Vuci i ‘ajduci – ali ne u šumama, već tu oko nas | ARHIV STAV\nVuci i ‘ajduci – ali ne u šumama, već tu oko nas\nIzetbegovićima se otvoreno priželjkivala smrt, pozivalo se na njihovo javno linčovanje, poredili su se s porodicom Ceaușescu, zagovarana likvidacija po kratkom postupku, nadalo se njihovom obolijevanju, udaralo na porodicu, širili najogavniji tračevi, i sve to sa stranica “uglednih medija”.\nNakon što su kadrovi Naše stranke svojim otvorenim sabotiranjem uspostave probosanskog političkog fronta izazvali ogorčenje ovdašnje javnosti, te stoga zasluženo pretrpjeli veliki broj javnih kritika, odlučili su se za staru dobru metodu vuka u janjećoj koži, pa su stali meketati i blejati o svojoj tobožnjoj ugroženosti.\nUgroženiji je od svih, naravno, Peđa Kojević, koji, iako de facto i de jure suvereno vlada Kantonom Sarajevo, te ima toliko političkog utjecaja da spriječi formiranje probosanske koalicije na višim nivoima, ipak nekako spada u red nejači, neku vrstu ugroženog cvijetka zanovijetka u stakleniku kojeg se ne smije niti pogledati, a kamoli kritizirati.\nPokušaj izazivanja vještačke sablazni tako što će se izjednačiti legitimna kritika s anonimnim šovinističkim komentarima iz mulja društvenih mreža, da se nekako kriminalizira kritika odabranih političkih dužnosnika, možda bi i uspio da nije dvostrukih standarda i da nije toliko otvoreno selektivan.\nJer dovoljno je samo pogledati kakvoj su vrsti najbrutalnijeg govora mržnje bili izloženi najviši bošnjački dužnosnici, ali i njihove porodice, naročito Bakir Izetbegović i njegova supruga Sebija, i to vrlo često iz istih onih krugova koji bi sada Peđu Kojevića smjestili u kategoriju ugrožene vrste, ili čak svete građanske krave.\nA ono što se pisalo na društvenim mrežama i u forumskom podzemlju, a što su pojedini portali na svom prostoru tolerirali, a možda i poticali, nemjerljivo je gore.\nŠta tek reći za šovinističku medijsku harangu kojoj je sve do svoje smrti bio izložen Alija Izetbegović? Šta reći na to da čak ni danas nije miran jer, kako se može vidjeti u ilustraciji ovoa teksta, i danas kojekakvi ‘ajduci oličeni u liku Jelene Ajduković, člana Upravnog odbora SKD “Prosvjeta” i kandidatkinje Hadžibajrićeve Nezavisne bosanskohercegovačke liste za Skupštinu Kantona Sarajevo, pokušavaju nasrtati na njega, i to koristeći velikosrpsku propagandu najlažljivije vrste izmišljajući da je Alija Izetbegović bio pripadnik SS Handžar divizije.\nŠta reći za Ajdukovićkine prostačke uvrede na račun Bakira Izetbegovića? Naravno, ne treba očekivati da će sakralizatori Peđe Kojevića ikad osuditi ovakve stvari, kao što nikada nisu osudili niti daleko gori govor mržnje upućen bošnjačkim političkim predstavnicima.\nŠtaviše, većina je njih u tome i ostrašćeno učestvovala, a dobar dio njih zapravo su i originalni proizvođači takvog antibošnjačkog šovinizma. Upravo zbog te vrste licemjerstva, njihova namjera da kriminaliziraju kritiku vlastitih ljubimaca, dok istovremeno šire kriminalni šovinizam prema drugom i drugačijem, neće uspjeti.\nProšla su ta vremena.\n“Bosanska kuća” bit će najveći bošnjački, islamski i kulturni centar u Skandinaviji\nCerić na platnom spisku Saudije, Vatikana i Sebastiana Kurza\nnaša stranka predrag kojović


Projekat multidisciplinarnih istraživanja Mojsinjsko-poslonskog kompleksa sa naglaskom na istraživanje i evidentiranje, crkava i manastira na „Mojsinjskoj Svetoj Gori“ predstavlja kampanju tokom koje bi se postigli određeni rezultati sa ciljem boljeg objašnjenja i razumevanja istorijske nacionalne verske i svetovne arhitekture, a istovremno utvrdilo stanje i broj objekata od značaja na navedenom lokalitetu za šta ne postoje tačni podaci.\nAngažovanjem entuzijasta članova udruženja građana „Čuvari Mojsinjske Svete Gore“, stručnjaka Narodnog muzeja Kruševac iz oblasti arheologije, geologije, istorije umetnosti i arhitekture, kao i studenata fakulteta istorije, umetnosti, arhitekture, geologije, turizma, pristupilo bi se kompleksnom istraživanju i zaštiti jednog od najvećih duhovnih centara ovog dela Pomoravlja, odnosno centra duhovnosti Lazareve Srbije, na čijem mitu je nastao i kosovski mit.\nZalaganje za realizaciju kampa je odgovor Udruženja Građana na različite vrste ugrožavanja kulturnih dobra.\nUdruženje se organizuje i priprema za sprovođenje potrebnih mera i aktivnosti u cilju obučavanja i osposobljavanja dece, omladine i odraslih, radi zaštite i spasavanja kulturno istorijske zaostavštine i njihovu prezentaciju stranoj i domaćoj javnosti.\nMojsinjsko-Poslonski kompleks sačinjavaju: reka Južna Morava, Stalaćka klisura, Mojsinjska i Poslonska planina.\nStalaćka klisura ima pravac protezanja jugoistok – severozapad, sa ukupnm dužinom od oko 25 kilometara. Početak je odmah ispod Đuniske i Trubarevske doline, a izlaz u Grad Stalaću. U samoj klisuri se nalaze sela: Trubarevo, Maletina, Cerovo, Mojsinje, Braljina (Ražanjska i Kruševačka), Stevanac, Grad Stalać i Stalać. Dubina klisure je oko 360 metara. Desnom obalom Morave proteže se pruga Beograd – Niš. Istom stranom nema puta u celoj dužini. Levom obalom se proteže put Stalać – Đunis.\nPodručje Mojsinjske planine obuhvata prostor od Grad Stalaća, na severu, do Gaglovske reke na jugu. Na zapadu prirodnu granicu predstavlja dolina Zapadne Morave, dok istočnu granicu čine Južna Morava duž Stalaćke klisure i donji tok Ribarske reke.\nPoslonska planina, oivičena na zapadu Ražanjskom dolinom, a sa istoka Stalaćkom klisurom, pruža se od sela Mađere na severu do sela Praskovče na jugu.\nIntenzivna tektonska aktivnost, koja se odvijala kroz dugi geološki period, doprinela je da Južna Morava usmeri svoj tok kroz Stalaćku klisuru, probijajući čvrstu stensku masu, a ne da ide Račanjskom dolinom. Podlogu koju izgrađuje najveći deo Mojsinjskih i Poslonskih planina predstavljaju stene visokog stepena čvrstine.\nOve stene kao takve predstavljaju jedan od najstarijih masiva Srbije. Neotektonska aktivnost ovog područja je jasno izrađena, i kao takva bila je uzročnik zemljotresa koji se desio 1. oktobra 1972. godine, sa epicentrom između sela Mojsinje i Trubarevo. Zbog stalnog izdizanja ovog masiva, Južna Morava intenzivnije useca svoje korito kroz Stalaćku klisuru. Pojačana vertikalna erozija prisutna je i kod manjih rečnih tokova.\nZbog položaja koji zauzima, ovaj prostor često nazivaju „Vrata Srbije“. Smešten između niške i aleksinačke kotline, na jugoistoku, ražanjske doline na istoku, velikomoravske doline na severu, i kruševačke doline na jugozapadu, predstavlja značajnu raskrsnicu puteva koji spajaju jug i sever Evrope. Ovuda su vodili glavni putevi od najranijih civilizacija, do danas (Sredozemno more, Dolina Vardara, dolina Nerodimke, dolina Binačke Morave, Dolina Južne Morave, Velikomoravska dolina, dolina Dunava, pa sve do severnih teritorija Evrope i severnih mora).\nStrateškim položajem u odnosu prema glavnoj komunikaciji koja povezuje severne sa južnim delovima Evrope, moguće je objasniti gotovo kontinuirano prisustvo života na ovim prostorima, od praistorije (oko 6000 godine p.n.e.).\nO ovom području, postoji mali broj pisanih podataka, do sada se u taj posao uključivao isključivo Narodni Muzej u Kruševcu i jedan mali broj samostalnih entuzijasta. Ovo je prvi put da se pored profesionalnog rada od strane zaposlenih u Narodnom muzeju u Kruševcu u taj posao uključuju građani organizovani u naše Udruženje\nMojsinjsko-poslonski kompleks se odlikuje bogatstvom kulturno-istorijskog nasleđa. Na ovom prostoru sagrađen je veliki broj manastira i crkava. Po narodnom predanju bilo ih je oko sedamdeset, te je ovo područje bilo poznato kao „Mala srbska Sveta Gora“.\nPodatak da je svetogorski monah starac Isaija pomogao knezu Lazaru pri izmirenju srpske crkve i carigradske patrijaršije 1375. godine, objašnjava nam da je većina monaha, koja je došla u ove krajeve pripadala „Sinaitima“ sledbenicima ovog svetogorca, koji su se odlikovali jakom isihastičkom pobožnošću, živeli strogim životom, bili odani misticizmu i isihastičkoj kontemplativnosti i stremili doživljavanju božanske energije. Našavši ovde relativno bezbedno utočište, podizali su crkve i isposnice na zaklonjenim, mirnim i teško pristupačnim mestima, stvarajući novo monaško središte. Doseljavanje monaha „sinaita“, svakako je pojačalo graditeljsku delatnost na ovom prostoru, na kome postoje i građevine za koje se predpostavlja da su sagrađene i pre ovog vremena. Crkve koje grade monasi „sinaiti“ imaju mnogo zajedničkih stilskih elemenata, naročito Jakovac i Stevanac, a najpogodniji uslovi za izgradnju ovih građevina padaju u vreme od 1371. do 1389. godine.\nPosle Kosovske bitke mogućnosti za neimarske poduhvate su znatno manje. Međutim, za život monaha isihasta postojale su i dalje relativno povoljne okolnosti, sve do 1413. godine kada je sultan Musa razorio Grad Stalać, te je, verovatno, posle ovog događaja potpuno zamrla graditeljska aktivnost u ovim krajevima. Tek u 19. i 20. veku, neke od ovih srednjovekovnih crkava su obnovljene, na temeljima jednog broja sagrađene su nove, ali najveći deo njih je i danas u ruševinama. Prve podatke o ovim crkvama zabeležio je Mihajlo St. Riznić. Dok se početkom 20. veka crkvama se bavio i Kosta J. Jovanović.\nZa porta Ezo Svet piše Zoran Šumadinac\nSelo Vajska i treće dete nađeno na zgarištu: Srbija je nema, ove anđele progutala je vatra\nTEHNIKA HIPNOZE - KAKO DA ISCELITE SVOJ UM I TELO


