tuttosport) 26. октобар 2017.\nSLUČAJ ANA FRANK: Miha OBJASNIO Italijanima o KOME je učio u SRBIJI (FOTO)\nBENITEZ SPREMIO DŽAK PARA: Mitrović postaje višak, Njukasl kupuje napadača za 20 miliona evra (FOTO)\nTagovi: Siniša Mihajlović, Serija A, FK Torino, Serija A 2017/18\nITALIJANI ODLEPILI: Dribling Kolarova „slomio“ i kičmu i kolena fudbaleru Krotonea (VIDEO)\nZOVU GA DELIJE I GROBARI: Evo šta im je ODGOVORIO Rade Zagorac (VIDEO)\nCIBOSI SKENIRALI CRNO-BELE: Subotić OTKRIO gde je Partizan NAJJAČI! (FOTO)


Arapska firma ne plaća nadoknadu za poljoprivredno zemljište | Autonomija\nArapska firma ne plaća nadoknadu za poljoprivredno zemljište\nPo povlašćenim uslovima, bez javne licitacije, dobili na korišćenje hiljade hektara oranica u Bačkoj\nPosle višemesečne komunikacije sa Ministarstvom odbrane, pa čak i žalbe povereniku zbog odbijanja da nam dostave informacije, ministar Đorđević je konačno otkrio da firma Al Rawafed za sada nije uplatila nikakvu naknadu za korišćenje državnog zemljišta. Reč je o 3,5 hiljada hektara zemlje u vlasništvu Vojne ustanove Morović u pogonu Karađorđevo.\nUz obavezu plaćanja naknade za zemljište, arapski investitori su se obavezali i da će uložiti šest miliona evra u sisteme za navodnjavanje.\nNakon potpsivanja ugovora sa kompanijom Al Rawafed iz Ujedinjenih Arapskih Emirata 2014, predstavnici države su najavljivali procvat srpskog agrara, višestruko veće prinose i milionska ulaganja u poljoprivredno zemljište.\nUgovorom je predviđeno da pre utvrđivanja ostvarenog godišnjeg profita, Al Rawafed Vojsci Srbije svake godine unapred, u mesečnim ratama, isplaćuje 15 odsto od planiranog profita. Podatak da do sada nije izvršena nijedna uplata znači ili da je kompanija Al Rawafed prekršila ugovor ili da u ovom trenutku ne predviđa profit u poslovanju.\nNa pitanje, zbog čega je mišljenje stručnjaka iz Vojske ignosriano, ministar odbrane Zoran Đorđević je rekao da je Vojska tokom pregovora radila analizu šta hoćemo i kako hoćemo, ali da niko nije izričito naveo da je ugovor nepovoljan.\n„Ja vama ne mogu da kažem pojedinosti ugovora, jer se radi o privatnoj kompaniji i poslovna je tajna kako oni posluju. Ali verujte to što smo uradili će biti, ne gore nego što je bilo državno“ rekao je ministar Đorđević i dodao da će biti još bolje ako rezultati Al Rawafeda budu bolji.\nAl Rawafed licencu dobila tri meseca pre ugovora s Vladom Srbije\nIako se u međudržavnom ugovoru između Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata, navodi da je Al Rawafed imenovana za ovaj posao kao vodeća poljoprivredna kompanija iz UAE, prema istraživanju Insajdera ta firma je licencu za rad dobila samo tri meseca pre potpisivanja ugovora s predstavnicima Vlade Srbije.


Velika Britanija: Džonatan Prajs kao princ Filip u seriji "Kruna" o britanskoj kraljevskoj porodici | Novosadski informativni portal 021\nBBC 14.08.2020. | 18:55 > 19:11\nDžonatan Prajs igraće vojvodu od Edinburga\nPosle uloge kralja, pape i kardinala, glumac Džonatan Prajs igraće i princa, ovog puta u Netfliksovoj seriji „Kruna".\nOvaj velšanin nominovan je za Oskara početkom 2020. godine za ulogu u Netfliksovom filmu „Dvojica papa".\nSada će igrati zajedno sa Imeldom Stonton, koja igra kraljicu Elizabetu II, u poslednje dve sezone serije koje obuhvataju period od devedesetih do početka 2000. godine.\nKo je Džonatan Prajs?\nPrajs u ulozi kralja Lira 2014. godine\nOvaj 73-godišnji glumac poznat je i po radu u pozorištu - osvojio je dve Toni nagrade 1977. godine i nagradu Lorens Olivije 1980. za ulogu Hamleta.\nRekao je da mu je rad na Hamletu pomogao da preboli nasilnu smrt oca, trgovca, kojeg su napali čekićem.\nKada je preminuo, Prajs se spremao da igra u „Komičarima" na Brodveju, što je značilo da ne može da ode kući na sahranu.\nNjegov Hamlet smatra se jednom od najboljih modernih interpretacija, a 30 godina kasnije dobio je pohvale i za tumačenje uloge Šekspirovog kralja Lira.\nPrajs je nastavio da radi - igrao je u filmovima „Brazil", „Evita", „Sutra ne umire nikad", „Pirati s Kariba".\nNominaciju za Oskara dobio je ovog januara za ulogu pape Franje u filmu „Dvojica papa".\nKoje priče će ispričati „Kruna"?\n„Kraljica je mnogo tolerantna", rekao je vojvoda od Edinburga 1997.\nDevedesetih nije bilo mnogo drama o kraljevskoj porodici. Tokom decenije desilo se mnogo toga - razvod princa Čarlsa i princeze Dajane, raspad braka princa Endrua i Sare Ferguson, požar u Vindzoru, kao i Dajanina smrt koja je dovela kraljevsku porodicu u krizu.\nSerija će možda obuhvatiti smrti princeze Margarete i kraljice majke, koje su se desile u razmaku od sedam nedelja 2002. godine, kao i kraljičinog zlatnog jubileja tog leta.\nMet Smit (levo) i Tobajas Menzis igrali su princa Filipa u seriji\nVojvoda od Edinburga godinama je savestan partner kraljici, ali početkom devedesetih njegovo ime često je dospevalo na naslovne strane zbog nepristojnih izjava.\nJednom je 1995. godine pitao instruktora vožnje iz Škotske: „Kako držite lokalce treznim dovoljno dugo da prođu test?".\nKraljica i vojvoda od Edinburga su 1997. godine obeležili zlatnu godišnjicu. On je objasnio tajnu srećnog braka na sledeći način:\n„Tolerancija je najvažniji sastojak. Možda nije bitan kada je sve kako treba, ali je apsolutno važan kada stvari postanu teške. Kraljica je jako tolerantna".\nKo će igrati ostale članove kraljevske porodice?\nImelda Stonton (levo) i Lesli Menvil igraju kraljicu i princezu Margaretu\nPrajs će poći koracima Meta Smita i Tobajasa Menzisa, koji su igrali princa u prethodnim sezonama.\nPrajs i Stonton, koja će preuzeti ulogu od Olivije Kolman, igrali su zajedno 1994. godine u filmu „Smrtonosni savet".\nLesli Menvil će igrati princezu Margaretu.\nDžoš O'Konor i Ema Korin igraće Čarlsa i Dajanu u predstojećoj četvrtoj sezoni, ali nije poznato da li će nastaviti da glume u seriji posle toga.\nDžilijan Anderson će igrati premijerku Margaret Tačer.\nTo nece biti teska uloga, verujem da ce u filmu od 2 sata lik mozda izgovoriti "dobardan".


Home Republika SrpskaPage 191\nRS: POZITIVNO 50 LICA OD TESTIRANIH 237\nJuli 14, 2020 Objavio Novinar4 U Republika Srpska, Vijesti Komentari su isključeni\nU Republici Srpskoj u posljednja 24 časa na virusa korona pozitivno je 50 lica od testiranih 237, a umrlo je dvoje iz LJubinja i sa Sokoca, rečeno je danas u Banjaluci na konferenciji za novinare predstavnika Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske. Vršilac dužnosti direktora Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske Branislav Zeljković rekao je [...]\nSMIJENJENA V.D. DIREKTORA BOLNICE “SVETI VRAČEVI” MILICA LOVRIĆ\nJuli 13, 2020 Objavio Novinar4 U Republika Srpska, Vijesti Komentari su isključeni\nVlada Republike Srpske razriješila je Milicu Lovrić funkcije vršioca dužnosti direktora Bolnice “Sveti Vračevi” u Bijeljini, a na tu poziciju imenovala je Zlatka Maksimovića, rečeno je Srni u Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite Srpske. “Razlog za ovu kadrovsku promjenu su propusti u organizaciji i sprovođenju mjera s ciljem sprečavanja širenja novog virusa korona u Bolnica [...]\nU BiH je, prema procjenama, zaostalo još oko 105.000 mina, od čega u Republici Srpskoj 30.000 i zato se svakodnevno sprovode protivminske aktivnosti, izjavio je danas šef banjalučke Kancelarije Centra za uklanjanje mina u BiH Bojan Klepić. “Centar za uklanjanje mina u BiH – Kancelarija Banjaluka, u čijoj nadležnosti se nalazi područje Republike Srpske, svakodnevno [...]\nRS: ZARAŽENO 119 LICA, NAJVIŠE IZ BANJALUKE\nJuli 11, 2020 Objavio Novinar4 U Republika Srpska, Vijesti Komentari su isključeni\nKod 119 lica u Republici Srpskoj potvrđen je virus korona u protekla 24 časa, a najviše ih je iz Banjaluke – 27, podaci su Instituta za javno zdravstvo. Osim Banjaluke, virus je potvrđen kod 12 lica iz Zvornika, po devet iz Foče i Nevesinja, sedam iz Istočnog Sarajeva, po pet iz Bijeljine, Trebinja, LJubinja i [...]


film - Zg80 - trailer\nU kinima od: 01.09.2016 (Hrvatska)\nRedatelj: Igor Seregi\nProducent: Ivo Balenovic, Robert Cukina\nUloge: Mladen Andrejevic, Rene Bitorajac, Marko Cindric, Filip Detelic, Igor Hamer, Marko Janketic, Mijo Jurisic, Matija Kacan, Danica Maksimovic, Srdjan Miletic, Lazar Miljkovic, Domagoj Mrkonjic, Mario Petrekovic, Nikola Rakocevic, Iva Stefanovic\nSažetak - Zg80\nOva akcijska komedija prati grupu navijača 'Bad Blue Boysa’ koji odlaze na utakmicu između NK Dinamo i FK Crvena Zvezda gdje ih očekuju njihovi tadašnji najveći rivali – Delije. Utakmica pokreće niz događaja koji dovode do pravog navijačkog rata na ulicama Beograda. Impresivna glumačka ekipa sjajno je uprizorila autentičan, neuljepšan navijački duh i vrijeme u kojem se radnja filma događa.\nMladen Andrejevic | Rene Bitorajac | Marko Cindric | Filip Detelic


Naslovna | Lepota | Kosa | 7 stvari koje Francuskinje nikad ne rade prilikom nege kose\nUkoliko niste primetili, „I woke up like this“ look je trenutno top trend i glavni #hashtag u beauty svetu. A ko bolje reprezentuje pomenuti stil od besprekorno šik Francuskinja sa njihovom undone frizurom i licem koje tek pokriva hidrantna krema, balzam i maskara? Nama ne pada na pamet niko drugi.\nStajliš stanovnice Francuske odavno izazivaju zavist kod velikog broja ženske, svetske populacije i to najviše jer je tajna njihove lepote krajnje jednostavna: dobra ishrana i nekoliko osnovnih beauty pravila i voila!\n(7 fantastičnih beauty pravila koja će učiniti čudo za vašu kožu)\nNa primer, opšte je poznato da Francuskinje ne provode sate ispred ogledala, pa ni minute da bi se našminkale. Ali kakva je stvar sa negom kose? Malo smo zavirili u knjigu How to be Parisian Wherever You Are koju je uz pomoć prijateljica napisala jedna od najstilizovanijih french dama, Caroline de Maigret.\nFrancuskinje nikada: Ne farbaju kosu\n“Izbegavajte da farbate kosu a ako već to praktikujete, farbajte je u malo svetliju ili malo tamniju nijansu od vaše. Farbanje dolazi samo u obzir ako su vam se pojavile sede vlasi.”\nDe Maigret se kune da je ovo pravilo kog se skoro svaka Francuskinja pridržava—poštujte majku prirodu i držite se boje koja vam je prirodna.\nFrancuskinje nikada: Ne suše svoju kosu sa fenom\n“Kada operete svoju kosu, nemojte da je sušite fenom (zapravo, bacite ga ovog časa) i umesto njega sušite je kada je leti prirodnim putem, a zimi je umotajte u peškir i tako je osušite.”\nFrancuskinje nikada: Ne peru svoju kosu svaki dan\n“Uopšte nije zdravo niti preporučljivo da kosu perete svaki dan, pa ni na dva dana…obavezno napravite pauzu od nekoliko dana, 3 ili 4 poželjno je. Ukoliko ne možete da izdržite podignite je poslednjeg dana u rep ili punđu.”\nFrancuskinje peru kosu u proseku svakog trećeg dana.\nFrancuskinje nikada: Ne koriste aksesoare za kosu\n“Stvarno ne vidimo poentu ukarašavanja kose koja je sama po sebi dovoljan ukras.”\nKratka, duga, ravna, razbarušena… Nema veze. De Maigret vas savetuje da kosu pustite da bude slobodna. Bez šnala, bez traka, bez gumica, bez tijara, rajfova.\nFrancuskinje nikada: Ne izlaze iz kuće s mokrom kosom\n“Izbegavajte da perete kosu rano ujutru jer koliko god da ste brzo i temeljno osušili je, hladan svež vazduh napolju može da vas prehladi.”\nHello, kako vam je to chic? Umesto da izađete s polumokrom kosom, bolje da spavate s mokrom umotanom u peškir. To će vam po Caroline dati volum i zanimljiv oblik koji je odlika pravih Parižanki.\n(Kako da budete prava Parižanka)\nFrancuskinje nikada: Ne izlaze iz kuće a da prethodno nisu naparfemisale kosu\n“Mrvica parfema na vašoj koži, tačno iz uveta ili na vratu nikome nije škodila…”\nPretpostavljamo da je u pitanju Chanel No. 5.\nFrancuskinje nikada: Nemaju problem sa vrućinom\n“I zahvaljuju se svaki dan na suncu koje hrani njihovu kosu i čini je prelepom: malo suvom, malo svetlijom, malo usoljenom.”\nDa li vam je potreban još neki savet? Nama nije.\nKratka kosa Nega Nega kose lepota Beauty saveti Kosa


roccat | RUR eSports\nDvojac Kliktecha u EULCS sastavima timova – Sacre i EdinPriqtel potpisali za...\nJedan od najboljih League of Legends igrača sa ovih prostora i definitivno najbolji top lejner na Balkanu, Toni “Sacre” Sabalić, postao je drugi hrvatski igrač koji je pojačao četvorostrukog evropskog LoL šampiona, ekipu G2 Esports. Pored Sacrea, EULCS-u se pridružio i njegov kolega iz Kliktecha, Dimitar “EdinPriqtel” Piskov, koji će nastupati za ekipu Roccat. Objavljen […]\nEULCS: Fnatic i G2 pružili spektakl fanovima! Roccat i Misfits u totalnom troll lu...\nNa poslednjem susretu u grupnoj fazi, G2 i Fnatic ostavili su srca na Poljima Pravde! Iako je Fnatic pobedio sa 2 prema 0, G2 je oba meča pružio veliki otpor. U prvom meču, oba tima su bila izjednačena, dok G2 nije uzeo barona, a zatim je krenuo da preuzima inicijativu, ali su zato pohlepno krenulu […]\nG2 i Roccat otvaraju poslednje kolo, Fnatic sa NiP-om za osiguravanje prvog mesta\nPoslednje kolo EULCS počinje danas. Prvog dana igraju G2 i Fnatic protiv svojih rivala sa dna tabele, ekipama Roccat i Ninjas in Pyjamas. G2 će se uzdati u čudo, dok Fnatic pobedom može obezbediti mesto u plej-ofu. G2 i Roccat otvoriće poslednje, deseto kolo EULCS. Ni jedna ni druga ekipa ne mogu izgubiti svoje mesto, […]\nEULCS: Roccat i UOL otvaraju sedmo kolo, G2 na megdan ekipi H2K\nOve nedelje na programu su mečevi sedmog kola EULCSa. Današnje mečeve igraju Roccat i Unicorns of Love, kao i H2K i G2. Program mečeva počinje u uobičajenom terminu od 17h. Prvi meč igraju Roccat i Unicorns of Love. Roccat ne zna za pobedu već poslednja 4 kola, dok je UOL prvoplasirana ekipa u grupi B […]\nEULCS: Duel Nindža i tima Vitality otvara peto kolo\nNakon završetka Rift Rivals turnira, došlo je vreme da se vratimo na regularne lige širom sveta. Danas počinje peto kolo evropskog LCSa, u standardnom terminu od 17h, a i u ovom kolu igraju se takozvani “mešani” mečevi u kojima se sastaju ekipe iz obe grupe. Prvi meč igra se od 17h, a u njemu će […]\nJuče su odigrana poslednja 2 duela kojima je okončano treće kolo. Po jedan meč igrao se u svakoj od dve grupe, a evo i njihovih rezultata: U prvom meču, igranom od 17h, sastale su se dve najlošije ekipe grupe A, Roccat i Ninjas in Pyjamas. Roccat je opravdao ulogu favorita i sa ubedljiva dva gejma […]\nEUCLS: Poslednja dva meča trećeg kola igraju se danas\nMečevi drugog dana EULCSa imali su neočekivane ishode. Nijedan od dva duela nije dobio favorit, pa se stanje na tabelama malo izmenilo. U prvom meču dana, od 17h, odigrao se derbi drugoplasiranih ekipa grupe A, G2 i Misfits. Misfits je dobio prvi gejm, ali je G2 odmah izjednačio. Činilo se da će G2 preokrenuti i […]\nEULCS: Drugi dan trećeg kola se igra danas\nNakon jučerašnjih mečeva trečeg kola koji su se igrali u obe grupe, plave ekipe izašle su kao pobednici. Najveće iznenađenje napravila je ekipa Roccat, koja je posle ubedljivog poraza u prvom gejmu, preokrenula i pobedila prvoplasirani Fnatic sa 2-1. Meč grupe B igrao se između poslednje i pretposlednje ekipe u grupi. Derbi začelja pripao je […]\nEULCS: Druga nedelja počinje, derbi grupe A već prvog dana!\nDanas počinje druga nedelja najelitnijeg evorpskog LoL takmičenja, EULCSa. Kao i uvek na porgramu su 2 meča, oba iz grupe A, od 17h i 20h. Prvi duel, ne baš tako očekivan kao drugi, igraju Misfits i novajlija lige, Ninjas in Pyjamas. Obe ekipe u ovaj meč ulaze nakon poraza od 2-0 protiv Fnatica, ali ipak […]\nJungler Misfits akademije pojačava Roccat!\nOsamnaestogodišnji holandski jungler i igrač koji je pružao odlične partije u Challenger Series mečevima, Milo “Pridestalker” Vens, popunio je rupu na poziciji junglera u ekipi Roccat koja je nedavno ostala bez junglera koji je prešao upravo u Misfits. Pridestalker je poznat po igranju agresivnih junglera u Misfits akademiji, poput Gravesa Rengara i Kha’Zixa sa kojima […]\nIpak nisu samo glasine, Misfits uzeo junglera timu Roccat!\nPre malo više od 7 dana, objavili smo vest da je EULCS tim Misfits ostao bez junglera i kao glavnu metu izabrali su junglera tima Roccat Nubar “Maxlore” Sarafien. Nepunih 10 dana je cela vest delovala kao transfer spekulacija, ali sinoć je sve potvrđeno. KaKAO je imao mnogo poteškoća da se uklopi u tim. Poznato […]