"Vijestima" je nezvanično saopšteno da službenici policije pokušavaju da utvrde identitet osoba koje su "upale" u dio Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija (ZIKS) kao i sadržinu paketa.\nSagovornik "Vijesti" tvrdi da nadležni sumnjaju da je riječ o mobilnim telefonima.\nPrema istim informacijama, službenici ZIKS-a dostavili su policiji snimak sa sigurnosnih kamera, na osnovu kojih će pokušati da identifikuju osobe koje su prokrijumčarile paket.\nIzvor lista iz policije, međutim, tvrdi da je način na koji su nepoznate osobe “dostavile” paket zatvorenicima - razlikuje od svih do sada registrovanih.\n"Prema prvim rezultatima istrage, sve se dogodilo u nedjelju oko 19.30. Tada su najvjerovatnije dvije osobe upotrebom podesnog sredstva najprije oštetili zaštitnu ogradu, a zatim zaštitinu mrežastu ogradu na istočnoj strani ZIKS-a. Poslije toga oni su ušli u prostor ZIKS-a, prošli pored poluotvorenog odjeljenja Ekonomije i prišli ogradi ‘F’ paviljona preko koje su prebacili paketić", rekao je sagovornik "Vijesti".\nRečeno je da su službenici Odjeljenja bezbjednosti Danilovgrad izašli na lice mjesta i uradili uviđaj, ali i konstatovali da je ono narušeno od strane čuvara ZIKS-a - jer su iz bezbjednosnih razloga morali sanirati oštećenja na ogradama.\nDrugi izvor "Vijesti" kazao je da su službenicima zatvora slučaj prijavili upravo zatvorenici koji su primijetili dvije osobe u blizini zatvorske ograde.\n"Neki od osuđenika najprije su pomislilI da je neko došao da pokuša nekoga da ubije, što su saopštili stražarima", kazao je on.\nDodao je da je potom uslijedila kontrola u ZIKS-u.\n"Uslijedilo je, do sada nazabilježeno vanredno brojanje svih zatvorenika i osuđenika, a zatim i detaljan pregled prostorija F paviljona", rekao je sagovornik.\nDalibor Đurić ubijen je 22. septembra 2016. godine, nakon što ga je metak iz vatrenog oružja pogodio u teretani Poluotvorenog odjeljenja Kazneno-popravnog doma.\nNije utvrđeno ko je pucao na navodnog člana škaljarskog kriminalnog klana, dok je služio zatvorsku kaznu.\nU paviljon "F" smješteni su mahom zatvorenici sa najdužim kaznama, poput osuđenih za ubistvo policijskog inspektora Slavoljuba Šćekića - Saše Borete i Ljuba Bigovića.\n"Vijestima" je rečeno da je u tom dijelu i Šćepan Bujić osuđen za ubistvo braće Ljubomira i Dejana Gojačanina 15. februara 2013. godine...\nKo je to još želi ući u Ziks, bolje je u BG


12. avgust – Adekvatne mjere zaštite u KCCG | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Crnogorska Hronika septembar 2020 12. avgust – Adekvatne mjere zaštite u KCCG\n12. avgust – Adekvatne mjere zaštite u KCCG\nMjere zaštite od koronavirusa adekvatno se sprovode u najrizičnijim odjeljenjima Kliničkog centra Crne Gore (KCCG), kazao je epidemiolog Odjeljenja za bolničku epidemiologiju Kliničkog centra, dr Slavko Savović.\nPrema riječima dr Savovića, SARS- CoV-2 virus, koji je izazvao pandemiju Covid 19 bolesti, od kraja prošle godine postao je ozbiljna globalna prijetnja po javno zdravlje za više od 20 miliona inficiranih u svijetu.\n– Pri čemu je stvaran broj inficiarnih nekoliko puta veći zbog velikog broja osoba koje nemaju simptome, te ih je zato teško i prepoznati i registrovati – naveo je dr Savović.\nKako je kazao, budući da se radi o novom uzročniku, svaka osoba je osjetljiva i može da bude inficirana i da oboli. Ali određene kategorije stanovništva su u većem riziku da budu inficirani od drugih – pojasnio je dr Savović i naveo da su među tim kategorijama i zdravstveni radnici koji, zbog prirode svog posla, dolaze u kontakt sa pacijentima koji su sumnjivi ili potvrđeni slučajevi infekcije. On je kazao da, po iskustvima nekih zemalja, više od deset do 20 odsto svih inficiranih čine zdravstveni radnici.\n– Jasno je, dakle, da je veliki izazov sačuvati zdravstvenog radnika od infekcije, prije svega zbog očuvanja zdravlja zdravstvenih radnika, a sa druge strane zbog potrebe da se zdravstveni sistem održi funkcionalnim, budući da zdravstveni radnici čine kičmu svakog zdravstvenog sistema – naveo je dr Savović.\n– Najveći broj njih je imao ili minimalne simptome ili je bio bez simptoma. Ono što je dobra stvar jeste da nije bilo smrtnih ishoda među zaposlenima KCCG – istakao je dr Savović.\nOd početka epidemije KCCG je organizovan na način da se od Covid 19 infekcije liječe pacijenti u dijelu bolnice koji je odvojen – Interna klinika i Klinika za infektivne bolesti, u odnosu na klinike, gdje se liječi ostala patologija. Prema riječima dr Savovića, od 54 radnika koji su bili potvrđeni slučajevi infekcije, samo sedmoro njih u trenutku inficiranja je radilo u Kovid dijelu bolnice.\n– Ovo, sa jedne strane, govori da se na tim najrizičnijim odjeljenjima mjere zaštite adekvatno sprovode, budući da uvijek postoji vjerovatnoća da se zdravstveni radnik inficira i van radnog mjesta, a sa druge da je infekcija široko rasprostranjena u zajednici i da se neizostavno preliva i na zdravstvene radnike koji su integralni dio te zajednice – naglasio je dr Savović.\n– Jer samo na taj način može osigurati da zaštiti sebe od drugih ali i druge od sebe, jer, kao što sam rekao, postoje slučajevi infekcije koji nemaju simptome a mogu dalje da šire infekciju – naveo je dr Savović.\nOn je pojasnio aktivnosti i značaj Odjeljenja za bolničku epidemiologiju KCCG koje je formirano prije četiri godine. Kako je kazao, u KCCG unazad četiri godine funkcioniše Odjeljenje za bolničku epidemiologiju koje pruža svakodnevnu stručnu pomoć ljekarima, učestvuje u istraživanju kontakata pozitivnih osoba i svim drugim epidemiološkim poslovima.\n– Zahvaljujući dobroj organizovanosti i saradnji, uprkos slučajevima infekcije među zaposlenima, rad svih klinika se odvijao nesmetano, tako da nije bilo većih zastoja i sve organizacione jedinice su funkcionisale kontinuirano – naveo je dr Savović.\n– Do pronalaska efikasne vakcine ostaje nam samo da se pridržavamo poznatih preventivnih mjera, a to naročito važi za zdravstvene radnike – zaključio je dr Savović.\nPrethodni tekst11. avgust – Crna Gora visoko na ljestvici zdravstvenog turizma\nSledeći tekst13. avgust – Bolnica Danilo I služi na ponos CG


Privrednik iz Novog Sada osuđen na kaznu zatvora zbog davanja mita bivšem direktoru JP "Infrastruktura železnice" | (Vesti - 31.05.2021) Novi Sad\n31.05.2021 u 14:31h\nPrivrednik iz Novog Sada osuđen na kaznu zatvora zbog davanja mita bivšem direktoru JP "Infrastruktura železnice"\nTrojica okrivljenih za davanje mita bivšem direktoru JP "Infrastruktura železnice" Miroljubu Jevtiću priznala su krivicu i zaključila sporazum sa Tužilaštvom za organizovani kriminal na osnovu čega im je sud izrekao presude koje su postale pravosnažne.\nJevtić je na početku suđenja u februaru negirao optužbe za davanje mita, a sada je ostao jedini optuženi u tom postupku, prenosi RTS,\nSumnja se da je on neosnovano i nepotrebno angažovao advokate na poslovima eksproprijacije zemljišta na trasama brzih pruga, koji su deo uplaćenog novca od JP "Infrastruktura železnice" po osnovu fakturisanih usluga u višemilionskim iznosima kao mito i preko posrednika davali Jevtiću, kome je nedavno počelo i suđenje u postupku u kojem se zajedno sa bivšim državnim sekretarom, sada pomoćnikom ministra Miodragom Poledicom i još četiri optužena, tereti za zloupotrebe sa javnim nabavkama, a u vezi s rekonstrukcijom železničke pruge na Pančevačkom mostu, javio je republički javni servis.\nPovezane teme burzanović dragoslav davanje mita hronika infrastruktura železnice srbije miodrag poledica miroljub jevtić mito novosadski advokati ratko mitrović


Bogdan promašio trojku za pobedu preko dvojice, Boston se osvetio Sakramentu! - Telegraf.rs\n26/11/19 | 07:24 ≫ 07:34\nPobeda izostala u drami\nKošarkaši Bostona pobedili su Sakramento sa 103:102, pa nije pomogla Kingsima sjajna partija Badija Hilda od 41 poena.\nMomak sa Bahama je rešetao i preuzeo najveću odgovornost uz rekord karijere, ali su Braun (24 poena) i Tejtum (20) uspeli da se revanširaju za nedavni, takođe tesni poraz u Kaliforniji.\nBarns je još bio adut Kingsa sa 20 poena, Bogdan Bogdanović je imao slabiju partiju sa 13 poena i osam asistencija, uz 5-20 u šutu iz igre. Nemanja Bjelica imao je 1-7 za četiri poena, tome je dodao šest skokova i pet asistencija, a Kingsi su propustili priliku da prevaziđu negativan učinak, sada su na 7-9.\nU završnici, Bogdan se izvukao na trojku na pet sekundi pre kraja, preuzeo je odgovornost iako nije imao šutersko veče iz snova, ali je ovaj put ipak propustio šansu da postigne pogodak, nije bilo ni lako jer je to morao da učini preko ruke dvojice čuvara.\nNeće im biti lako ni na narednom gostovanju, na megdan idu Filadelfiji, jednoj od boljih istočnih ekipa, dok će Boston ugostiti Netse.\nU ostalim mečevima, Lejkersi su nadigrali Sparse uz dominaciju Lebrona sa 33 poena i 14 asistencija, dok će Voriorsi malo da pričekaju na novu pobedu, nanizali su treći poraz protiv Oklahome, koja je tako prekinula niz od tri meča bez boljeg učinka.\nImao je Golden Stejt 97:87, ali je do kraja ostao bez poena, 13:0 je bila serija koja je presudila! Robinson je bio lider sa 25 poena, Baumen je imao jedan manje, u pobedi Oklahome je najbolji bio Šruder sa 22 poena.\nOd naših igrača, u porazu Memfisa, Gudurić je odigao samo osam minuta i ubacio pet poena uz asistenciju, imao je 2-3 iz igre, a najefikasniji njegov saigrač bio je Džekson sa 28 poena, Voren je vodio Indijanu do pobede sa 26.\nSpars - Lejkers 104:114\nFudbaler dva puta u istom napadu promašio prazan gol: Komentator crkavao od smeha posle ovog poteza\n26. novembar 2019 | 14:54\nKakav kompleks imaju stanovnici naselja Zeleznik.Strasno.\nBogdan promasio?! Ma nemoguce\n26. novembar 2019 | 07:54\nDaleko da je los kosarkas ali i daleko da je odlican kosarkas.


IC 3352 - Wikipedia\n12h 26m 47,3s \n+8° 45′ 26″ \nIC 3352 je nepostojeći astronomski objekat naveden u Novom općem katalogu koji je opisan da se nalazi u sazviježđu Djevica. Ovaj objekat je zapisao Friedrich Carl Arnold Schwassmann 24. januara 1900. godine.\n3.1 IC 3352\nUdaljenost od IC 3352\nIC 3343 0,13 12h 26m 34,7s +8° 52′ 35″ dvostruka zvijezda (*2)\nNGC 4411B 0,13 12h 26m 47,2s +8° 53′ 4″ prečkasta spiralna galaksija (SBdm)\nIC 3339 0,14 12h 26m 30,0s +8° 52′ 18″ prečkasta spiralna galaksija (SBdm)\nNGC 4411A 0,14 12h 26m 30,0s +8° 52′ 18″ prečkasta spiralna galaksija (SBdm)\nNGC 4410A 0,27 12h 26m 28,3s +9° 1′ 11″ spiralna galaksija (Sab/P)\nNGC 4410B 0,27 12h 26m 29,6s +9° 1′ 8″ galaksija (Sbc)\nIC 790 0,28 12h 26m 35,4s +9° 2′ 9″ eliptična galaksija (E?)\nNGC 4410C 0,28 12h 26m 35,4s +9° 2′ 9″ eliptična galaksija (E?)\nNGC 4415 0,32 12h 26m 40,5s +8° 26′ 10″ spiralna galaksija (S0-a)\nNGC 4434 0,64 12h 27m 36,6s +8° 9′ 16″ eliptična galaksija (E0)\nIC 3352[uredi - уреди | uredi kôd]\nIC 3352 na WikiSky stranici: DSS2, SDSS, GALEX, IRAS, Hydrogen α, X-Ray, Astrophoto, Sky Map, Članci i slike\n↑ 5,0 5,1 5,2 5,3 ((en)) Rezultati za IC 3352. „NASA/IPAC Extragalactic Database”. http://nedwww.ipac.caltech.edu/cgi-bin/nph-objsearch?objname=IC+3352&img_stamp=yes&extend=no. Pristupljeno 11. 4. 2013.\nKoordinate: 12h 26m 47.3s, +8° 45′ 26″


Katar: Zemlja gde se neboderi sreću s peskom… - Sputnjik Srbija\nKatar: Zemlja gde se neboderi sreću s peskom…\n16:07 05.02.2019 Preuzmite kraći link\nKupci u zoološkom vrtu na pijaci Suk Vakif u Dohi.\nDržava brojnih nebodera, prostranih pustinja, brzih sportskih automobila i fudbala, Katar se priprema za organizaciju Svetskog prvenstva u fudbalu 2022. Pored manifestacija povodom tog velikog sportskog događaja, ova pustinjska država ima još mnogo toga da ponudi.\nKatar je država na obali Persijskog zaliva i poznata je po velikom izvozu nafte i gasa, ambicioznim infrastrukturnim projektima i finansijskim aktivnostima. Međutim, ova arapska država i njen najveći grad Doha imaju mnogo više da ponude, uključujući muzeje i islamsku kulturu, kao i živopisne parkove i pijace. Katar sada želi da svojoj ponudi doda i sport, pripremajući mesta dešavanja i infrastrukturu za Svetsko prvenstvo u fudbalu 2022. Neki brinu da bi zbog klimatskih promena i globalnog zagrevanja neke oblasti te države, gde temperature leti dostižu i 50 stepeni Celzijusa, mogle da postanu nenaseljive za ljude do 2070-ih. Do tada, Sputnjik vam pruža mogućnost da vidite neke od glavnih atrakcija.


Grad Istočno Sarajevo i prošlu godinu završio suficitom\tIstaknuto\nSrijeda, 24 Oktobar 2018 16:10\nOdbornici Skupštine grada Istočno Sarajevo razmatraće, na sjednici koja je planirana za utorak, 30. oktobra, Odluku o usvajanju izvještaja o izvršenju budžeta grada Istočno Sarajevo za prvih šest mjeseci ove godine. U prvom polugodištu 2018. godine, prihodi u gradskom budžetu veći su za oko 438.000 KM u odnosu na rashode.\nNačelnik Odjeljena za finansije Slaven Dubovina rekao je da je za šest mjeseci ove godine ostvaren prihod od oko 4.320.000 KM, dok su rashodi u istom periodu iznosili oko 4.050.000 KM.\n“ U prvih šest mjeseci ove godine Grad Istočno Sarajevo bilježi višak prihoda u odnosu na rashode i to u iznosu oko 438.000 KM. Prihodi su ostvareni za 4,2 odsto manje u odnosu na plan, jer je u strukturi prihoda planiran i grant Ministarstva civilnih poslova BiH u iznosu 500.000 KM, koji još nije realizovan“, pojasnio je Dubovina.\nDubovina kaže da su i rashodi manji za 8,14 odsto u odnosu na plan. „Razlog tome je što nije završena realizacija određenih projekata, koji su bili planirani u ovom budžetskom periodu. Riječ je, konkretno, o realizaciji projekta ‘Za bezbjednije Istočno Sarajevo’, kojim su planirana sredstva za kupovinu kamera za video – nadzor na području grada“, ističe Dubovina, dodajući da su predstavnici Gradske uprave racionalno upravljali budžetom, odnosno ‘da se trošilo u skladu sa prihodima’.\nPrema njegovim riječima, Grad Istočno Sarajevo nastavio je trend ostvarivanja viška prihoda u odnosu na rashode, što potvrđuje i činjenica da iz godine u godinu bilježi suficit.\n„I prošlu godinu, Grad Istočno Sarajevo završio je suficitom u budžetu u iznosu 141.000 KM. Na narednoj sjednici Skupštine grada odbornicima će biti predočena Odluka o raspodjeli suficita i neutrošenih namjenskih sredstva iz prošle godine. To je rezultat racionalnog i odgovornog upravljanja budžetom i javnim dobrom“, naglasio je Dubovina.\nOdbornici Skupštine grada razmatraće i Odluku o kreditnom zaduženju grada u iznosu oko 5.300.000 KM. Kreditna sredstva predviđena su za refinansiranje postojećeg kredita i realizaciju kapitalnih projekata u svim gradskim opštinama.\nBiće razmotren i Plan kapitalnih ulaganja u ovoj godini. Odbornicima će biti predočene i Informacija o stanju u oblasti zapošljavanja, s osvrtom na zapošljavanje boračkih kategorija stanovništva, kao i informacije o stanju u oblasti informisanja i implemetaciji plana za otklanjanje nepravilnosti u revizorskom izvještaju.\nSjednica Skupštine grada Istočno Sarajevo biće održana u utorak, 30. oktobra, s početkom u 10 časova.\nPosljednja izmjena Srijeda, 24 Oktobar 2018 16:12\nViše iz kategorije: « Rekonstrukcija stepeništa na spomen obilježju u Kasindolu Prodaja ulaznica za koncert Cece Ražnatović od 1. novembra »