Iz polisa u polis - Via Balkans\nIz polisa u polis\nOvom putopisu prethodi članak: „Izlet u Tursku“\nPosle odletovanog letovanja u Aleksandropolisu, krenuli smo na još tri dana – bonus letovanja, opet u polis, ali ovoga puta Urano-polis. Ovo mestašce nam je, kao i pre tri godine, poslužilo kao baza za pokloničku posetu Hilandaru. Blagoslov za jednodnevnu posetu Hilandaru (jedno noćenje) tražili smo (i dobili) pre nekoliko meseci, i ostalo nam je da odemo do manastira i, iz prve ruke, vidimo dokle je stigla njegova obnova, proistekla iz onog nesrećnog požara, marta 2004. godine.\nOd Aleksandropolisa do Uranopolisa ima skoro 300 kilometara. S obzirom da se između ova dva mesta najvećim delom pruža čuveni, prelepi Egnatia auto-put, može se reći da vam je za teleprontovanje iz polisa u polis potrebno oko dva i po sata. E sad, znajući da bi to bilo veliko razočaranje za vas, čitaoce, mi smo malo krivudali po Grčkoj, i uspeli da napravimo skoro 100 kilometara više, a za transfer do Uranopolisa trebalo nam je skoro deset sati! Kako? Lako!\nGutajući kilometre auto-puta svetlosnom brzinom, brzo se stiže do Komotinija, a odatle – ko ide za Srbiju – može da krene ka Rodopima, skokne do graničnog prelaza Makaza (grčka strana) – Lozengradci (bugarska strana), a zatim dalje, preko Krdžalija da stigne do Plovdiva, i nastavi poznatim putem do Sofije.\nMalo kasnije, što nam se učinilo kao dobra ideja, siđosmo sa autoputa i skrenusmo ka Porto Lagosu, mestu koje se nalazi na uskom kopnenom pojasu između jezera Vistonida i Egejskog mora (zaliva Vistonijas). Nažalost, Porto Lagos nije opravdao očekivanja, što se tiče prirode i pejzaža, a ni samog mesta. Pet minuta predaha smo utrošili da obiđemo kopneno-morski nedeljni buvljak (po tezgama, čamcima, i gde sve ne) sa šarenom ponudom, od „Ol-star“ patika za petnaestak evra, do tek upecanih i istranžiranih raža.\nPovratak na Egnatiju značio je da smo brzo došli i do Kavale, a tu smo se dramatično (kako bi drugačije?) odvojili ka mestu Drama. Posle kraćeg uspona (tuda je vodila obilaznica oko Kavale), ostavljajući skoro 2000 metara (tj. 1956) visok vrh planine Pangeon, po imenu Kutra, sa leve strane, krenuli smo ka (čuvenom) arheološkom nalazištu – Filipi.\nMalo pre Filipija, nalazi se selo Krinides (negde stoji i: Krenides; a na grčkom znači „Izvori“; možete i kroz njega da stignete do nalazišta), vredno za pomenuti samo po jednoj stvari. Negde u jugoistočnom delu sela (dakle, kad skrenete sa glavnog puta u Krinides, na prvom odvajanju idete desno, a zatim ponovo desno) nalazi se jedan neobičan spomenik, ogroman kamen koji je nekada stajao uz rimski Egnatija autoput. Podigao ga je jedan od rimskih veterana – oficira, a Grci ga zovu „Veliki kamen“ ili „Uspravna stena“, tj. „όρθια πέτρα“ (ortija petra – ako vam zatreba „izgovor“ da pitate nekoga od meštana gde se nalazi ova stena, koju su, opet, Turci nazivali „Ντικιλί Τας“. Mada, u muzeju u Filipiju možete videti da je ovo „Dikili Tas“ ujedno i naziv preistorijskog naselja ili utvrđenja koje se nalazilo na ovome mestu?\nA Turci su u celoj priči bitni jer je baš za vreme njihovog prisustva na ovim prostorima vladala legenda da ovaj kamen predstavlja, ni manje ni više, nego Bukefalove (čuveno konjče Aleksandra Makedonskog) jasle. A zbog legende su, zatim, lokalne žene grebuckale ovaj kamen i od njegovog praha pravile napitak (πέτρα-κωλα?) nakon čijeg ispijanja su njihovi budući sinovi trebalo da budu jaki i moćni kao Aleksandar Veliki (dakle ne kao Bukefal, već kao njegov gazda). Ako se napitak spremi polovično, ko zna, mogao je da se rodi i neki mali kentaur?\nUglavnom, zbog tog grebuckanja kamena, on je u svom podnožju sav nikakav i izlizan, ali dovoljno stabilan da vam se ne sruči na glavu sa svojih nekoliko metara visine i ko zna koliko tona težine. Kad vidite koliki deo kamena je izgreban, morate da pretpostavite da ovde celokupna ženska populacija pati (ili je patila?) od kamena u bubregu!\nI tako, uzdržavši se od grebanja uspravne stene, stigli smo brzo i do Filipija. A to vam je jedno veoma prostrano, divno uređeno (i pešački zahtevno) arheološko nalazište, drevni istočnomakedonski antički grad, iz minus 360-te godine (tj. 360. p.n.e). Tek što su ga izgradili, svega minus četiri godine kasnije, osvojio ga je makedonski kralj Filip Drugi, pa možete pogoditi zašto se mesto, i dan danas, zove Filipi. Iz bogate istorije da pomenemo da se ovde odvijala bitka (42. p.n.e) između dve rimske vojske – Drugog trijumvirata (Marko Antonije i Oktavijan) i – Cezarovih ubica (Kasija i Bruta), završena pobedom prvih i samoubijanjem ubica, a zatim i događaj – posetu Svetog Pavla, kada je nastala i njegova „Poslanica Filipljanima“. Poseta se odigrala negde oko 50. godine nove ere, a deceniju kasnije, dok je bio zatvoren u Rimu, apostol Pavle piše poslanicu: „Pavle i Timotej, sluge Isusa Hrista, svima svetima u Isusu Hristu koji su u Filipima, sa episkopima i đakonima: Blagodat vam i mir od Boga Oca našega i Gospoda Isusa Hrista. Zahvaljujem Bogu mojemu kad god se setim vas. Svagda u svakoj molitvi mojoj sa radošću moleći se za sve vas, što vi postadoste zajedničari u jevanđelju, od prvoga dana pa do sada!“\nGrad je životario sve negde do 14. veka, a danas je to turistička lokacija sa pomenutim velikim nalazištem, velikim delom za odmor i zabavu turista – pre i posle obilaska lokacije i sa jednim veoma lepim muzejem.\nNa brdu, što zahteva daleko više turističke energije i vremena nego što smo mi imali, nalaze se i ostaci tvrđave, koja je pobednicima i vladarima omogućavala da vladaju celom ovom plodnom dolinom, kao i da kontrolišu strateški prolaz između Amfipolisa i Neapolisa, kao i da kontrolišu obližnje rudnike zlata. O Amfipolisu malo kasnije, a Neapolis vam je – današnja Kavala.\nI tako šetate Filipijem, i zamišljate kako su ovuda, tokom prethodna dva i po milenijuma takođe šetali neki ljudi, što Makedonci, što Grci, što Rimljani, pa malo sedeli u amfiteatru, malo u rimskom forumu, pa išli da se pomole – prvo bogovima, pa Bogu, u velikim hramovima i zatim sedeli u (mora da ih je bilo?) u grčkim tavernama i rimskim picerijama.\nI što bi izgrađeno, to bi zatrpano, da bi negde sredinom devetnaestog veka Filipi počeo ponovo da izlazi na svetlost dana. Osim već pomenutih – amfiteatra i foruma – pronađeni su i ostaci dve velike bazilike, javnih kupatila, odbrambenih zidova, oktagonalne crkve, privatnih rezidencija, nekropola sa grobnicama… Nalazište se, inače, nalazi u podnožju obližnjih brda, jedan deo ukotvljen na samoj padini, a drugi malo niže, odvojen velikim stepeništem, kao i asfaltnim putem od tog gornjeg dela.\nNa zapadnom delu nalazišta stacioniran je omanji muzej, sa svoje dve sekcije i četiri galerije (i dva sprata), koji pokriva različite vremenske periode – prva sekcija u svoje tri galerije oslikava živopisnu istoriju od nastanka i osnivanja Krinidesa, u doba pre nove ere, pa sledi era kolonista sa Tasosa, zatim života Filipija u helenskom periodu, pa rimskog perioda i njihove kolonije, sa – verovatno – periodom najvećeg blagostanja. Druga sekcija i galerija prikazuju periode ranog hrišćanstva i vizantijskog perioda, sve negde do desetog veka.\nNe morate da budete umetnik niti istoričar umetnosti da biste uočili lepotu izloženih eksponata, zlatne tijare, zlatnog venca, sličnog onima sa glave kralja Filipa Drugog iz grobnice u Vergini, pa zlatnih novčića kovanih sa njegovim likom, predivnih skulptura, odrubljenih glava, prikaza mozaika iz oktogonalne crkve posvećene apostolu Pavlu i jedne jedva sačuvane bronzane ruke, raznih alatki iz svakodnevnog života Filipljana i čega sve ne.\nI, da ne zaboravim – ulaznica za nalazište je tri evra, a za muzej dva, a kupovinom obe karte, dobijate ih za četiri evrića. Muzej jedino ponedeljkom radi od 13h30 do 20 časova, a svim ostalim danima (i nedeljom) od 8 do 20 časova.\nMožda samo kilometar dalje ka severu, naslonjeno na Filipi, nalazi se i mesto Lidija, sa istoimenom rečicom, i bazilikom Svete Lidije.\nSveta Lidija je, inače, bila prva hrišćanka koja je krštena na tlu Evrope. Rođena je u Tijatiri, gradiću u pokrajini (opet) Lidiji, u Maloj Aziji, a živela je baveći se farbanjem tkanina, i to u visokocenjenu purpurnu boju, boju careva i kraljeva, boju koja se dobijala iz određenih vrsta morskih mekušaca (po tome je poznat kraj oko ostrva Kitira, na jugu Peloponeza). Ona je, uglavnom, i pre nego što je apostol Pavle krstio, postupila hrišćanski i ponudila gostoprimstvo i apostolu i njegovim pratiocima – Timoteju, Luki i drugima. Sveti apostol Pavle je, negde u regiji današnjeg mesta Lidija, osnovao bogomolju i tako kasnije krstio „i Lidiju, i dom njezin“. U svakom slučaju – ne samo Lidija, već i ostali Filipljani, činili su sve što su mogli da pomognu Pavlu i obezbede mu sve potrebne stvari, na čemu im je ovaj bio (i ostao) zahvalan.\nBazilika Svete Lidije je danas čitav jedan mali kompleks, u kome se nalazi crkva – krstionica, okružena konacima ali i brojnim arheološkim tragovima – možda prethodnih bogomolja. Crkva je novijeg datuma, iznutra obložena mermerom, sa krstionicom u centralnom delu, živopisana i u jednom delu ulepšana velikim mozaičkim freskama, bogato obloženim zlatnim listićima. Osim što se ovde krštavaju novi hrišćani iz Filipija, Kavale i Drame – ovde dolaze i ostrvljani sa Tasosa, kao nekada davno – da obiđu svoje stare kolonije.\nInače, ima na ovom području još puno legendi, istorije ali i mistike, kao, na primer, priče o makedonskom trouglu, čija se temena nalaze – prvo – u Filipiju, drugo – kod Amfipolijskog lava i treće – u oblasti Aros na Tasosu. Taj trougao ukazuje na neke još neotkrivene grobnice, neko veliko blago ili neka nama još neshvatljiva čudesa. Prava drama, iza koje nam je jedino preostalo da nastavimo ka Drami.\nVreme se nešto kvarilo, a ceo venac Pangeona bio je potpuno u tmurnim oblacima. To i nije bila neka opasnost – jer smo ionako za dalje planirali da obiđemo jednu pećinu, a tu kiša može da nam pada do mile volje. Elem, negde na periferiji Drame, nailazi se na skretanje ka Seru, tj. na jednu malu obilaznicu, koja vas vodi tamo gde smo mi krenuli. Posle nekoliko kilometara prolazi se kroz prvu veliku raskrsnicu, sve sa semaforima, gde samo treba nastaviti dalje ka Seru. Malo dalje je druga takva raskrsnica, gde već stoji znak za Alistrati (i Amfipolis). Ako promašite neko od skretanja, u najgorem slučaju ćete stići odmah u Amfipolis, ne videvši pećinu usput, a ako baš baš promašite prava skretanja stići ćete posle nekog vremena i do prelaza Eksohi/Ilinden koji vas vodi u Bugarsku (pa dalje preko Goce Delčeva i Banskog – ka Sofiji), što možda ne bi bilo zgodno.\nŠalu na stranu, lepim, širokim putem stižete u selo Alistrati, a iz njega se skreće na uzani, šest kilometara dugačak put do same pećine, a tu vam je i kanjon reke Agitis, još jedna prirodna lepota ovoga kraja.\nMoram da kažem da smo se u životu nagledali pećina – i po Srbiji i po Grčkoj. Divna je i Resavska pećina, i Ceremošnja, poseban doživljaj je pećina Diros na Peloponezu (jer se obilazi čamcem), ali Alistrati je čudo nad čudima. To je prava „zipovana“ pećina, jer se na malom prostoru nalazi tako neverovatna količina pećinskih ukrasa i nakita da je to pravo čudo. Pećina je otkrivena relativno skoro, 1959. godine, a 1998. godine otvorena je za posetioce. Za te posetioce, tj. za nas, na raspolaganju je oko kilometar uređene staze, a postoji još oko dva-tri kilometra staze u najavi, gde za sada špartaju samo speleolozi i geolozi i ostali -olozi.\nCeo kompleks oko pećine (sa restoranima, radnjicama, kamenom fontanom) je ukusno uređen, a ka pećini vodi široka kamenom popločana staza, koja vas zatim, kroz veliku crvenu kapiju, uvodi u stotinjak metara dugačak, osvetljeni tunel, a zatim i u samu pećinu. Na ulazu u pećinu, kažu, a ja ga nisam video, stoji natpis: „Odgovor tame na dela svetlosti“, rečenica koja na divan način opisuje šta ćete videti unutra.\nFotografisanje u pećini je, nažalost, zabranjeno, pa mi verujte na reč da smo se nagledali kristalno čistih belih stalaktita, stalagmita, po nekoliko metara dugačkih, tj. visokih – nekih koji još čežnjivo gledaju jedni ka drugima, a neki u konačnom poljupcu ostvarenom nakon mnogo, mnogo godina (pećinski ukrasi rastu po milimetar godišnje, pa vi vidite koliko im treba da se nađu kad krenu odozgo i odozdo, a dvadeset metara između njih!).\nOsim pomenutih ukrasa, tu su i helaktiti (oni rastu divlje – u svim mogućim pravcima, pa na kraju izgledaju kao morski korali), pa su tu prave kamene draperije, pa neki nakit neobične tamnije boje za koje nam je vodič rekao da ih zovu „brokoli“, a u pećini se mogu videti i neverovatni oblici nastali kombinacijom svih ovih – ita, korala i brokolija, pa ovde možete videti i jedan pravi Partenon!\nPećinski svodovi su visoki i do 30 metara, a tokom šetnje se spuštate do nekih 70 metara ka središtu zemlje, na prijatnih 15-16 stepeni Celzijusa. Obilazak pećine traje otprilike 40-50 minuta, i nakon toga vam postaje potpuno jasno zašto su pećinski ljudi živeli u pećini – imali su oko za lepotu!\nInače, bili smo predvođeni simpatičnim mlađanim vodičem, a u grupi smo bili nas četvoro i još jedna tročlana grčka porodica. Bila je to komična situacija – kada se vodič obrati prvo zemljacima, pa im o nečemu priča pet minuta, a onda se obrati nama i kaže samo „You can see nice drapery here. In Greece, we say „drapery“ for this. Okay?“ a onda nastavi da priča još pet minuta na Grčkom, pa se okrene opet ka nama i kaže „We say for this „broccoli“. Okay?“ i nastavi da priča na maternjem, a istovremeno i sebi poznatom jeziku. A na sve to se moja supruga još prevari pa uzme nešto da ga pita na engleskom. Posle trominutnih konsultacija sa Grcima, pregovarajući šta znači reč „only“ i ponavljajući je uzbuđeno više puta, odgovorio nam je na kraju nešto deseto što ga niko nije ni pitao, ali da nas je cela ta komunikacija dodatno zabavila – jeste. A kad ste u pećini, ionako je najbolje da samo gledate, gledate i gledate i ne dopustite nikakvim vodičima da vas ometaju u tome.\nU pećini nije bilo slepih miševa, mada je vodič rekao da ih ima – ako je razumeo šta smo ga pitali, sve usput mašući krilima da dočaramo kako to oni lete kroz pećinu. Možda je trebalo da se okačimo naglavačke, nogama za tavanicu ili neki stalaktit, da bude potpuno jasno šta ga pitamo, ali bili smo već umorni, a i ja sam već mator za takve akrobacije.\nIzađosmo na svetlo dana (što je uvek lepo, nikad čovek ne zna šta bi bilo da drmne zemljotres dok je u pećini?), i uputismo se ka Grku koji radi na blagajni (taj je bio pravi poliglota u odnosu na vodiča) da ga pitamo gde je taj kanjon reke Agitis i da li i odakle ide taj turistički vozić koji vas vodi duž kanjona (Ćira, tj. Ćiros na grčkom) pa da malo i mi uživamo u evropskim vozovima. (Kao svaki turista – štreber, i ja sam se pripremio i znao sam tačno da tu ima neki voz, šta usput ima da se vidi, i slično). Čovek nas uputi kroz neku kapiju ka kanjonu, i reče da je to odmah kod male železničke stanice, ali da voz ove godine ne saobraća (kriza, štednja…).\nProšetasmo tih pedesetak metara do stanice, tamo žive duše nema, pusta pruga i svuda okolo visoka trava, niti kanjona niti reke! Da baš ne ostanemo bez uspomene, legnem ja preko pruge kao u filmovima Čarlija Čaplina, napravimo par fotografija i vratimo se nazad. U međuvremenu, pristigla je neka žena, više hijerarhijske pozicije turističkog poslanstva, koja je bila, opet, poliglota u odnosu na blagajnika, a u odnosu na vodiča je bila, recimo, kombinacija Emili Bronte i Dž. K. Rouling. I kaže ona nama – „Tu je odmah kanjon: čim pređete prugu, krenite još tridesetak metara napred i izlazite direktno u kanjon. Samo,“ kaže ona, „pazite kad prelazite prugu, tu prolazi brzi voz Solun – Aleksandropolis!“\nI tako sad mogu da slavim Vidovdan kao novi rođendan!\nVratimo se mi na mesto foto-zločina, i stvarno, dođosmo do kanjona, koji se, naprosto, odjednom pojavljuje pred vama. Skoro da upadnete u njega. Dobro, ne baš tako dramatično, ali kao da je cela ta visoravan nekim zemljotresom pocepana na pola. Vremena smo imali tek da bacimo pogled levo i desno, sa obližnjeg vidikovca, a ko ima vremena može da šeta uređenim stazama pored kanjona, može da pređe mostom na drugu stranu, a može i da se spusti raftingom niz Agitis, u dužini od nekih desetak kilometara. Kažu da je to i pecaroški raj.\nPutovanju nikad kraja, već se polako bližilo veče, kišica dosađivala, a mi još daleko od Uranopolisa! Istim putem nazad do Alistratija, a onda se od glavnog puta ka Seru ubrzo odvaja krak ka Amfipolisu. To je, takođe, arheološko nalazište, koje pretenduje da postane jedno od najzačajnijih grčkih nalazišta, zahvaljujući poslednjim i tekućim iskopavanjima, a ovde se, na nekoliko lokacija, dobro obeleženih, nalazi i nekoliko stvari – od ostataka staroga grada i okolnog zida, starog mosta, severnog zida, kompleksa rimskih zgrada, stare gimnazije i velike grobnice za koju je još nejasno čije to ostatke skriva (pominjani su i sin Aleksandra Makedonskog, kao i njegova majka Olimpijada…), pa je tu i muzej i – na kraju – čuveni Amfipolijski lav.\nPut do grobnice na brdu Kasta, čiji ulaz čuvaju dve obezglavljene sfinge, nije još završen (odjednom je pred vama zemljani put, što nas je odvratilo od daljeg istraživanja), a kao što se to dešava i drugim investicijama i poslovima u Grčkoj, i ovde je udarila kriza, pa nema novca za ozbiljnije radove na lokalitetu.\nStari Amfipolis je osnovan u petom veku pre nove ere, a bio je kasnije poprište velike bitke između Sparte i Atine, a zatim i mesto pripreme za osvajačke pohode Aleksandra Velikog na Persiju i Indiju. U Amfipolisu je rođen i čuveni Nearh, admiral Aleksandra osvajača, ali je spomenik – Amfipolijski lav ipak posvećen drugom velikom admiralu – Laomedonu sa Lezbosa. Lav je nastradao tokom vekova, možda ga je i obližnja Struma (Strimonas) poplavila, srušila i zatrpala, da bi ga zatim ponovo pronašli tokom Balkanskih i Velikog rata, i to kopajući vojničke rovove na ovome mestu. Neka korist od ratovanja! Spomenik je konačno obnovljen i podignut na veliko kameno postolje 1934. godine, kako to jednom lavu i priliči. Spomenik je visok preko pet metara, a naići ćete pravo na njega čim kolima pređete preko mosta iznad Strume i skrenete levo. Šteta je ne videti ovog divnog kamenog Mufasu (ili Simbu, svejedno).\nIstim putem se vraćate do pravca ka Solunu, i ubrzo ste opet na Egnatija autoputu, što uopšte nije loše. Međutim, posle svega pet-deset minuta, pojavljuje se putokaz za Uranopolis, tj. treći prst „Halkidikija“ (nikad mi neće biti jasno zašto to nije prvi prst a Kasandra treći?) pa smo sišli na magistralni put i ubrzo ušli u Nea Vrasnu, da se malo okrepimo.\nKao i još nekoliko drugih mesta u Grčkoj, uključujući ona na Kasandri i ona u Olimpijskoj regiji, i za letovanje u ovom mestu bi, potpuno opravdano, trebalo davati vaučer za letovanje u Srbiji. Jer ovde na svakom koraku čujete srpski jezik, srpsku muziku, najveći deo reklama i cenovnika po restoranima je na srpskom, kelneri i prodavci vam se obraćaju na srpskom, svuda okolo parkirana kola domaćih registracija… Ako ovo nije letovanje u Srbiji, ne znam šta je? Kako god, girosi, grčka salata i sokovi su još iz helenskih vremena pravi melem za umorne turiste, pa tako i za nas: posle pola sata bili smo kao novi. Nea Vrasna, pa nea i mi. (νέο, νέα, νέος – nov).\nPut dalje vodi kroz živahni, i podjednako srpski, Stavros, da bi se zatim popeo u brda, prolazeći pored Olimpijade i Stratonija, pored Aristotelove Stagire, a zatim sišao opet u ravnicu pored mora, sve do Kakova (hilandarskog metoha) i tako sve do Jerisosa. Zahvaljujući kišnom proleću, a očigledno i letu, vegetacija je tako nabujala i podivljala da je već krenula da osvaja i asfaltne drumove Halkidikija. Granje, lišće, bokori oleandara i svo moguće drugo rastinje se komotno pružilo sa leve i desne strane puta, tako da vam se čini kao da vozite kroz veliki zeleni tunel koji će, svakog časa, da se zatvori oko vas.\nPosle Jerisosa i Nea Rode, skreće se – preko brda – ka Tripitiju, istim pravcem kuda je, otprilike, persijski kralj Kserks prokopavao kanal da sačuva svoju flotu od egejskih oluja i da je provuče do zaliva između drugog i trećeg prsta Halkidikija.\nIz Tripitija, odakle možete trajektom preći na ostrvce Amulijani, put vas brzo dovodi do Uranopolisa. I eto, posle tačno tri godine, dođosmo ponovo ovamo, smestivši se u isti hotel („Sunset“), čak u istu sobu kao onomad, sada već kao stari poznanici sa starim vlasnikom hotela. Uz malo ćaskanja (njegov engleski je na nivou mog grčkog, kurs polupočetni 1), evocirali smo uspomene i pretresli političku situaciju („Italians – good! Spain – good! Germany – not good! Šojble – bad, very bad!!“ – eto šta je grčki stav o političkoj situaciji u EU krajem juna ove godine), a zatim smo ušli u našu sobu, sa predivnim, predivnim pogledom na Uranopolis.\nUz malo večernje šetnje i konstataciju da se Uranopolis nije nimalo promenio, odosmo i na počinak, jer sutradan je u planu bio – poklonički odlazak u Hilandar!