Druga liga FBiH, grupa Centar – Remi zeničkog Rudara protiv Famosa u Sarajevu, Goražde prvak - Zenicablog\nDruga liga FBiH, grupa Centar – Remi zeničkog Rudara protiv Famosa u Sarajevu, Goražde prvak\nDruga liga FBiH, grupa Centar – Remi zeničkog Rudara protiv Famosa u Sarajevu, Goražde prvak – Uokviru 29.kola u Drugoj ligi FBiH, grupa Centar, sezona 2017/2018., zenički FK Rudar bio je na gostovanju u Sarajevu kod FK Famos i odigrao neriješeno.\nRezultat: FK Famos – FK Rudar 2:2 (0:1);\nStrijelci: 0:1 Harun Vardo u 20′, 1:1 Adel Ajkunić u 55′, 2:1 Adel Ajkunić u 72′, 2:2 Besim Kolić u 89′.\nMustafa Ganibegović, Abdu-Selam Lužić, Mirza Serdarević, Harun Vardo, Ermin Krivić, Aldin Kubat, Ermin Spahić, Besim Kolić, Mahir Jusić (cap), Imran Sarajlić (od 70′ Tarik Isaković), Ajdin Hrustić (od 30′ Harun Tabaković).\nJoš su bili na klupi: Hajrudin Hodžić, Halil Kozlić, Enes Šeper. (Glavni trener Armin Bujak, predstavnik kluba Ševko Adilović).\nUtakmica je odigrana na igralištu JU KSR Hrasnica-Ilidža pred oko 40 gledalaca. Glavni sudija bio je Samir Kapo (Kakanj), pomoćnici A1 Alzan Pločo (Sarajevo), A2 Emir Oprašić (Zenica), delegat Admir Smajić iz Sarajeva.\nU ovom kolu domaću su zabilježili dvije pobjede, gosti četiri, a jedan susret završen je neriješeno.\nKolo prije kraja Goražde je osiguralo naslov prvaka, te će igrati u doigravanju za plasman u Prvu ligu Federacije.\nU narednom, 30. kolu (zadnje kolo prvenstva) zenički Rudar je domaćin Jedinstvu iz Ljubinića kod Ilijaša.\nRezultati 29.kola, 26.5.2018:\nSarajevo: Famos – Rudar Ze 2:2\nVitkovići: Azot – Borac J 1:2\nHadžići: Radnik – Bosna Union 4:2\nMaglaj: Natron – Goražde 0:1\nŽepče: Žepče – Moševac 5:3\nIlijaš: Jedinstvo Lj – Usora 1:2\nZavidovići: Krivaja – Ilijaš 4:5\n1 FK GORAŽDE 27 20 3 4 56 18 +38 63\n2 NK BORAC JELAH 27 19 2 6 62 28 +34 59\n3 FK RADNIK (H) 27 13 8 6 54 34 +20 47\n4 NK MOŠEVAC MOŠEVAC 27 13 4 10 54 35 +19 43\n5 NK ILIJAŠ 27 11 7 9 54 52 +2 40\n6 NK AZOT 27 11 7 9 44 43 +1 40\n7 FK FAMOS 27 11 6 10 49 48 +1 39\n8 NK POBJEDA TEŠANJKA 27 11 5 11 43 52 -9 38\n9 NK ŽEPČE ŽEPČE 27 10 4 13 40 41 -1 34\n10 NK NATRON MAGLAJ 28 9 7 12 39 49 -10 34\n11 NK USORA USORA 27 9 6 12 36 41 -5 33\n12 FK BOSNA UNION 27 9 5 13 51 51 0 32\n13 FK RUDAR ZENICA 27 8 5 14 48 56 -8 29\n14 NK KRIVAJA ZAVIDOVIĆI 27 5 5 17 46 84 -38 20\n15 NK JEDINSTVO 27 4 6 17 32 76 -44 18\nFoto FK Goražde\nTagovidruga liga fbih fudbal goražde N/FS BiH rudar takmicenje zenica


Sredstvima Vlade nabavljene kamere za zaštitu lovišta i hranilice @ InfoBijeljina\nBIJELJINA- Lovačko udruženje "Semberija" Bijeljina je za 5.000 KM, dobijenih od Vlade Republike Srpske, nabavilo sedam kamera za zaštitu lovišta i dvije automatske hranilice za divljač, rekao je Srni Radenko Božić, predsjednik ovog udruženja koje naredne godine obilježava 100 godina rada.\n"Tamo gdje ima plemenite divljači, ima i predatora, čija je brojnost u Semberiji u ekspanziji posljednjih 10 godina, od kada se vrši vakcinacija lisica putem bacanja mamaca iz aviona po lovištima u BiH", ističe Božić.\nLovačko udruženje "Semberija" Bijeljina okuplja 1.000 lovaca, a među njima je i 14 žena.


DA LI VANZEMALJCI ZNAJU DA JE ZEMLJA NASELJENA? Evo na koji način mogu da nas otkriju! - Informer\nb92.net/infomer.rs | 27. 03. 2018.\nDokazivanje postojanja vanzemaljskog života jedna je od najvećih ambicija čovečanstva, ali nikada se nismo zapitali da li bi bilo moguće da jedan vanzemaljac razume kako Zemlja i njeni stanovnici funkcionišu\nKako piše „National Geographic“, astronomi su do sada potvrdili postojanje skoro četiri hiljade planeta izvan Sunčevog sistema koje bi mogle da imaju uslove za život. Kako tehnologija bude napredovala u narednim godinama imaćemo mogućnost da saznamo više o njima i njihovim potencijalnim stanovnicima.\n(FOTO/VIDEO) RAZOČARANI SMO: Konačno rešena misterija "vanzemaljca" iz pustinje Atakami!\nNaravno, ako postoje vanzemaljci „tamo negde“, to znači da su u mogućnosti da nas s istom lakoćom obaveste o svom postojanju, a to dalje znači da bi prvo trebalo da lociraju Zemlju. Ako su astronomi teleskopima uočili toliko planeta, da li to podrazumeva da oni mogu da uoče nas i kako?\nMalo teže jer je naša planeta malo drugačija od ostalih. Naime, naše Sunce je stabilno i ne emituje tako jake solarne oluje koje bi mogle da unište našu atmosferu. Takođe, Zemlja se nalazi u „useljivoj zoni“ zvezde, tačnije oblasti u kojoj voda može da ostane u tečnom stanju na površini planete.\nKoji su drugi indikatori koji bi mogli da nas „odaju“ vanzemaljcima? Drugi je postojanje kiseonika na planeti koji pokazuje da postoji život: kiseonik je teško pronaći, osim ako ga nešto ne oslobodi (na Zemlji konkretno biljke). Za vanzemaljske posmatrače zanimljivo bi bilo postojanje metana, azota, ugljen-dioksida, itd...\nVanzemaljci Ljudi Svemir Zemlja\nSTIŽU VANZEMALJCI? U blizini Zemlje otrivena 72 nova objekta\nRUSKI ASTRONAUT: Lako je u kosmosu, teško je na zemlji!


HRT: Crveni križ poziva starije i nemoćne da mu se jave radi dostave\nFoto: Crveni križ, hck.hr\nCrveni križ poziva starije i nemoćne da mu se jave radi dostave\n- Mi i inače to radimo, ali smo to sada proširili te smo objavili sve brojeve naših društava. Ako netko nije obuhvaćen znači da može nazvati da ga stavimo u taj sustav, rekla je Hini glasnogovornica HCK Katarina Zorić.\n- Letci koje smo objavili nisu namijenjeni za nas, nego za druge, jer smo primijetili da se brojni građani samoorganiziraju i žele pomoći starijima i nemoćnima. Mi smo osjetili potrebu naglasiti da je važno voditi računa o načinu na koji se ta pomoć pruža, objasnila je Zorić.\nCrveni križ inače ima program "Pomoć u kući" u kojem obilazi starije i nemoćne u svojem sustavu. Sada su program proširili jer im se počeo javljati veći broj ljudi.\nBrojevi telefona svih društava HCK-a mogu se pronaći ovdje.


Mladen Bošnjak (1959-2021)\n„ Znaš volio bih da ti ovo ne moram javiti, ali otišao je Mlađo “, napisao je samo ovo jučer poslijepodne u kratkoj poruci Nikica , s kojim sam proteklih dana dijelila nadu da će naš Mlađo uspjeti pobijediti u borbi sa nesretnim Covidom-19, jer mnoge je bitke on dobio. Iako su bile male šanse, barem po onome što su govorili ljekari, jer s Mladenom nismo mogli komunicirati, tinjao je onaj tračak nade, posebno jer je čak i prvu dozu vakcine primio.\nA onda su uslijedili pozivi, kratki,“ Jest otišao je “ kaže Goran, potvrđuje Faruk, Musa, Mirza, Verica.I onda tišina,u kojoj samo misli putuju do Ljubuškog, gdje u njegovoj rodnoj kući majka Ruža, čeka da sa Mladenom krene na put ka groblju Jabuka, gdje će se ovaj vječiti putnik zaustavljen u 62-oj godini , zauvijek skrasiti.\nJer od svoje 62 godine ,Mlađo je barem 45 iz Ljubuškog kretao na sve četiri strane svijeta.Putovao,družio se i svima s kojima je nesebično dijelio svoju opčinjenost životom, podastirao priče iz čudesne prošlosti i sadašnjosti rodnog kraja i Hercegovine,one opore,ali tople,koju je neizmjerno volio i čiji je najpouzdaniji hroničar bio.Baš kao što je volio ljude sa kojima se družio i bio im prijatelj.\nPotvrđivao je to u brojnim tekstovima, analizama, reportažama, ali i gostovanjima u brojnim medijima ,pišući, ali i govoreći strastveno kako o političkim dešavanjima, životu ili sportu.Malo je onih koji se danas kao novinari potpisuju a koji su sa Mlađom o bilo čemu,mogli i neriješeno.Jer,Mladen je bio enciklopedija koja hoda.\nSigurni smo da će i na onom drugom, kažu boljem mjestu, naš Mladen ,nastaviti tako,družiti se,učiti i pisati.Čekajući nas ostale,pa da gore zajedno,ponovo organiziramo manifestacije na kojima ćemo birati najbolje novinare.\nPutuj Mlađo i vidimo se.\nu ime Upravnog odbora Društva novinara BiH


Bez struje i bez vode u Beogradu, 8. april 2022. - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Bez struje i bez vode u Beogradu, 8. april 2022.\nBez struje i bez vode u Beogradu, 8. april 2022.\nBez struje i bez vode u Beogradu, u petak, 8. aprila 2022, biće potrošači u pojedinim ulicama zbog najavljenih radova ili kvarova…\nDesanke Maksimović: 2a, 6-10, 3-11, 17-21, Kralja Milutina: 2-4, 3-5a, 9-9, 13-17, 21, Krunska: 16, 20-22, 28-28, 32-40, 29-35a, Svetozara Markovića: 14-26a, 19a-27,\nNaselje Ripanj: Put za Bubanju 48g,\nBete Vukanović 6, Majdanska: 2-4, 1-9, Naselje Žarkovo: Belog bagrema: 2-20a, 1-9, Braće Škerovića: 2-6, 1-15, Branka Cvetkovića: 2-8a, 12-18a, 22-38, 3-51a, Frontovska: 2-40, 1-3, 7-11, 15-23, 27-29, 33-35, Ilije Đuričića: 26-26a, 44, 52-64a, 29-31, 49, 53-65, 69-77, 87a, Mihajla Valtrovića: 22, 36-44, 17-19a, Nova 2: 20-24a, 15-15a, Prote Milana Smiljanića: 2-4, 10-14, 1-11, Provalijska 23, Rajka Ružića: 10-12, 36a-36b, 40-50b, 56a-58b, 64-74, 78-80, 84-90, 21-45, Vladimira Matijevića: 2-14, 1, 5-19, Vodovodska: 76-90a, 94-94a, 98a, 108-112, 69, 75-85, 91-91b, Živojina Lazića: 2, 6-12, 5-11, Zorina: 2-30, 36, 1-33,\n22. oktobra: 12, 16-18v/1, 22-26, 30, 13-27b, 47-49, Aleksandra Dubčeka: 4-14, 1-9a, Jovana Miodragovića: 1-13c, Miroslava Tirša: 18-18, 13-17, Nikolaja Ostrovskog: 9-15b, Prve pruge: 17a-17b, Radnička: 2-8, 1-9, Starca Vujadina: 2, 6, 12a-14a,\nAutoput za Zagreb: 22r-24h, 28-30b, 36-38x, Naselje Plavi horizonti: Milana Rešetara 45,\nNaselje Barajevo: Barajevska 1, Duje Damnjanovića: 0, 6a-10b, 14-16, 1-1a, 5-11, 15-17a, 23-25, 35a, Živka Stevanovića-Žikice: 2-18d, 84, 132f0a, 1-3, 9, 13-19, 23-25a, 29, 33, 117.\nNiška (od Sinđelićeve do Sredačke)\nMetohijska (od Grčića Milenka do Velimira Todorovića)\nVojvode Đurovića i\nPrethodni Trofej Beograda 2022 u umetničkom-sinhronom plivanju\nSledeći Vremenska prognoza za vikend, 9. i 10. april 2022.


Formula uspeha - Moneyball (2011)\nNe znam koliko se na našim prostorima tačno prati bejzbol, ali opet iako je film vezan za ovaj sport, njegovo poznavanje i obožavanje nisu neophodni faktori da bi se u ovom ostvarenju uživalo. “Moneyball” je inspirativna priča u formi “underdog-a” koju amerikanci toliko vole. Pored toga što je ovo biografski film o dvojici vizionara, on podjednako i promoviše istoimeni pristup igri koji je zauvek promenio ovaj sport.\n“Moneyball” priča priču o čudesnoj sezoni 2002. godine bejzbol kluba “Okland Atletiks (Oakland_Athletics)”, koji su sa izuzetno slabim budžetom i neortodoksnim izborom igrača postigli ogroman uspeh. Bili Bin (Billy_Beane), bivši igrač, sada generalni menadžer kluba iz Oklanda, biva zgrožen standardnim metodama i načinu poslovanja u bejzbolu, gde se na kraju sve svodi na novac, i kako veliki klubovi koriste male kao farme za odgajivanje talenata koje će oni kada stasaju, olako kupiti. Bili na jednom od svojih neuspešnim sastanaka o dovođenju pojačanja u pre-sezoni slučajno upoznaje mladog ekonomistu Pitera Brenda, koji veruje da na osnovu specifičnih statističkih podataka se može napraviti šampionski tim. Bili i Piter kreću da kupuju, menjaju i otpuštaju igrače, gradeći tim na osnovu ovog algoritma, kompletno ignorišući iskusne skaute, što stvara veliko negodovanje kod ljudi iz organizacije, učljučijući i trenera ekipe. Ovakav sistem se nikako ne poklapa sa aktuelnom bejzbol logikom, ali kada igrači koji su smatrani otpisanim i propalim investicijama krenu da briljiraju čitava liga će se zapitati.\nPriča filma je konstruisana oko Bilija i samog sistema što će podjednako biti zabavno i za fanove ovog sporta, a i za one koje to ne zanima nešto preterano jer na jednoj strani imamo dramatičnu priču o čeveku koji sve u životu što ima stavlja na kocku, a sa druge priču o brojkama i velikim imenima iz ove oblasti. Duboko cenjeni scenarista Aron Sorkin (Aaron_Sorkin) nam daje jednu inspirativnu priču dizanja iz prašina, pobijanja svih dogmi i sumnji što će zasigurno apelovati na emotivnom nivou kod šire publike.\nFilm je kvalitetno snimljen, ali ne poseduje baš nešto puno akcije na samom “dijamantu” što opet zavisi od toga da li ste fan ovog sporta ili ne, i da li ćete to tumačiti kao dobru ili lošu stvar. Akcenat jeste na rukovodećem kadru, ali opet kada se na kraju uzme, ipak su ti igrači jedini koji su se zapravo borili na terenu, i smatram da zbog toga zaslužuju više pažnje na bojnom polju. Gluma u filmu je kvalitetna, ali niti jedan performans nisam doživeo toliko spektakularnim. Bred Pit (Brad_Pitt) kao protagonista jeste solidan, ali je daleko ovo od njegovog najboljeg performansa. Odličnu podršku ima i u Džoni Hilu (Jonah_Hill), Filipu Sejmoru Hofmanu (Phillip_Seymour_Hoffman) i Krisu Pretu (Chris_Pratt), ali sam ih sve gledao i u boljim izdanjima tako da nemojte da nasedate na glasine.\n“Moneyball” je kvalitetan sportski film sa vrlo inspirativno pričom, ali opet ne bih rekao da će dugo ostati memorabilan. Pristojna zabava koja ne verujem da će vam dugo ostati u sećanju.\nPrethodni Anonimus - Anonymous (2011)\nSledeći Conan the Barbarian (2011)\nGledala ga sinoć i za moj ukus je ovo fantastičan film. Možda i najbolji ove godine. Sportski duh, promocija optimizacije (kao naučne discipline) + pouka na kraju. Ne znam za druge, ali meni će ovaj film ostati u sećanju. Volim formule iz profesionalnih razloga, a od skoro sam zavolela bejzbol iz privatnih razloga, pa sam možda malo i pristrasna 🙂\nJeste odličan, super je inspirirativna priča, ali nisam siguran baš da ljudi koji nemaju afiniteta prema sportu će nešto posebno uživati. Meni je odličan, ali nisam hteo da ga oversell-ujem.\nA jel mozes da mi odgovoris samo na pitanje ''Sta znaci razvoj likova''?\nMislim sta znaci kada kazes da Likovi nisu razvijeni


"Jugo-Kaolin" otpušta veliki broj radnika - Bor 030\n18. januara 2021. | 06:07\nNaslovna Nekategorisano “Jugo-Kaolin” otpušta veliki broj radnika\nZbog loših finansijskih rezultata i velikih problema, preduzeće “Jugo-Kaolin” prinuđeno je da sprovede reorganizaciju i time značajno smanji broj zaposlenih.\nNakon što je 17. decembra upućen poziv radnicima da dobrovoljno odu iz firme u čijem sastavu posluju rudnici kvarcnog peska “Belorečki peštar” kod Donje Bele Reke i “Srbokvarc” kod Rgotine, strahovi radnika da će morati da nađu drugi posao obistinili su se.\nKako nezvanično saznajemo, oko šezdesetak radnika trebalo bi da napusti “Jugo-Kaolin”, a njima bi bila ponuđena i odgovarajuća stimulativna otpremnina.\nOna bi iznosila 10.000 dinara za svaku godinu radnog staža, uzimajući u obzir i staž kod prethodnih poslodavaca, kao i 250.000 dinara fiksnog iznosa.\nU slučaju da se na dobrovoljni odlazak iz firme ne prijavi dovoljan broj radnika, direktor Nebojša Ilinčić ističe da će se onda višak zaposlenh rešavati otkazima.\nJugo-Kaolin kupio Belorečki peščar


Debakl "Da Vinčijevog koda" u Cannesu - Kozarac.ba\nDa Vincijev kod, filmska adaptacija Dan Brownovog bestselera “Da Vincijev kod”, izvor brojnih kontroverzi i jedan od najvećih medijskih događaja godine, doživio je debakl prilikom prikazivanja na prestižnom filmskom festivalu u Cannesu.\nZaplet romana, temeljen na spekulacijama o tome da je Isus Krist imao potomstvo te da je Katolička crkva to pokušala zataškati, izazvao je bijesne reakcije iz Vatikana, pozive na bojkot, prijetnje sudskim zabranama i cenzorske zahvate u mnogim katoličkim i konzervativnim državama.\nMeđutim, na svom prvom koraku se “Da Vincijev kod” umjesto toga spotakao o uglavnom liberalni i prema ikonoklastičkim filmovima prijateljski nastrojen establishment kanskih kritičara.\nSvečana premijera je bila obilježena podrugljivim smijehom, a odjavna špica s nekoliko zvižduka, a pljesak je izostao.\nVećina kritičara je glumu glavne zvijezde Toma Hanksa nazvala “drvenom”, te navela nedostatak ikakve interakcije s njegovom partnericom Audrey Tatou. Drugi, pak, navode da je roman prenesen previše doslovno, učinivši film prenatrpanim dugim stručnim objašnjenjima koja bitno usporavaju radnju filma.\nSlab prijem kod kritike mnogi pripisuju režiseru Ronu Howardu, autoru niza od publike dobro primljenih blockbustera koji su kritičare obično ostavljali ravnodušnima. Posljednji od njih, boks-drama “Cinderella Man”, doživio je neuspjeh i kod publike, pa se mnogi analitičari plaše da bi i “Da Vincijev kod” mogao nakon “Nemoguće misije III” biti još jedan veliki ovogodišnji holivudski podbačaj.