7 Najboljih zemalja za isporuku u inostranstvu - komentari o cijenama i uvjetima - Miscelanea 2017 - Modni Ženski Časopis 2017\n7 Najboljih zemalja za isporuku u inostranstvu - komentari o cijenama i uvjetima\nModni Ženski Časopis ⇒ Miscelanea 2017 ⇒ 7 Najboljih zemalja za isporuku u inostranstvu - komentari o cijenama i uvjetima\nNije tajna da je nivo zdravstvene zaštite u našoj zemlji ostavlja puno da se željeni. Stare opreme i nedostatak moderne visoke kvalitete lijekova u nekim bolnicama može izazvati ozbiljne probleme u toku rada, kako za mlade majke i za novorođenče. Zbog toga, vrlo često žene žele da rode u inostranstvu.\nPročitajte i: Osnovna pravila hrane dojilja odmah nakon rođenja.\nI danas ćemo vam reći o kojoj zemlji je najbolje da se odluče za rođenje u inostranstvu.\nŠto trebate znati prilikom odabira rođenja u inostranstvu?\nPrije nego što je rodila u inostranstvu potrebno je početi da se pripreme oko četvrtog mjeseca trudnoće, jer je potrebno unaprijed čitati i odlučiti u kojoj zemlji i klinika održat će se na izgled bebe.\nMorate odlučiti koje avionske ćete koristiti usluge.\nVažno pitanje je poznavanje jezika zemlje u kojoj želite ići. Uostalom, ako ne razumiju nacionalni jezik, ne može zadovoljiti zahtjeve i upute doktor uzima generacije.\nPrikupe sve potrebne dokumente za ulazak u zemlju, a oni koji su potrebni u klinici.\nU dobro vrijeme da razgovarate sa svojim lekarom saznati popis potrebnih stvari za isporuku i za bebu.\nNe zaboravite da je rođenje djeteta u stranoj zemlji ga ne daje za pravo da bude građanin ove zemlje. Izuzetak je SAD, Brazil, Kanada, Argentina, Kolumbija i Peru. I Urugvaj, Meksiko, Jamajka, Barbados, Pakistan - imaju činjenice rođenja automatski daje pravo državljanstvo.\nDakle, svi dokumenti za registraciju nerođene bebe će biti popunjena lokalno. Ali prvo dijete nužno je potrebno da se registrujete na ruskom konzulatu u zemlji u kojoj se rođenje dogodilo. U suprotnom, vi i vaše dijete neće biti u mogućnosti da napuste zemlju\nIsporuke u inostranstvu - u kojoj većina ruski žene žele da rađaju?\nAko vjerujemo podaci, koji je objavio međunarodna organizacija "Save the Children", koja se bavi zaštitom prava djece širom svijeta, u rang najboljih zemalja za isporuku na prvom mjestu je Finska. U to je rizik od smrti za vrijeme trudnoće i porođaja je omjer 1: 12200.\nSljedeći na listi je Švedska, a na trećem mjestu - Norveška.\nA pristojan nivo zdravstvene zaštite u Izraelu, Njemačkoj, Latviji i Singapur.\nNajpopularniji među ruskim ženama je Sjedinjene Države, Finska, Francuska, Izrael, Njemačka, Velika Britanija.\nŠvicarska odabrati samo ljudi sa visokim prihodima.\nCijene i rokovi isporuke u 7 zemalja, popularna među ruskim ženama da rađaju u inostranstvu\nRoditi u SAD-u\nCijena rada. 15 tisuća dolara, ako rođenja bio jednoličan. Ako što trebate učiniti je carskim rezom, ili naiđete na poteškoće, tada trošak će porasti na 18 hiljada. Dolara.\nIsporuke u Njemačkoj\nProsječna cijena isporuke - 9-15000 dolara ..\nIzbor zemlja u kojoj će se roditi, Rusi često odlučuju za Njemačku. U - Prvo, ovdje samo da bi tamo: možete u avionu ili u autobusu i na voz ili vašeg automobila. U - Drugo, zdravstvenu zaštitu - na najvišem nivou.\ntroškova dostave ovisi o bolnici i na obim zdravstvene zaštite. Prirodni porođaj će koštati 9.000. Dolara, a u 15tys. dolara "prelila" od rođenja do carskim rezom i drugih komplikacija.\nFrancuska za isporuku ruskog žena\nTroškovi isporuke, u prosjeku - 5-30000 dolara .. Cijena ovisi o nivou klinike.\nU francuskom žena na porođaju klinikama očekivati isporuka na visokom medicinskom nivou. Skoro sve nove majke upravlja analgetik supstance. Mnogo pažnje posvećuje se period nakon poroda.\nRoditi u Izraelu\nCijena rada u Izraelu - 6-30000 dolara ..\nVisoki evropski kvalitet, zdravstvene zaštite i nedostatak jezičke barijere čini Izrael vrlo popularna zemlja za isporuku ruskog žena.\nPorođaj u opštoj bolnici u Izraelu, u zavisnosti od složenosti, koštat će od 6 do 12 hiljada. Dolara. A ako roditi u specijalizovanom privatni centar, rođenje će koštati oko 30 hiljada. Dolara.\nIsporuke u Velikoj Britaniji\nCijena rada - od 8000 dolara ..\nObično biološka majka odabrati ovdje, čeka pojavu blizanaca ili trojke. To Britanija je poznat po najpoznatijih slučajeva višestrukih trudnoća, sigurno rođenja blizanaca i njihove uspješne medicinskih sestara.\nRoditi u Finskoj\nIsporuke u Finskoj će koštati 7.000. Dolara.\nGotovo sve bolnice imaju engleskog govornog osoblje, tako da možete uštedjeti na prevodilac. Trošak klasične porođaja bez komplikacija počinje od 4, 5 tisuća. Dolara, au slučaju više sile će morati platiti pristojan iznos. U ugodna kuća u prosjeku će koštati oko 1.000 $ po danu, što uključuje hranu i brigu za majku i novorođenče.\nPorođaj u Švicarskoj\n20 hiljada dolara. To je početna cijena za isporuku u Švicarskoj. Za kompleks povećanje troškova rada značajno.\nAli, ako stvarno Ruskinja rađa, on će uživati u hotel sa pet zvjezdica, disciplinovan med. osoblja i čistoća.\nIsporuke u inostranstvu - vaš izbor, ali ne zaboravite da je za bebu najvažnije - ljubav i brigu roditelja.\nPitanja koja se odnose na boravak u stranoj klinici, potrebno je vjerovati samo kompanije koje su specijalizovane u organizaciji i pružanju liječenja u inostranstvu.\nVidi također: Prenatal obrazovanje dijete - kako je to moguće?\nA šta ti znaš o isporuci u inostranstvu? Neka nam svoje misli!\nPrese za baliranje, strucno. Ljubinic, Video.\nPrethodni Članak S obzirom da su avokado - korisna svojstva, recepti\nSljedeći Članak Squash kavijar


Nekad prijatelji: Zašto je počeo "rat" Soroša i Orbana? - Vijesti.me\nMILIJARDER CENTRALNA TEMA U MAĐARSKOJ\nMilijarder Džordž Soroš duže vrijeme je centralna tema u Mađarskoj. Prije dvije decenije Viktoru Orbanu je platio studije u Londonu, a onda je pomagao i vladi.\nKako piše “Gardijan“, američko – mađarski milijarder je 1989. godine platio Orbanove studije u Velikoj Britaniji. Dvije decenije kasnije, donirao je milion dolara Orbanovoj vladi kao pomoć za ekološku katastrofu.\nGodinama je milijarder trošio milione dolara finansirajući obrazovanje i projekte civilne zajednice u zemlji iz koje potiče, preko fondacije OSF.\nMeđutim, Soroš je sada postao politička meta broj jedan mađarskom premijeru Viktoru Orbanu, prenosi B92.\nNa bilbordima širom Budimpešte Soroš je predstavljen kao “politički lutkar“, a prošle nedjelje je mađarski parlament usvojio zakon koji zahtijeva da se nevladine organizacije deklarišu kao “strani agenti“ ukoliko prime novac iz inostranstva, što je shvaćeno kao potez koji direktno udara na Soroša.\nProtest podrške CEU\nSoroševa reputacija u Mađarskoj duboko je poljuljana u toku migrantske krize 2015. godine, kada je on kao neko ko se zalaže za human tretman nad izbjeglicama, stao protiv mađarske ultra-konzervativne vlade, koju predvodi Orban, piše “Gardijan“.\nU proteklih nekoliko mjeseci spor se intenzivirao. Premijer je milijardera opisao kao nekog ko je “uništio živote desetine miliona ljudi“ spekulacijama oko valute.\nSoroš je potom uzvratio govorom u Briselu u kojem je mađarsku vladu nazvao “mafijaškom“.\n“On (Orban) nastojao je da svoju politiku formuliše kao lični konflikt nas dvojice i od mene je napravio metu propagande“, rekao je Soroš.\nPortparol Viktora Orbana Zoltan Kovač rekao je za “Gardijan“ da je govor u Briselu bio “objavljivanje političkog rata Mađarskoj“. Dodao je da su organizacije koje finansira Soroš kamuflirane u nevladine organizacije.\nGoran Buldioski, direktor kancelarije fondacije OSF za Evropu, sa sjedištem u Budimpešti, rekao je da se Soroševo finansiranje Mađarske drastično smanjilo od kada je zemlja postala članica EU 2004. godine. Ranije su finansije većinom išle na razvoj i obrazovanje, uključujući i Orbanovu stipendiju koju je finansirao Soroš za studije na Oksfordu 1989.\nMeđutim, Soroš je, kako je rekao Buldioski, 2016. u Mađarskoj potrošio samo 3,6 miliona dolara, navodi B92.\nInače, Buldioski na svom stolu u kancelariji drži primjerak popularnih lokalnih novina, u kojima se na drugoj stranici nalazi ogromna Soroševa slika uz natpis “neobuzdan“.\nInače, taj natpis koristila je i Orbanova stranka uz komentare da Evropska unija želi da promijeni strogu mađarsku migracionu politiku.\nNeki kritičari mađarske vlade navode da napadi na Soroša zapravo idu na ruku izborima koji će se održati narednog proljeća.\n“On je veoma korisna vreća za udaranje, jer je on i insajder i autsajder, stranac koji se miješa, a takođe i mađarski Jevrej“, navela je Heder Grejb direktorka evropskog Instituta otvorenog društva, koji sarađuje sa OSF.\nSoroš je rođen kao Đerđ Švarc 1930. u porodici mađarskih Jevreja. Njegov otac promijenio je porodično prezime kako bi bilo više “mađarsko“. Kao dječak tridesetih godina, Soroš je sa porodicom živio u centru Budimpešte u zgradi sa pogledom na parlament sve dok njegova porodica nije bila primorana da se razdvoji i živi pod drugim identitetom kako bi preživjeli holokaust. Napustio je Mađarsku 1947. zbog studija u Londonu, a kasnije otišao u SAD, zarađujući milijarde kao investitor.\nInače, mađarska jevrejska zajednica je podijeljena kada su u pitanju optužbe da su Orbanove uvrede na račun Soroša povezane sa antisemitizmom, navodi B92.\nSoroš međutim nije “negaitvac“ samo u Mađarskoj. U Rumuniji, lider Socijal-demokratske partije Liviju Dragnea rekao je da su Soroševe organizacije “hranile zlo“ u zemlji, dok su ga neki poljski zvaničnici označili kao “najopasnijom osobom na svijetu“.\nP Gubica 1 godinu i 5 mjeseci\nOvaj Soroš je rijetko dobar čovjek. Više rijetko nego dobar nego čovjek\nXXX 1 godinu i 5 mjeseci\nSoroš je zlo i proizvodi samo zlo i probleme!\nSoroš je kao neki Dežurni Krivac za polupismene Desničare za sve što se na svjet desi. Međutim, finansirao je neke mnogo dobre stvari poput pokreta " Okupirajmo Wall Street ", iako Jevrejin, finansirao je organizacije koje kritikuju Izraelski Genocid nad Palestincima ... Ako ga uporedimo sa Bil Gejtsom i ostalom ekipom, koji samo kukaju kako je sirotinje previše i kako broj ljudi treba smanjit na " razumnu mjeru ", Soroš je sasvim Ok.\npop vukale 1 godinu i 5 mjeseci\nuvjek podrzava prave stvari ali sto da radimo kad je sve vise ultradesnicara, sovinista. pjanica i budaletina\nSoroš je Ološ.Podrška Orbanu


Košarkaška legenda Bora Stanković u poseti Novom Sadu (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n19. april 2016 | 10:34\nKošarkaška legenda Bora Stanković u poseti Novom Sadu (FOTO)\nO njegovom životu i radu se trenutno snima dokumentarni film, a tim povodom ova košarkaška legenda obilazi sva mesta u kojima je živeo\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević primio je u Gradskoj kući proslavljenog košarkaša Borislava Stankovića. O njegovom životu i radu se trenutno snima dokumentarni film, a tim povodom ova košarkaška legenda obilazi sva mesta u kojima je živeo.\nBora Stanković dobio nagradu "Srpski krivak" (FOTO)\nRođen je u Bihaću 1925. godine i bivši je jugoslovenski košarkaš i trener, kao i dugogodišnji generalni sekretar Međunarodne košarkaške organizacije, a nakon toga i njen počasni sekretar.\n- Više puta sam istakao da je lepša strana poziva gradonačelnika to što ste u prilici da upoznate i ugostite neke od najuglednijih ličnosti iz raznih sfera društva. Danas mi je čast da razgovaram sa legendom košarke i, za mene, večnim predsednikom FIBA, gospodinom Stankovićem, koji je posebno vezan za Novi Sad, odnosno za njegovu sremsku stranu, Ledince. Drago mi je što mogu u ime građana Novog Sada da mu poželim dobrodošlicu i nadam se da će gospodin Bora Stanković danas, tokom svog boravka u gradu, evocirati uspomene iz svog detinjstva - rekao je gradonačelnik Miloš Vučević.\nOBNAVLJAMO UPROPAŠĆEN NOVI SAD! Vučević najavljuje bolje dane u Vojvodini\nBorislav Stanković rekao je da mu je veliko zadovoljstvo i čast što je u Gradskoj kući, u gradu u kom je proveo dane detinjstva.\n- Nekako i pored toga što u Beogradu živim skoro 60 godina, Novi Sad je ostao moj grad. U Beogradu me vrlo često zovu Novosađanin, jer mi je verovatno ostao tzv. lalinski naglasak. Za Novi Sad me vezuju divne uspomene, gimnazijski dani, kao i sport i to tenis, jer u našoj zemlji košarka nije bila razvijena u tom periodu – rekao je Borislav Stanković.\nBorislav Stanković je u Bihaću živeo do treće godine, kada se porodica seli u Novi Sad, gde su živeli do aprila 1941. godine. Tada su bili primorani da napuste okupiranu Vojvodinu, a bežeći pred ratnim nevoljama, porodica Stanković privremeno se smestila u Ledince, da bi konačno utočište pronašla u Beogradu.\nOtvorena AMSS karting staza u Kruševcu! (FOTO)\nOvaj park je simbol prijateljstva između Srba i Grka (FOTO)\nTagovi: Borislav Stanković, FIBA, Gradska kuća Novi Sad, Miloš Vučević\nbruka za Srbiju 20.04.2016 14:04\nBora Stankovic "legenda Jugoslovenske kosarke" koja se svojski trudila godinama da PARTIZAN ne dobije A licencu za igranje u EL.