Izvor: B92 arhiva vesti 28.01.2018 - Naslovi.net\nVučić o noti iz Zagreba: Kao da Nemačka piše Jevrejima\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kaže da bi voleo da vidi tekst protesne note koju je Hrvatska uputila Srbiji zbog izložbe "Jasenovac, pravo na nezaborav". On je rekao da bi onda zapitao “da li je to moguće”, budući da su istorijske činjenice… »\nB92: "Bezobrazluk, poslaću im imena dece ubijene srbosjekom"\nB92: Marjanović eksplodirao, Beli ispod proseka\nProtesti širom Rusije, uhapšen Navaljni / VIDEO\nMoskva -- Ruski opozicioni lider Aleksej Navaljni uhapšen je u Moskvi u trenutku kada njegove pristalice protestuju širom zemlje pozivajući na bojkot predsedničkih izbora. Navaljni je pozvao svoje pristalice da nastave sa protestima uprkos hapšenju… »\nB92: Ruska policija provalila u prostorije Putinovog protivnika\n28.01.2018 B92, kategorije


SREĆAN USKRS, NAJVEĆI HRIŠĆANSKI PRAZNIK | Info centrala\nNaslovna Društvo SREĆAN USKRS, NAJVEĆI HRIŠĆANSKI PRAZNIK\nSrpska pravoslavna crkva i vernici slave danas Uskrs, najradosniji hrišćanski praznik, koji simbolizuje pobedu života nad smrću – Vaskrsenje Hristovo.\nSamo učenik Toma, koji je bio odsutan, nije odmah poverovao da je Hristos uskrsnuo, pa je morao lično da se uveri. Odatle u narodu uzrečica: „Neverni Toma“.\nVernici se za ovaj praznik pozdravljaju sa: „Hristos vaskrse“ i „Vaistinu vaskrse“. Zbog velikog značaja Vaskrsenja Hristovog svaka nedelja u toku godine posvećena je Uskrsu i svaka se smatra za mali Uskrs.\nPrethodni tekstROTVAJLER KENZO POBEDNIK IZLOŽBE PASA\nSledeći tekstVASKRŠNJA POSLANICA VLADIKE JOVANA: BEZ NADE U VASKRSENJE, VERA U HRISTA BILA BI UZALUDNA


Tamara Spaić | 21. jan 2020.\nNastavak glavnog pretresa u slučaju paljenja kuće novinara Milana Jovanovića obeležen je optužbama okrivljenog Dragoljuba Simonovića, visokopozicioniranog funkcionera SNS i bivšeg predsednika Opštine Grocka, i njegovog advokata Ivice Vukovića na račun medija, komentarisanja i izveštavanja sa suđenja.\nSimonović i advokat Vuković insistirali su na tome da na prethodnom suđenju Simonović nije pretio tužiocu Predragu Milovanoviću, a advokat Vuković je medijsko izveštavanje i komentare pojedinih neimenovanih predstavnika suda i tužilaštva nazvao „pritiskom na sud“, „izuzetno neprofesionalnim, izuzetno ružnim i moralno nedopustivim“ ponašanjem i „estradnim manirom“ pojedinaca koji time „ugrožavaju rad suda“.\nNa to je reagovao tužilac Milovanović i izjavio da je izašao u medije da bi „zaštitio lični i profesionalni integritet“, uz odobrenje nadređenih u tužilaštvu i u skladu sa pravilnikom u tužilaštvu. „Džentlmenski“ je, kako se izrazio, ponudio obećanje da više neće izlaziti u medije.\nZanimljivo je da je nakon toga i sam sudija Slavko Žugić imao potrebu da kaže da na njega niko nikada nije vršio pritisak, da je ovaj predmet za njega isti kao i svaki drugi i da ne želi, niti ima uticaj na to kako se ovaj slučaj komentariše u javnosti.\nSimonović tvrdi da nije pretio tužiocu\nIako je okrivljeni Dragoljub Simonović na prethodnom suđenju, održanom 12. decembra, govorio oko tri sata, a njegov govor se većinom ticao optužbi i omalovažavanja rada novinara portala Žig info za čije je paljenje kuće okrivljen, i današnji nastavak je praktično počeo njegovom izjavom.\n„Od prošlog suđenja do danas mediji pokušavaju da pokažu moju diskusiju kao pretnju tužiocima. To je netačno. Nisam uputio nikakvu pretnju. Rekao sam da predstavnik javnog tužilaštva nije poštovao princip nezavisnosti, da je prikrivao određene stvari i da će snositi odgovornost. Zbog toga sam uložio primedbe na rad postupajućeg tužioca. O njegovom radu mogu suditi sudovi, a ne ja. Ako se pokaže da je tužilac nezakonito prikupljao dokaze, on ne može nastaviti da obavlja svoju dužnost. O tome treba da sudi sud. Očekujem sudsku, zakonsku zaštitu i samo u to mogu da se uzdam“, rekao je Simonović.\nNjegov advokat Vuković je, uz ocenu da mediji nisu verodostojno prenosili suđenje i da se, kako je rekao, vodi medijska kampanja, obavestio sud da se zbog komentarisanja suđenja obratio Visokom savetu sudstva i njegovom Etičkom odboru, Državnom veću tužilaca, Društvu sudija Srbije i Udruženju tužilaca Srbije.\nDa podsetimo, bivši predsednik beogradske opštine Grocka je na tom ročištu, prema pisanju medija, „uputio preteće poruke zameniku tužioca Predragu Milovanoviću, kome je, iznoseći odbranu kao prvookrivljeni, prvo zamerio da se založio za ovaj slučaj kao da je branilac novinara Jovanovića (iako novinar nije optužen, već je oštećeni u postupku), a ne tužilac“, te je naveo i da će se „sudski pozabaviti radom tužilaštva“, kao i da „može da se desi da posle ovog procesa i ne bude više tužilac“.\nNa 90 odsto slučajeva na kojima ste učestvovali nije bilo snimanja. Nimalo nisam zadovoljan ovakvim postupkom. Vaši zahtevi su pomalo nerazumni. Imate pravo, ali ne odobravam (sudija Slavko Žugić)\nTužilac Predrag Milovanović izjavio je nakon toga da su pretnje koje mu je uputio bivši predsednik Opštine Grocka Dragoljub Simonović atak na javnotužilačku organizaciju.\n„To što je optuženi izgovorio, u krivičnopravnom smislu, nije pretnja. Ipak, to što je rekao da sam zloupotrebio svoj položaj, da će se on pozabaviti i sudskim putem radom javnog tužilaštva, da sam montirao proces protiv njega, te da neću biti tužilac kad se završi postupak – jeste atak na javnotužilačku organizaciju. Ali ja znam da se nosim sa pritiscima i to nije jedini primer“, rekao je Milovanović, zamenik tužioca u Drugom osnovnom tužilaštvu u Beogradu, za Centar za pravosudna istraživanja (CEPRIS).\nSimonovićevu pretnju tužiocu javno su osudili Društvo sudija Srbije, Evropski pokret u Srbiji, Komitet pravnika za ljudska prava, Transparentnost Srbija, Centar za pravosudna istraživanja i Beogradski centar za ljudska prava, a mediji su o tome izveštavali.\nNovo odlaganje suđenja, ovog puta zbog snimanja\nInače, suđenje Dragoljubu Simonoviću danas je ponovo odloženo jer su advokati optuženih iskoristili procesnu mogućnost da zahtevaju da se suđenje tonski snima, a u sudnici nedavno renovirane Palate pravde to ovog puta nije bilo moguće.\n„Odbrana koristi svaku priliku da odloži pretres jer je nepisano pravilo da što dalje vremenski odete od izvršenja dela, to bolje za njih jer vremenom pada interesovanje javnosti. To što u sudnici nije omogućeno snimanje došlo im je kao povoljna okolnost koju su iskoristili. Međutim, suđenje ide u dobrom pravcu i sledeće je zakazano u dobrom terminu“, rekla je za Cenzolovku Ana Matić Alimpijević, advokatica Milana Jovanovića.\nOna je dodala da tonsko snimanje suđenja nije uobičajeno i da nije omogućeno u 99,9 odsto suđenja u Osnovnom sudu, kao i da je uglavnom vezano za Specijalni sud i postupke koji se vode po najtežim delima. Advokatica Matić Alimpijević je današnje optužbe Dragoljuba Simonovića i njegovog advokata da se protiv njega vodi medijska hajka i da nije pretio tužiocu Milovanoviću okarakterisala kao „pokušaj da se popravi nepopravljivo“.\n„Mediji su opravdano reagovali na Simonovićeve jasne pretnje. Možda one nisu bile direktne, izrečene su u oblandi, ali je reakcija bila opravdana, a on ih nije očekivao“, rekla je Jovanovićeva advokatica za Cenzolovku.\nSudija Žugić je od samog početka današnjeg suđenja bio pritisnut zahtevima odbrane da odloži pretres jer nije omogućeno snimanje. Objasnio je da po odredbama Krivičnog zakonika to nije razlog da se suđenje ne održi i apelovao da se razlog za odlaganje ne traži u tehničkim okolnostima. Međutim, okrivljeni nisu hteli da odgovaraju na pitanja, a njihovi advokati su odbili da ih postavljaju. Uz uveravanje da je do pre tri dana imao obećanje da će snimanje biti obezbeđeno u sudnici, sudija Žugić je ipak na kraju odložio suđenje.\nSudija Žugić: Vaši zahtevi su pomalo nerazumni\n„Nikakvog rizika za okrivljene nema ukoliko se tok glavnog pretresa ne snima. Glasno govorim i svako ima pravo da interveniše na svaku moju reč koju diktiram u zapisnik. Na 90 odsto slučajeva na kojima ste učestvovali nije bilo snimanja. Nimalo nisam zadovoljan ovakvim postupkom. Vaši zahtevi su pomalo nerazumni. Imate pravo, ali ne odobravam“, rekao je sudija Žugić advokatima odbrane.\nNa odlaganju suđenja posebno je insistirala Zora Dobričanin Nikodinović, advokatica okrivljenog Vladimira Mihailovića, čijim je ispitivanjem suđenje trebalo da se nastavi. Zora Dobričanin je iznela stav da je izuzetno važno da se „filigranski“ precizno zabeleži svaka reč njenog klijenta.\nOdbrana koristi svaku priliku da odloži pretres jer je nepisano pravilo da što dalje vremenski odete od izvršenja dela, to bolje za njih jer vremenom pada interesovanje javnosti. To što u sudnici nije omogućeno snimanje došlo im je kao povoljna okolnost koju su iskoristili (advokatica Ana Matić Alimpijević)\nNa pitanje Cenzolovke zašto bi to bilo važno kad njen klijent sam priznaje da iznosi laži, budući da je na prethodnom suđenju potpuno promenio iskaz, Zora Dobričanin je odgovorila: „Zato što ja tako kažem kao njegov branilac“.\n„U ovom predmetu doneta je odluka da se glavni pretres snima i mislim da je ta odluka jako važna s obzirom na veliko interesovanje medija i da se tokom postupka iznosi veliki broj vrlo osetljivih činjenica. U ovom trenutku je red bio na mog klijenta Vladimira Mihailovića da odgovara na pitanja. S obzirom da pretpostavljam kakva bi sve pitanja bila od strane suda, tužilaštva i oštećenih, iako na pitanja tužilaštva i oštećenih ne bi ni odgovarao, mislim da je jako važno da njegovi odgovori apsolutno precizno uđu u zapisnik“, rekla je novinarima nakon suđenja advokatica Dobričanin i ocenila da je „utisak javnosti“ da se suđenje odugovlači „apsolutno pogrešan“ jer suđenje ide „neverovatnom brzinom“ u odnosu na sve druge i „s obzirom da je delo izvršeno pre godinu dana, a u glavnom pretresu se otišlo daleko“.\nOna je na pitanje da li je njen utisak da je Simonović pretio tužiocu rekla „svakako da ne“ i da bi svako od prisutnih odreagovao da su postojale pretnje.\n„Okrivljeni Simonović je prošlog puta rekao da će pokrenuti sudske postupke povodom postupanja tužioca, a najava sudskih postupaka svakako nije pretnja. I vidite, jako je važno što je taj glavni pretres sniman, jer da nije, ko zna na šta bi sve to izašlo. Taj audio-snimak je najbolji dokaz šta je okrivljeni Simonović izjavio“, rekla je advokatica Dobričanin.\nNa molbu Cenzolovke da prokomentariše primedbu sudije da se 90 odsto suđenja ne snima, Zora Dobričanin je rekla da ona „lično učestvuje na 90 odsto suđenja koja se snimaju“. Ona je negirala primedbu da time omalovažava sudiju i njegovu sposobnost da diktira zapisnik.\n„Sad ste vi mene uvredili. To nije omalovažavanje sudije i njegove sposobnosti da diktira. Sam sudija je odlučio da se zbog važnosti suđenje snima“, rekla je advokatica Dobričanin.\nDo sada je zakazano sedam ročišta u slučaju koji je počeo u aprilu prošle godine, ali su održana samo tri, uključujući i današnje koje sud vodi kao održano. Samo na dva dosadašnja ročišta se nešto suštinski događalo. Četiri ročišta su otkazana i sva otkazivanja bila su na inicijativu okrivljenih i njihovih advokata.\nNastavak glavnog pretresa zakazan je za tri nedelje, 14. februara u 9 sati, takođe u Palati pravde.\nMilan Jovanović Predrag Milovanović Slavko Žugić Suđenje Dragoljubu Simonoviću\n← Gosti N1: Ukida se drugačije mišljenje, režim želi da zaustavi apsolutno sve (VIDEO)\nS Telekoma na SBB – bez penala →\n1 komentar za: “Pošto su još jednom odložili suđenje, advokati Dragoljuba Simonovića optužili medije za pritiske na sud”\nImao bih dosta toga da kažem, ali ne smem. Novinar sam i ja, zapaliće kuću i meni. Jesam hrabar, ali ne toliko da bih dozvolio sebi da ostanem bez krova na glavom i nadjem se na ulici. To je naša stvarnost. Sloboda medija!\n27. jan 2020. at 13:27


Druga kuca – finansije | Moj horoskop\nПочетакDruga kuca – finansije\nDruga kuca – finansije\n8 окт 2015 13 окт 2016 violetadivnicnenic prva kuca2 kuca horoskop\nDruga kuća ukazuje na lične sposobnosti, sticanje materijalnih sredstava, borbenost, sporove, sukobe, štete, plen, žrtve, sve vrste proizvoda, poklone, sticanje i zadržavanje bogatstva, nabavke, zalihe, namirnice, osiguranje, drage predmete, sposobnosti plaćanja. Uz to govori nam o široj porodici, članovima domaćinstva, izdržavanim ili čuvanim osobama, potčinjenima, trgovini, razmeni, promenama, berzama, državnoj blagajni i finansijama. Odredjuje oči, lice, govor, način ishrane…\nSTRELAC NA VRHU DRUGE KUĆE: obično pokazuje na srećnu finansijsku situaciju. Kada su materijalne vrednosti životna filozofija onda je 50% dobitak. Pun entuzijazma i vere voli da se kocka i pri tom obično i pobeđuje. Preterana samouverenost u finansijskim poslovima može da preraste u svoju suprotnost – u odsustvo svake brige za materijalno. Ipak položaj nesigurnih prihoda i vrednosti koje često nisu plod rada. Talenat da zaradi: na putovanju, inostranstvu ili baveći se obrazovanjem. Spremna da podeli sa drugima ono što ima, ali i da uzme što joj ne pripada.\nPLANETE U DRUGOJ KUCI:\nMESEC: Dobici kroz posao u javnoj delatnosti. Dobar „njuh“ za biznis. Novac najčešće pritiče zahvaljujući ženama, majci, sestri ili porodici. Uzimaju se u obzir oblasti kojima upravlja Mesec i znak u kojem se on nalazi. Ako je dobro aspektovan, može se očekivati finansijski uspeh, mada on može biti promenljiv.\nSUNCE: Znak ekonomskog blagostanja. Novac pristiže zahvaljujući pomoći oca, muža i muškaraca iz porodice, nadređenih i uticajnih, uglednih osoba. Priroda zanimanja zavisi od znaka u kojem je Sunce i njegovih aspekata. Osoba voli luksuz i sport. Loše aspektovano Sunce izaziva ekonomske probleme i navodi na nerazumno trošenje novca.\nMERKUR: Sposoban poslovan čovek, praktična inteligencija, trgovac koji ume da iskoristi svaku priliku. Dobici kroz pisanje, putovanja, trgovinu. Uspeh u podučavanju, novac često pristiže iz inostranstva. Loše aspektovan Merkur daje oportunizam, pogrešne procene i sklonost ka finansijskim malverzacijama.\nVENERA: Osobi je vrlo važan društveni status, hedonista je i lako i zarađuje zahvaljujući podršci drugih, naročito žena, a poslovi kojima se bavi često imaju veze sa modom, lepotom i umetnošću, ako je Venera dobro aspektovana. Kada je u dobrom aspektu sa Jupiterom i Mesecom (ili Suncem), daje bogatstvo. Ako nije, ukazuje na gubitak novca zbog voljenih osoba ili zbog nesrećnih okolnosti.\nMARS: Dobro aspektovan donosi uspeh inženjerima, mehaničarima i svim zanimanjima kojima vlada Mars. Osoba je sposobna i da zaradi i da uveća svoju zaradu koristeći povoljne prilike u poslu. Loše aspektovan Mars ukazuje na gubitak novca zbog nepromišljenih i naglih poteza. Loš aspekt sa Saturnom, govori o tome da osoba ulaže veliki napor kako bi zaradila novac.\nJUPITER: Velika zarada kroz bavljenje bankarstvom, trgovinom, preko putovanja i poslova sa strancima, osoba ume da raspolaže novcem i da se obogati ukoliko već nije rođena bogata, vodi komforan život, lako uspostavlja dobre odnose sa okolinom i stiče simpatije.\nSATURN: Problemi zbog novca i pažljivo raspolaganje s njim, želje su veće od mogućnosti, štedljivost, siromaštvo, ekonomska sigurnost osvojena teškim odricanjima. Dobro aspektovan, donosi uspeh kroz naporan rad i trud u poslovima sa nekretninama. Ako je Saturn loše aspektovan, materijalna dobra postaju jedan od glavnih ciljeva.\nURAN: Povoljan za bavljenje privatnim biznisom. Dobro koristi dobre prilike, hrabro se upušta u rizik, novac ulaže i zarađuje na potpuno novim područjima rada, sreća dolazi iznenada. Opšteprihvaćen sistem vrednosti često je bez osvrtanja na okolinu, zamenjen sopstvenim. Do novca se može doći partnerstvom i nasleđem. Usponi i padovi na finansijskom planu. Loše aspektovan Uran navodi na pogrešne odluke u vezi s novcem.\nNEPTUN: Eksperimentisanje s novcem i finansijska nestabilnost. U dobrom aspektu sa Jupiterom, pomaže u novčanim transakcijama. Loše aspektovan, navodi na loše raspolaganje novcem i nestabilno finansijsko stanje. Osoba uglavnom nerealno sagledava finansije i često joj novac izmiče iz ruku. Treba da izbegava zaduživanja i kupovine na kredit.\nPLUTON: Često se može naći u horoskopima milijardera i ukazuje na nekoliko različitih izvora prihoda, mogućnost da se osoba obogati preko noći. Loše aspektovan Pluton ukazuje na gramzivu osobu sklonu špekulacijama, rizicima i nezakonitim radnjama koja ne preza ni od čega kako bi ostvarila svoj finansijski cilj.\n← Znakovi na vrhu 7 kuce\nMesec – psihicko zdravlje osobe →