Antički autori i sarmatsko pitanje - Sorabija.info\nKakve su kriterijume koristili antički pisci pri određivanju njihovog etniciteta? Da li su se služili nekim od iranskih jezika ili je njihov naziv određivao način života, možda vojna taktika. Evo šta Tacit veli:\n„Čudim se, ali kao da hrabrost Sarmata zavisi od nekih spoljnih sila. Niko nije veća kukavica kada je po sredi pešačka borba no, kada su na konju i napadaju neprijatelja, jedva da im iko može odoleti. Međutim, tog puta dan je bio vlažan, topio se sneg i bilo je puno blata. U borbi nisu mogli koristiti duga koplja ili mačeve, a drže ih s obe ruke jer ne mogaše ukrotiti konje na takvom terenu. Padali su iz sedla pritisnuti teškim oklopima. Te oklope koriste njihove vođe i plemstvo. Napravljeni su od ljuspastih komadića gvožđa ili tvrde kože, neprobojni za udarce. Ipak, to u znatnoj meri otežava pridizanje i uspravljanje kad budi zbačeni iz sedla. Toga dana mnoštvo ih je tonulo u mekom snegu i blatu“.\nRimski književni i ikonografski izvori identifikuju sarmatsku populaciju kao ratničku, naseljenu severno od Mezije, Dakije i Panonije, koristeći imena, vekovima u upotrebi na severnom Kavkazu i crnomorskom bazenu. Od drugog veka, plemenske grupacije Jaziga, Roksolana i Alana su se naselili, uz dozvolu imperatora, unutar Carstva, postajući važan izvor za popunjavanje odreda rimske vojne sile. Pokreti plemenskih grupacija, sa severoistoka ka dalekom zapadu ili jugozapadu Carstva, nije imalo nikakve veze sa modernim stereotipom varvarske invazije. Migracije Sarmata imali su veze sa rimskom demografskom politikom naseljavanja, njemu je bila potrebna kako dobro obučena federatna vojska tako i radna snaga. Kada crta evropsku i azijsku Sarmatiju, Ptolemej ne predstavlja moderne države ili njene provincije, on jednostavno, geografski, daje poznatu sliku sveta(1). Kada pišu o narodima, drevni istoričari uzimaju u obzir političke i vojne konotacije.\nAmijan Marcelin je valjano objasnio proces imenovanja naroda u kontekstu rimske imperijalne (vojno-političke) manipulacije: „Istar (Dunav) nabujao od velikog broja pritoka, pripoveda o prošlosti Sarmata, naseljenih sve do reke Tanais, što razdvaja Aziju od Evrope. S druge strane ove reke, obitavaju Halani (Alani) što dobiše ime po istoimenom planinskom lancu (Alin) i stanovnici su nepreglednih pustara Skitije.\nU tom beskraju oni su, nizom pobeda, postepeno potčinili sve narode gde ih navede njihov put, na isti način kako to uradiše Persijanci, a potčinjene narode prozvaše svojim narodnim imenom. Drugi deo zemlje, gde prebivaju Amazonke, od planine Alin na istok, podeljen je između brojnih i velikih naroda čak do Azije. Kako čuh, obitavaju sve do reke Gang, ona teče preko indijske teritorije, ulivajući se u Južni okean. Prema tome, Halani, čija raznorodna plemena je sada nepotrebno nabrajati, podeljeni su između dva dela Zemlje. Ali, iako, poput svih nomadskih\nplemena, široko odvojeni jedni od drugih, tokom vremena su se ujedinili pod jednim imenom i, za kratko, svi se sada nazivaju Alanima zbog sličnosti njihovog divljeg načina života, običaja, nošnje i oružja“(2).\nDekonstrukcija sarmatskih migracija, njene veštačke hronologije i pozitivistički stereotipi, ne ostavljaju nužno prazan prostor(3). Istorija Sarmata može biti napisana kao kritička analiza ideje sarmatizma u antici i modernim vremenima, kako se radi u komparativnim studijama, uz korištenje istorijskih, književnih (mit i legenda) jezičkih i arheoloških podataka. Identitet Sarmata, obzirom da od njih samih nemamo nikakvih podataka, je etnička konstrukcija grčkih i rimskih pisaca i istoriografa. Oni su im dodelili određene geografske i etničke oznake, zavisno od prilika u kojima su se sretali, obzirom da bejahu locirani na severnim granicama drevne ekumene. Možemo kazati, Sarmati su grčko-rimski etnografski entitet, razrađen i opisan u klasičnom vremenu i oblikovan kroz pisanu tradiciju. Za razliku od drugih stepskih nomada, raspoloživo poznavanje sarmatskih plemena, naseljenih severno od Azovskog mora, udaljenijih od grčke civilizacije nego što to bejahu Skiti, a zabeleženo u pisanim izvorima, odnosi se na dve sarmatske specifičnosti: njihovo ime i status žena u njihovom društvu.\nIme rekosmo, Sarmata, zatičemo zapisano u trivarijante:\nSauromati (Sauromatians), Sarmati (Sarmatians) i Sirmati (Syrmatians).\nSavremeni istoričari obično, već prema prilici, koriste sva tri, tvrdeći kako se ne može uspostaviti jasna istorijska distanca između njih. Ovo ne može biti tačno kad govorimo o iranskom poreklu imena, nego kada su, pisci poput Plinija Starijeg, lutali, dvojeći oko njihovog naziva. Plinije piše: „Sauromati i Sarmati su susedi na severnom Kavkazu“, „Sauromati su jedan od rodova Sarmata“, „Sauromati imaju mnoga imena“(4). Značenje imena Sarmata izvodimo od značenja plemena ili naroda Subartu (Subartu, Subar) ono takođe pripada istoimenom velikom vedskom kraljevstvu Barata (Bharata) odnosno Subarta (Subharta-, subhIta, su(r)-bhar, su-bhIti-, u značenju vrlo obrazovani) što je slično avestanskom hu-frabereiti (ljudi dobrih osobina), povezano sa Sabur (Subur, su- bhur, vrlo pokretni, rasprostranjeni, što korespondira sa Prokopijevim nazivom za Srbe (Σποροι).\nPostojanje Bharata naroda potvrđeno je u Vedama. Pod pretpostavkom, da je arijevski koren toponima Subur, potvrđen kao ubur, dolazimo do zaključka kako je ova fonetska promena apsolutno nepoznata u sumerskom jeziku, dok je transformacija s→h i su→hu (dobar) po pravilima iranske gramatike.\nStanovnici Subartua, na kraju, jedan njihov deo, potvrđen je kao Su-narod (dobri ljudi) u imenicama Suᵣ-ban, Suᵣ-bin, Sur-ab i Sur-mat, S(a)ur(o)mat, grčki Σαυροματαή. Koren sarb nalazi se kao koren u mnogim toponimima Avganistana, Irana, Iraka, Pakistana i Indije(5). Zapazimo fonetsku promenu v u b (npr. Servi – Serbi) odnosno promenu m u v u iranskom jeziku, odnosno Sarmati – Sarvati – Sarbati – Sarbi. Ime Sarab, Sar-ab(6) možemo tumačiti sumerskim: glava dede tj. vođa ili bratstvo po starini; identično značenje je i narod (družina) sa mora ili vode(7).\n5.Avganistan: Sarbaghan, Sarabankaley; Pakistan: Sarbala, Sarbab, Sarband, Sabral;\nIndija: Sarban; Iran: Sarbanak, Sarbandan, Sarab, Sarband, Sarbaz, Sarbaran, Sarban,\nSarbir; Irak: Sorbash\n6.Ab, ba, na sumerskom deda, indoevropski aeo-s, staroiranski *vaka.\n7.Ab, aba, more na sumerskom; ap* na staroavestanskom i starom indo-arijevskom.\nTakođe znači i vodu.\nIme Sarmat, Sar-mat+u, Sar-matqu (m), obzirom na značenje nastavka(8), možemo prevesti i kao društvo (unija) lepih (slatkih) ljudi, odnosno, proizvođača medovine(9). Zanimljivo, grčki hroničari, geografi i istoričari, nisu mešali ova imena Sarmata niti su ih odjednom upoznali. Herodot i Hipokrat znaju za Sauromate u regionu Azovskog mora(10). Helanikus sa Lezbosa (480-395 pre n.e.)(11) pominje obe varijante sarmatskog imena.\nU najranijim tekstovima nema komentara o istorijskim odnosima između ova dva imena, kao ni izjava o tome kako su postala poznata Grcima. Možemo tek pretpostaviti da su izvedena, po svoj prilici, od jednog ili više lokalnih plemenskih imena povezanih sa iranskom složenicom. Lucije Flavije Arijan, Ksenofont iz Nikomedije (Aρρριανος 92-175), je bio rimski istoričar, vojni general i filozof grčkog porekla koji je ostavio precizan topografski pregled Euksina (Crnog mora) od Trabzona do obala Vizantije.\nNapisan je u vreme dok je Arijan bio legat Kapadokije, kratko vreme pre izbijanja rata protiv Alana; u isto vreme sastavio je i upustva za kazneni marš protiv Sarmata i sadrži, nakon kratkog prikaza šta su o istoj temi pisali drugi autori, taktiku i vojnu strategiju.\nU periplusima (vodičima) Eudoksa i Pseudo-Skilaka, u opisima evropskih obala, pojavljuje se narod Sira, opet u vezi sa imenom Sarmata. Naime, druga derivacija iz indo-iranskog i avestanskog sarah, (glava), na starom indo-arijevskom niras, bila je razvijena iz indo-iranskog\ni avestanskog sara, (heroj), staropersijskog ara, srednjepersijskog sar (jak) u značenju snažan, robustan, superioran i korespondira sa grčkim άρΧοντας (lord, gospodar, posednik) i κυρία, βασιλισσα (gospođa, kraljica). Kasnije, u engleskom jeziku, zatičemo reč sir (čovek, gospodin) i germanskom Herr. Stefan Vizantinac koristi ime Surmati (Συρμαται).\n8.Akadski, mat+u, matqu (m) slatko→proto-indoevropski i srpski medu, med;\nstaroindijski madhu slatko piće, medovina, avestinski ma*u, pivo, vino. Po ovom\njednačenju značenja ime Sarmata odgovara imenu Međana, Meda.\n9.Opširno u Miodrag Milanović, Pisani izvori i komentari o povesti Srba sa\nhronologijom, Vandalija, Beograd 2013. 8-38.\n11.Rad ovog grčkog istoričara predstavlja napredak u razvoju istoriografije.\nJedno vreme živeo na dvoru jednog od kraljeva Makedonije i Atine. Iza njega ostalo je\nsačuvano tridesetak radova, uključujući najpoznatije „Herine sveštenice u Argosu“.\nHekatej iz Mileta (550-476), grčki istoričar i geograf, u knjizi iz dva dela „Put oko sveta“ (Περιοδος γης), prva o Evropi a druga o Aziji, pominje narod Sagdarata (Σαγδαραται)(12) . Njihovo ime, prevedeno na grčki jezik, označava ljude obučene u crnu nošnju. Oni žive u evropskoj Skitiji, nekada u Kolhidi i regionu reke Ra (Volge). Teško je reći da li je bilo ikakve veze ovog naroda i Sarmata, osim sličnosti imena.\nSve što možemo je da posmatramo izvornu raznolikost ovih etičkih grupacija i njihovih imena, opisanih ili prevedenih sa lokalnih narativa, gde nema identične forme između zapisanog i izrečenog. Drevni autori su bili svesni različitih imenovanja i njihovu raznovrsnost su hteli svesti na razuman nivo identifikujući jedno ime s drugim, tragajući za jednostavnim, koherentnim narativnim obrascima.\nJedan od narativa su priče o migracijama čuvenih žena-ratnica, Amazonki. Da bi objasnili sličnosti između naroda severoistočne Anadolije i severnih regiona Crnog mora i utvrdili tačne različite lokacije Amazonki, zamišljeni su njihovi pokreti sa južnog Ponta na sever, potom razdvajanje skitskih plemena i sekundarna migracija dalje na severoistok što je, kao posledicu, imalo etnogenezu Sauromata(13) . Grci su imali saznanja o naseljima Amazonki smeštenih u dva regiona na dve suprotne strane obale Crnog mora.\nNeku vrstu ginekokratije, kod znatno udaljenih plemena, beleži Pseudo-Skilaks(14) . On veli: „Nakon Istrana dolazimo do Liburna. Oni poseduju sledeće gradove uz more: Liju, Idasu, Atjenito, Dijartu, Alufu, Olsoj, Pedataj i Heminoj. Njima vladaju žene udate za slobodne muškarce a decu rađaju sa svojim robovima i muškarcima iz susednih zemalja“(15) .\n12.U knjizi oAziji uključio je i Afriku. Sveobuhvatan rad na geografiji počinje u\nGibraltarskom tesnacu i završava, u smeru kazaljke na satu, na atlantskoj obali Maroka,\nsledeći peljar Mediterana i Crnog mora. Hekatej daje informacije o ljudima i mestima,\nšto bi posetili na obalnom putovanju između ovih mesta, kao i stanovnicima raznih\nmediteranskih ostrva, Skitije, Persije, Indije, Egipta i Nubije. Preko 300 fragmenata\novog rada sačuvano je, uglavnom, kao citati za imena mesta, u delu Stefana iz\n14.Skilaksov vodič prvi put je objavljen 1600.g. u Ausburgu. Na početku rukopisa piše\nkako se radi o delu Skilaksa iz Karijanda, grčkog logografa i zemljopisca iz 6. veka\npre n.e. Kasnije je postalo jasno da je rukopis nastao znatno kasnije jer se pominju\nnaselja izgrađena u tom vremenu. Tako se za autora Periplusa uobičajio naziv lažni ili\nKod Sarmata je slična situacija: „Azija počinje rekom Tanais. Prvi ljudi na koje tamo nailazite su Sarmati sa Ponta. Sarmatskim narodom vladaju žene“(16) . Ove izjave u skladu su sa Herodotovim i Hipokratovim zapisima(17) .\nStrabon potvrđuje naselja Amazonki na Kavkazu i kaspijskom regionu, tu su ih nalazili i\nostali helenistički autori, oni su znali neke informacije o šokantnoj ulozi ovih žena u nomadskom društvu i hteli su stvoriti jednu širu, koherentniju, sliku o njima, pogotovo što je Aleksandar Veliki osvojio i istražio sav naseljen svet(18) . O tome kako su drevni pisci zamišljali Amazonke i drevne migracije, pisao je Diodor sa Sicilije, odnosno, njegov izvor Dionizije Skitobrahion(19) . U svojoj „Istorijskoj biblioteci“, Diodor, pričajući o amazonskoj imperiji (!) smešta je na širok prostor od Meotisa, Skitije i Trakije, sve do Libije. Naravno, po sredi je pripovest potpuno izmišljena(20) .\n19. Dionizije  je  pisao  mitografske  romane,  uključujućitrojanske  pričei\nadaptaciju  legende oArgonautima. Obim ovog drugog rada bio je šest knjiga ali,\nprema Apolonijevoj akademiji, u pitanju su   bile   samo   dve   knjige.Štaviše,\nDionizije   je   napisao   delo   koje   je tretiraloDionisa,Atlantiđane\ni Amazonke rođene u Libiji.Diodorje  ove  zapise  preneo  u  svojoj trećoj knjizi\nuniverzalne istorije, uključujući i Dionizijevu„Argonautiku“, smatrajući ih važnim\n20.Diodor sa Sicilije, Istorijska biblioteka, Matica Srpska, Novi Sad, 1998. 2.44-46,\nveka.(20) Unutar ove glavne podele,može se ubaciti kao poseban,period od prvog veka stare ere do pečetka drugog nove ere i od sredine drugog veka do sredine trećeg veka a koja se odnosi na Sarmate naseljene oko reke Don.\nOve faze treba generalno da se podudaraju sa sarmatskim migracijama od istoka ka zapadu,kao što to potvrđuju grčki i rimski etnografskizapisi i sve veća sofisticiranost sarmatske vojne opreme potvrđena arheološkim nalazima. Ipak, ako se detaljno analiziraju, ove kulturne faze su veoma problematične. Znamo da je razlika između Skita i Sarmata neznatna –gledajući karakteristike arheološkogmaterijala od 7. do 5. veka pre n.e. ne možemo sa sigurnošću reći koji pripadaju Skitima a koji Sarmatima; takođe, antički pisci eksplicitne razlike između ova dva naroda vide u društvenoj ulozi žena: skitske su živele na kolima dok su sarmatske bile Amazonke, nisu se mogle udavati ako pre toga nisu pogubile bar trojicu neprijatelja. Ovi iskazi su u direktnoj suprotnosti sa arheološkim nalazima. 60 procenata ženskih grobova Skita sadrži oružje kao grobni prilog a tek 20 procenata sarmatskih (istok Tanaisa, Dona). Međutim, da li je to oružje uopšte korišteno u borbi jer, tek lekarski pregled skeleta i visok procenat ranjenih žena može podržati ovakve izjave(22) .\n(Odlomak iz knjige Srbi u poznoj antici i ranom srednjem veku, Vandalija, Beograd 2019.)


Kuhinjski pribor na ogradama (61 fotografija) - Blog o dizajnu\nU svakoj kuhinji potrebno je osigurati njegovu funkcionalnost kako bi olakšala rad domaćice. To je red u "srcu" svakog doma koji vam omogućava da se osećate udobno i samopouzdano sa svakodnevnom pripremom omiljenih jela. Sistem ograda će postati “čarobni štapić” za svaku kuhinju: od prostranog do skromnog, od klasičnog do modernog, jer svakom od kuhinjskih prostora je potreban red i estetski dizajn - zglobni sistem sa kukama i policama savršeno se nosi sa ovim zadatkom.\nOgrada je metalna cijev različitog promjera i duljine, dizajn, koja je montirana u zid i ima brojne kuke: montirane su na police ili kuhinjski pribor. Položaj ograde ovisi o dizajnu kuhinje, njenom rasporedu i željama domaćina: metalna konstrukcija može biti postavljena horizontalno (izravno ili slovom G, P), okomito ili obješena sa stropa.\nSve tračnice se klasificiraju prema načinu ugradnje: horizontalni sistemi se smatraju tradicionalnim, koji se pričvršćuju na zid kuhinje uz pomoć električnih alata i pribora; kuke su obješene na njih u neograničenim količinama, tradicionalno u obliku slova S. Univerzalne horizontalne šine mogu biti jednostruke ili dvoredne; Bilo koji od tipova pogodnih za unutrašnjost kuhinje, važno je odrediti izvodljivost takvog sistema i odabrati njegovu lokaciju.\nZa malu kuhinju treba izabrati dvoslojni željeznički sustav: omogućit će vam da uredite veći broj visećih polica i kućanskih predmeta za kuhinju; međutim, budite oprezni - nemojte “bacati” kuhinju s takvim detaljima.\nDruga vrsta ograda je vertikalna: istovremeno su pričvršćeni za plafon i pod. Vertikalne šine obično se kombinuju sa šipkom, ovaj dizajn izgleda skladno i funkcioniše kao funkcionalni detalj u enterijeru; na njemu je okrugla polica za čaše i boce.\nPoslednji tip sistema ograda naziva se stropni tip montaže - metalne konstrukcije se montiraju na plafon iznad otočne kuhinje: ovaj metod je jedini ispravan način za stvaranje dodatnog skladišta na "ostrvu" prostora.\nKuhinjski okovi razlikuju se po osnovnom materijalu koji se koristi: većina šinskih sistema napravljena je od aluminijuma - modernog izdržljivog metala; tu su tračnice od čelika, mesinga, plastike. Nijansa krovnih premaza je različita: metalik boja je klasična boja, zatim bronzana, tu su bijele i crne tračnice sa mat ili sjajnom završnom obradom.\nPostoji još jedan tip klasifikacije sistema ograde u kuhinji: tu su već montirane šine sa kukama, tj. One se stavljaju unaprijed na ogradu - prije ugradnje sustava, najčešći modeli tračnica s kukama u obliku slova S, koje se lako nadopunjuju tijekom perioda rada kuhinje.\nSistem ograda je tradicionalno instaliran iznad kuhinjske površine: metalne cijevi su postavljene duž cijele površine ili iznad određene radne površine. Fiksiranje sistema je jednostavno: unapred označite željenu dužinu šipke, pokupite dizajn u prodavnici (ne zaboravite kupiti čepove za cijevi za estetiku); označite mesta na kojima će se sistem montirati i napravite male rupe pomoću električnog alata. Ostaje da okačimo šine i postavimo čepove na njihove krajeve, objesimo kuke i otvorene police, dizajne za ručnike, časopise, saksije za cvijeće i kuhinjske potrepštine.\nSistem šina može da se „igra“ instaliranjem ne duž čitavog zida, već samo u radnom području stola, peći ili sudopera; Usput, možete pokušati da instalirate dvoslojnu strukturu samo u jednom ili nekoliko dijelova kuhinjskog prostora, ostavljajući nekoliko slobodnih mjesta.\nIspravna lokacija sistema za pričvršćivanje omogućava vam da koristite sve njegove mogućnosti: postavite ogradu 45-50 cm iznad gornje ploče stola i 8-15 cm ispod zidnog ormarića. Obratite pažnju na to kako je čvrsto fiksiran dizajn.\nŠta visiti na ogradi?\nŠta puni ogradu, pitaš? Odgovor je: koristite otvorene male police od nerđajućeg čelika i stavite na njih potrebne začine, začine, ulja, umake koje najčešće koristite; obješite žlice, posuđe i drugu dodatnu opremu za kuhanje na dodatcima - dobićete besplatan pristup svakom od njih, dok će kuhinja izgledati skladno i elegantno.\nSistemi ograda vam omogućuju da postavite posuđe: postavite pribor iznad sudopera ili blizu njega i moći ćete presavijati posuđe na posebnu instalaciju, nakon što se posuđe osuši - bezbedno ga uklonite u ormar. Mašta domaćice u organizaciji kuhinjskog prostora je neograničena: dozvolite sebi da uredite kuhinjske potrepštine kao što vam je udobno.\nKuke za ograde omogućuju vam da objesite tekstil za kuhinju: peškire; stavite nekoliko peškira u sudoperu.\nPorazgovarajmo sada o karakteristikama lokacije određenog pribora na odjeljku ovjesa.\nPostavite metalne i plastične dodatke kao što su livački lonci i lonci blizu površine za kuhanje, ali ne iznad njih: tokom kuhanja i povećanja temperature, takvi se pribor može deformirati ili izgubiti vizualnu privlačnost.\nIznad plinske peći s otvorenom vatrom bolje je ostaviti slobodan prostor, iznad električne ili indukcijske površine možete postaviti policu sa začinima koje često koristite u kuhanju ili nekoliko čavlića i ručnika.\nAko odlučite da postavite otvorenu sušilicu posuđa na ogradu, onda je bolje da je postavite bliže sudoperu i dalje od štednjaka tako da čista posuda ostane tako i tokom kuvanja.\nUgradite na držač ograda za jednokratnu upotrebu ručnika - to će vam omogućiti da brzo očistite ruke ili ih osušite. Usput, možete kupiti specijalni viseći stalak za kuharicu i postaviti ga pored peći: onda možete pročitati recept i kuhati u isto vrijeme.\nOdaberite viseću konstrukciju u skladu sa dizajnom vaše kuhinje: za moderne kuhinjske garniture u stilu "modernih" ili "high-tech" odgovarajućih metalnih proizvoda sa sjajnom ili mat površinom; za klasičnu kuhinju ili u Provence formatu, obratite pažnju na bronzanu nijansu, bijelu ili crnu, općenito, odaberite onu koja se uklapa s opremom vaše kuhinje.\nŠirina ograde je odabrana u skladu s veličinom kuhinjskog seta ili manje; Inače, postoje projekti gdje željeznički sustav prelazi dužinu kuhinje i ova ideja izgleda moderno i funkcionalno.\nVažno je da metalni sistem izdrži sav kuhinjski pribor na šinama i da se ne savija pod svojom težinom: pogledajte specifikacije dizajna i odaberite one koje su prikladne za vašu kuhinju.\nNe zaboravite na dodatnu dekoraciju kuhinje, ako je ona prikladna za vas. Viseći sistemi omogućavaju da biljke i cvijeće budu postavljene iznad radne površine kuhinje - što će prostoru dati još više udobnosti i estetike.\nNajfunkcionalniji pribor za ogradu su zglobne police različitih veličina i oblika. Praktične police u kuhinji su one koje imaju mrežasto dno: vlaga, ulazeći unutra, slobodno se uklanja sa police, za razliku od zatvorenih sistema, gdje može formirati tešku ploču za prikaz.\nPolukružne police s mrežicom se spuštaju u sudoperu i koriste se za skladištenje svježe opranih pribora kao što su noževi, vilice i žlice. Kvadratne konstrukcije sa jednim, dva ili tri nivoa koriste se za skladištenje deterdženata, začina i začina, posuđa, salveta i kombinacija različitih kuhinjskih predmeta.\nOsim toga, prilikom ugradnje robusnog dizajna za šine i nabavke prostranih polica, možete instalirati lagane aparate kao što su čajnik ili toster, koji će “istovariti” radnu površinu kuhinjskog stola.\nNe ograničavajte se na korištenje sistema ograda samo kao skladište staklenki sa začinima: na jednu od polica stavite ukrasni element - lončić s umjetnom travom: osvježit će vašu kuhinju.\nAko u kuhinji nema zidnih ormarića, racionalizirajte slobodan prostor: stavite dva nivoa ograde i uživajte u njihovoj funkcionalnosti.\nOpcije rasporeda za ograde su toliko raznolike da vam omogućuju da pokažete maštu kada stvarate praktičnu i udobnu kuhinju; Horizontalni izbor će biti horizontalno postavljanje sistema, ali će mat premaz njegovih elemenata dati originalnost slici „srca“ kuće.\nUnutrašnjost klasične kuhinje neće raditi bez šarke sa brončanim ili zlatnim nijansama: odaberite odgovarajuću boju za dizajn prema tonu ostatka namještaja: ručke zidnog ormara i donje ladice.\nStvorite funkcionalan kutak u vašoj kuhinji, tematske, u kojima će se nalaziti samo određeni kućni predmeti, kao što su jela.\nSa malim prostorom u kuhinji, koristite svaki centimetar što je više moguće i dozvolite da sistem ograde uzme veliki teret na sebe: objesite police na nekoliko kata na kuku kako biste postavili sve što vam je potrebno za udobno kuhanje.


Koristite čitač ekrana da biste dodali nalog e-pošte u aplikaciji pošta za Windows 10 - Office podrška\nKoristite čitač ekrana da biste dodali nalog e-pošte u aplikaciji pošta za Windows 10\nPošta za Windows 10 podržava većinu tipova usluge e-pošte. Možete da dodate bilo koju od ovih Microsoft nalozi: ExchangeOffice 365, Outlook.com, Hotmail, Live.com i MSN.com. Neki od ovih naloga možete da dodate: Gmail, Yahoo! Mail, iCloud ili nalog sa POP ili IMAP servera.\nVažno : Procedure u ovoj temi dokumentovane su pomoću programa „Narator“, čitača ekrana u operativnom sistemu Windows. Da biste uključili ili isključili „Narator“, pritisnite Windows taster, a zatim pritisnite taster Enter. Više informacija o radu sa drugim čitačima ekrana potražite od proizvođača pomoćne tehnologije (AT).\nDodajte prvi nalog\nKada prvi put otvorite pošta, ćete doći na ekranu dobrodošlice. Pritisnite taster Enter da biste izabrali Prvi koraci.\nOtvoriće se stranica sa nalozima . Klik na dugme Dodaj nalog .\nU dijalogu Izbor naloga , koristite taster STRELICA NADOLE da prođete kroz listu tipova naloga (Outlook.com, Exchange, Google, Yahoo! Mail i tako dalje).\nNapomena : Narator ne objavi ime za ovaj dijalog. Umesto toga, piše prvi tip naloga na listi.\nKada čujete ime za tip naloga, pritisnite taster Enter.\nUnesite e-adresu za nalog koji želite da dodate.\nPritisnite taster Tab da biste se premestili u polju za lozinku , a zatim unesite lozinku.\nPritisnite taster Tab da biste se premestili na dugme prijavljivanje . U zavisnosti od nalog, možda biti zatraženo da navede dodatne informacije, na primer za prijavljivanje u Office 365 ili na mrežu organizacije.\nKada završite, pošta potvrđuje detalja o nalogu, a zatim prikazuje dugme " gotovo ".\nNapomena : Takođe možete da vidite na šta je novo obaveštenje. Pojavljuju se u aplikaciju e-pošte nakon ispravku.\nDodavanje Microsoft naloga\nU dijalogu Odaberite nalog , pritisnite taster STRELICA NADOLE da biste se kretali kroz listu tipova naloga i pritisnite taster Enter da biste izabrali tip naloga koji želite da dodate.\nNapomena : Narator neće objaviti ime za ovaj dijalog. Umesto toga, piše prvi tip naloga na listi.\nPritisnite taster Tab da biste premestili u okvir lozinka i unesite lozinku.\nPritisnite taster Tab da biste se premestili na dugme prijavljivanje . U zavisnosti od nalog, možda biti zatraženo da pružaju više informacija, kao što su za prijavljivanje da biste Office 365 ili na mrežu organizacije.\nKada završite, pritisnite dugme gotovo , koja se pojavljuje kada pošte potvrđuje detalje za novi nalog.\nIdite u Prijemno poštansko sanduče okno, pritiskajte taster Tab dok ne čujete ' dugme postavke ", a zatim pritisnite taster Enter da biste otvorili meni postavke .\nU oknu meni postavke , pritisnite taster Tab da biste premestili Upravljanje nalozimai zatim pritisnite taster Enter.\nU oknu za Upravljanje nalozima , pritisnite taster Tab da biste se premestili na dugme Dodaj nalog i zatim pritisnite taster Enter.\nPritisnite taster strelica nadole dok ne čujete "Google", a zatim pritisnite taster Enter da biste ga izabrali.\nUnesite svoju e-adresu, a zatim pritisnite sledeći.\nPritisnite taster Tab dvaput da biste otišli u polju za lozinku , a zatim unesite lozinku.\nPritisnite taster Tab da biste se premestili na dugme prijavljivanje , a zatim pritisnite taster Enter.\nNa stranici za Povezivanje sa uslugom , pritisnite taster Tab da biste prešli na dugme Dozvoli . Pritisnite taster Enter da biste omogućili Windows da biste preuzeli e-pošte i postavke iz usluge Google.\nKada dobijete na dugme gotovo , pritisnite taster Enter.\nPritisnite taster Esc da biste zatvorili okno sa naloga , a zatim pritisnite taster Esc ponovo da biste zatvorili okno postavke . Pokazivač miša se premešta u okno Prijemno poštansko sanduče .\nPritisnite taster Tab ili taster F6 da biste se premestili na druge opcije u oknu za Prijemno poštansko sanduče .\nDodavanje dodatnih naloga\nDa biste dodali drugi nalog, uradite sledeće:\nPritisnite taster F6 da biste prešli na okno Prijemno poštansko sanduče , a zatim pritisnite taster Tab dok ne čujete "Dugme postavke". Pritisnite taster Enter da biste otvorili meni postavke .\nU meniju "postavke", pritisnite taster Tab da biste prešli Upravljanje nalozima i pritisnite taster Enter.\nPritisnite taster Tab da biste se premestili na dugme Dodaj nalog , a zatim pritisnite taster Enter.\nPritisnite taster strelica nadole dok ne čujete ime za tip naloga e-pošte, a zatim pritisnite taster Enter.\nSledite uputstva da biste uneli svoju e-adresu, lozinku i sve druge potrebne informacije.\nKada završite sa unosom informacija o nalogu, pritisnite taster Tab da biste se premestili na dugme prijavljivanje . U zavisnosti od nalog, može biti zatraženo više informacija, kao što su dozvole za e-poštu da biste se prijavili servera e-pošte.\nKad stignete na dugme gotovo , pritisnite taster Enter.\nPritisnite taster Esc da biste zatvorili okno sa naloga , a zatim pritisnite taster Esc ponovo da biste izašli iz okna postavke . Pokazivač miša se premešta u okno Prijemno poštansko sanduče .\nPritisnite taster Tab ili taster F6 da biste premestili ostale opcije u prijemnom poštanskom sandučetu.\nKorišćenje čitača ekrana za pisanje i slanje nove e-poruke u aplikaciji pošta za Windows 10\nKoristite čitač ekrana da biste pročitali poruku na listi poruka u aplikaciji pošta za Windows 10


Četiri veka francuske istorije. Naciju ne čini to što ljudi govore istim jezikom ili pripadaju istoj etničkoj grupi, nego to što su zajedno uradili velike stvari u prošlosti i što žele da urade još mnoge druge u budućnosti. Ernest Renan Amin Maluf u ovom djelu putuje ...\nOva publikacija napisana je s ciljem da najširem krugu čitalaca predstavi osnovne odrednice srpske faleristike – pomoćne istorijske nauke koja proučava odlikovanja, njihov nastanak, razvoj, organizacione i pravne karakteristike, estetsko definisanje i umetnički izraz, društve ...\nPAMTIMO LI ï¿½RTVE RATOVA? U ODBRANU PRAVA NA SMISAO ï¿½RTVOVANjA I NA SVETINjU ï¿½IVOTA. ...\nJEZIČKA UMETNOST Å IZOFRENIJE - JEDAN POGLED NA HELDERLINOV\nJedan pogled na Helderlinov ï¿½Pogledï¿½ objavljen je prvi put na njemačkom jeziku 1976, u ediciji Suhrkamp taschenbuch wissenschaft, i predstavlja jednu od Jakobsonovih najfascinantnijih i najprovokativnijih analiza poezije. ...\nOva monografija nudi sistematizovana saznanja o oružanim odredima Srpske vlade generala Nedića: njihovom nastanku u najtežem trenutku za Srbiju gde je Njemačka represalijama pokušala da uguši ustanak, angažovanju u borbama s pokretima otpora u Srbiji, specifičnom odnosu s njema&# ...\nRoman Apisov apostol prati uzbudljiv život novinara Pavla Govedarice, koji od običnog piskarala napreduje do mjesta urednika. Pošto ga je „Crna ruka“ zavrbovala, napisaće seriju vatrenih političkih tekstova u kojima otkriva afere o skandaloznom kriminalu u vrhu sistema. Ali kad ...\nProtkana legendama i anegdotama, odlomcima iz autentičnih pisama i dnevnika, a prije svega zasnovana na ogromnom istraï¿½ivačkom radu i ï¿½irokom autorovom poznavanju evropske istorije. Mesijeva biografija Petra Velikog je zanosna knjiga, niï¿½ta manje čarobna od ma kojeg romana, čak č ...\nï¿½Knjiga pisana stilom koji u sebi spaja ï¿½ivost, jasnoću i osjećajnost. Na njoj bi mogli da zavide podjednako i istoričari i romanopisci.ï¿½ Chicago Sun-Times ...\nHiljadu devetsto četrnaeste godine sudbina Austrougarske nije zapisana, iako neki u njoj vide "drugog bolesnika Evrope". Svakako, ona predstavlja poseban slučaj u evropskom pejzažu onoga vremena, jer je to jedina zemlja koja počiva na multinacionalnom principu. Ona je nesumnjivo slab ...\nRežim koji je proklamovao "ujedinjenje svih Srba" razorio je kako građanski, tako i nacionalni identitet. Ono što ideološki inženjeri već godinama nastoje da nametnu kao "prave tradicije i nacionalni interes" naprosto je nacionalistički misticizam, koji misli o ljudskim bićim ...\n"Istorija Crne Gore" obuhvata veliki period: od dolaska prvih plemena na prostor Crne Gore, stvaranja države Duklje, sve do realnosti novog crnogorskog društva i nove državnosti 2006. godine. U knjizi su istaknute sve samobitnosti i osobenosti crnogorske države, naroda, vjere… Knjiga je oslonj ...


Najbolji plesači Srbije plesali na Zlatiboru – Zlatibor.News\n25/01/2017 ZlatiborNewsComments Off on Najbolji plesači Srbije plesali na Zlatiboru\nZlatibor je protekle nedelje bio u znaku plesa. Plesni Savez Srbije i Ministarstvo za omladinu i sport su organizovali četvorodnevni plesni kamp kao i kvalifikaciono takmičenje i Kup Srbije u latinoameričkim i standardnim plesovima.\nTakmičenje je održano u sportskoj hali STC Wai Tai.\nTagged kup srbije, latinoamericki plesovi, plesni savez srbije, Wai Tai, zlatibor\nU sredu 16. maja 2018. godine TO Zlatibor je u beogradskom restoranu “Manufaktura” uz pripremu i posluženje zlatiborskog doručka održala interesantnu i ukusnu prezentaciju kako bi se javnosti predstavili novi programi za predstojeću turističku sezonu na Zlatiboru. Predstavljanju ponude najposećenije srpske planine su prisustvovali pomoćnica ministra turizma Renata Pindžo, direktorka TO Srbije Marija Labović. direktor YUTA-e […]\nProgram Odmor uz vaučere Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija je završen 20.novembra. Prema propozicijama ovog projekta svi izadavoci su dužni da realizovane vaučere sa propratnom dokumentacijom dostave ministarstvu najkasnije u petak 24.novembra i da zahtevi za refundaciju koji budu upućeni Ministarstvu po isteku roka i koji ne budu sadržali svu propisanu dokumentaciju neće biti refundirani. […]\nMladi smučari oduševili publiku


Nastavak 6. redovnog zasjedanja Skupštine BPK Goražde\nSkupština Bosansko-podrinjskog kantona Goražde započela je danas nastavak 6. redovne sjednice. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda podršku nije dobio prijedlog Odluke o davanju saglasnosti Vladi BPK da prihvati zahtjev o osnivanju visokoškolske ustanove „Univerzitet u Goraždu“ koju je predložio ministar za obrazovanje, mlade, nauku, kulturu i sport, te je ova tačka skinuta sa dnevnog reda.\nU okviru Vladinog sata podneseno je niz pitanja i inicijativa od kojih izdvajamo pitanje poslanika Rasima Mujagića da li je Mljekara „Milgor“ prodata i kome, i da li će početi sa radom. Ministar za privredu BPK Goražde Esed Radeljaš kazao je ovom prilikom da Ministarstvo nema zvaničnih informacija po ovom pitanju, a da nezvanično ima informaciju da bi ona trebala početi sa radom već u u ovom mjesecu. Nakon ovih informacija, Skupština je usvojila zaključak kojim obavezuje Vladu da do naredne sjednice sačini izvještaj o stanju u Mljekari „Milgor“.\nNakon toga, pred poslanicima se našao prijedlog Zakona o Vladi BPK Goražde koji je uz prihvatanje nekoliko amandmana i usvojen.\nS obzirom da je BPK Goražde suosnivač Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu, na sjednici je razmatran i Izvještaj o radu i finansijskom poslovanju ovog centra za 2014.godinu. U prošloj godini ovaj centar poslovao je sa gubitkom u iznosu od 11,7 miliona konvertibilnih maraka. Kako su pojasnili predstavnici ovog centra, bez obzira na finansijske poteškoće pacijentima iz našeg kantona pruža se sva neophodna medicinska usluga. Nakon rasprave, poslanici u Skupštini BPK Goražde usvojili su izvještaj.\nPoslanici su danas razmatrali i prijedlog Zakona o javnim priznanjima BPK Goražde na koji je uloženo niz amandmana na koje se očitovala Vlada BPK Goražde, a nakon toga ovaj prijedlog je usvojen.\nPoslanici su takođe usvojili i prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o naknadama plaća poslanika i plaćama funkcionera koje bira, imenuje ili čiji izbor i imenovanje potvrđuje Skupština BPK Goražde, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nabavljanju, držanju i nošenju oružja i municije, te prijedlog Odluke o davanju saglasnosti o statusu potkrovnih stanova u ulicama Maršala Tita, Meha Drljevića i Jusufa Duhovića u Goraždu .\nPoslanici u Skupštini BPK Goražde razmatrali su i prijedlog Odluke o organizaciji i načinu obavljanja taksi prijevoza putnika na području našeg kantona na koji su uložili niz amandmana. Vlada se u veoma kratkom roku nije mogla očitovati, pa je sjednica prekinuta a o terminu njenog nastavka će nas obavijestiti Kolegij Skupštine BPK Goražde.