Udruženje novinara ocenilo izjavu Branke Prpe kao napad na Ljiljanu Smajlović - Infobrif\nObjavljeno 15.04.2019. u 20:50\nUdruženje novinara Srbije (UNS) ocenilo je danas izjavu istoričarke Branke Prpe o predsednici suda časti UNS-a i nekadašnjoj urednici lista „Evropljanin“ Ljiljani Smajlović kao zlonamerni lični napad koji ima za cilj da dovede u pitanje njen integritet.\nBranka Prpa iznela sumnju šta je „presudilo“…\n„Zlonamerni lični napad Prpe na Smajlovićevu dolazi u vreme kada je konačno doneta istorijska prvostepena osuđujuća presuda optuženima za ubistvo Slavka Ćuruvije. Ovo je takođe i napad na Komisiju za istraživanje ubistava novinara, koju je Prpa godinama javno derogirala“, navodi se u saopštenju.\nBrankla PrpaLjiljana SmajlovićSlavko Ćuruvija\nSvet u neverici, požar u Notr Damu još nije pod kontrolom, postoji opasnost od daljeg urušavanja (FOTO+VIDEO)


Pooštreno obezbeđenje za češke navijače\nSa nereda u Pragu\nPolicija će obezbeđivati navijače češkog fudbalskog kluba "Slavija" tokom boravka u Srbiji zbog utakmice sa "Crvenom zvezdom", prenose srpski mediji. Navijače će policija pratiti od momenta ulaska u našu zemlju do povratka na granicu.\nOve pooštrene mere su posledica prošlonedeljnog hulIganskog ponašanja navijača “Crvene zvezde” u centru Praga, uoči utakmice sa Slavijom, kada su lomili izloge i krali po prodavnicama i benzinskim pumpama. U sukobu sa policijom neki su navijači povređeni, a više od 100 ih je završilo u zatvoru.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije je ranije najavilo da će policija fotografisati i snimati video kamerama navijače na današnjoj međunarodnoj fudbalskoj utakmici beogradske "Crvene zvezde" i česke "Slavije".\nPripadnici MUP-a snimaće te mere preduzeće, jer “postoji opasnost da može doći do ugrožavanja života i zdravlja ljudi ili imovine", naveo je MUP.\nUtakmica počinje na stadionu "Crvene zvezde", u ulici Ljutice Bogdana, sa početkom u 20.30 sati.\nPosle događaja u Pragu, uprava "Crvene zvezde", a i navijači, ogradili su se od pristalica beogradskog kluba.\nPre dolaska u Srbiju, pojedini češki mediji su objavili da se navijači “Slavije” plaše za svoju sigurnost zbog moguće osvete najvatrenijih pristalica beogradskog kluba.\nO sukobima navijača Zvezde sa češkom policijom pročitajte OVDE.


Eko-inovacije u ribarstvu i akvakulturi | Privredna komora Crne Gore\nPrivredna komora Crne Gore, u saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i Institutom za biologiju mora, organizuje radionice na temu „Eko-inovacije u ribarstvu i akvakulturi“. Pomenute radionice realizuju se u okviru projekta „Osnaživanje inovativnih kapaciteta MSP-a, pomorskih klastera i mreža u MED priobalnim područjima kako bi se podržala cirkularna ekonomiji i plavi rast u ribarstvu/akvakulturi“ - BLUEfasma. Projekat BLUEfasma je kofinansiran od Evropske Unije i realizuje se u okviru Mediteranskog transnacionalnog programa saradnje „INTERREG Mediterranean“.\nRadionice će se održati 16. i 17. juna 2021. godine u Kotoru i Baru, i obuhvatiće predstavljanje projekta, aktivnosti i dostupnih podsticaja Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Ministarstva ekonomskog razvoja, programskih linija Investiciono-razvojnog fonda, ali i praktičnim primjerima uvođenja cirkularnih praksi u sektoru ribarstva i akvakulture digitalizacijom, recikliranjem, prehranom, održivim uzgojem, itd.\nBLUEfasma projekat integriše i implementira principe cirkularne ekonomije u sektor plavog ribarstva i akvakulture u korist ostrvskog i priobalnog područja Mediteranskog regiona na inovativan način. Projekat se odnosi na problem kontinuiranog transnacionalnog izazova iscrpljivanja prirodnih resursa i manjka inovacija u oblasti ribarstva i akvakulture, kao i cirkularne ekonomije.\nCilj projekta je da osnaži inovativni kapacitet malih i srednjih preduzeća koji se bave ribarstvom i akvakulturom u bilo kojem dijelu lanca vrijednosti, i pomorskih klastera/mreža, i poveća broj aktivnosti u ovom sektoru na transnacionalnom nivou, kako bi se pospješila cirkularna ekonomija plavog rasta u ostrvskom i obalnom području. Cirkularna ekonomija sprečava trošenje resursa, vodeći na taj način do pametnog i održivog rasta kao ključnog zajedničkog sredstva Mediteranskog područja.\nIdeja je da se projektom BLUEfasma jača pametni i održivi rast kroz:\ndijeljenje dokazanih inovativnih praksi i postojećih alata/metoda prikazanih na BLUEfasma online platformi,\npodršku finansiranju poslovnih investicija i istraživanja u oblasti cirkularne ekonomije,\nolakšavanje razmjene znanja između preduzeća, javnih institucija, istraživačkih i razvojnih centara i visokog obrazovanja,\npoboljšanje transnacionalne saradnje i dubokog umrežavanja javnih preduzeća i malih i srednjih preduzeća, olakšavajući prenos rezultata koji se mogu reciprocirati,\niskorištavanje dosadašnjih rezultata kako bi se uticalo na javne politike prema cirkularnoj ekonomiji i odredio fond kroz koji će se finansirati poslovna ulaganja u istraživanje i investicije u oblasti CE,\nRadionice se realizuju u saradnji sa Institutom za biologiju mora, kao pridruženim partnerom na projektu, kao i Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Ministarstvom ekonomskog razvoja, Investiciono-razvojnim fondom i Univerzitetom Donja Gorica.


Kružni tokovi - GARAŽA forum\nPost od dragvorl » 04 Mar 2012, 20:59\nNaišao sam na ovaj letak koji se slao po Novom Sadu jer su kružne raskrsnice ovde novitet, a ljudi su prilično neobavešteni o funkcionisanju istih, pa reko da okacim ovde isti, a nasao sam i pdf o kruynim tokovima pa sam i njega okacio.\nRe: Kružni tokovi - diskusija\nPost od swemir » 04 Mar 2012, 21:10\nja to nisam dobio\nPost od Saša » 04 Mar 2012, 21:26\nSigurno onda nisi redovan platiša objedinjenog računa Informatike...\nPost od MAD MAX » 04 Mar 2012, 21:32\nPo pitanju kružnih raskrsnica kod nas morao bi da dodam jedan komentar.\nPrvo kružne raskrsnice su elementi gradskih saobraćajnica a kod nas se pokušavaju uporno da guraju na vangradske puteve. Naša putna geometrija je usklađena sa nemačkim propisima, gde kružne raskrsnice nisu imale veliku primenu, osim ekspanzije u gradovima u zadnje vreme.\nPostaviti na državnim vangradskim putevima kružnu raskrsnicu je prekidanje i ometanje glavnog pravca, tako da u obzir dolaze isključivo denivelisane raskrsnice, što je i rađeno decenijama u nazad.\nPostala je praksa izgradnje kružnuh raskrsnica kod nas na vangradskim putevima. Prvi primer je Preljina, pa zatim Kolubara, obe na Ibarskoj, zatim u Konjevićima, Čačk i zadnji primer Zlatibor. Ovo su primeri čisto nasilnog uništavanja putne infrastrukture, nivoa usluge puteva, jer sve ove raskrsnice su planirane da budu denivelisane ali zbog većih investicija, nisu izgrađene u ova propala vremena. Ove izgrađene kružne raskrsnice, nisu imale potrebnu geometriju u planu za nivo državnih puteva i merodavno tretno vozilo Rs=12m, čime su još u toku gradnje prepravljane, pa je bilo ideja da se ukinu. Kod nas još ne postoji pravilnik o projektovanju kružnih raskrsnica.\nPored navedenog u lepo odrađenom radu (pre prezentaciji kružnih raskrsnica) nije navedena velika upotreba sekundarnih kružnih raskrsnica u zadnje vreme u okviru većih denivelisanih raskrsnica na autoputevima na sporednim pravcima .\nPost od Paja » 04 Mar 2012, 22:08\nShvatio sam da smatraš da su denivelisane raskrsnice najbolje rešenje za magistralne puteve (ostale tehnikalije mi nisu baš najjasnije) jer nema prekida saobraćaja na glavnom pravcu i to mi zvči logično, s tim što to verovatno znači i da nema prekida saobraćaja ni na "sporednom" putu. To je verovatno ideal i niko se ne bi bunio.\nMeđutim jasno mi je i da su takve raskrsnice ko zna koliko puta skuplje od kružnog toka.\nKružnog toka kao načina rešavanja ukrštanja dva puta sam se nagledao u Engleskoj. Tamo ja nism video ukrštanje dva puta bez kružnog toka. Jeste neprijatno kad se voziš autobusom 4 sata, a na svaka 10 kilometara želudac leti malo levo malo desno, ali je i efikasno.\nU Srbiji koja ne može 100 km auto puta da izgradi 300 godina mislim da je nerealno očekvati denivelisane raskrsnice u skorijoj budućnosti tako da je pohvalno što bar prave kružne tokove.\nPost od Ogi » 04 Mar 2012, 22:33\nE odlicna tema !! Imam jedan problem koji me vec dugo muci.\nIspod je prikaz kruznog toka kojim se svaki dan vracam sa posla kuci (NE ZNAM DA CRTAM !!!).\nNista necu pricati kako ja idem i sta ja mislim ali me interesuje KAKO JE PRAVILNO ici, u koju traku uci, iz koje trake i kako izaci (nacrtao sam gde ulazim i gde izlazim).\nPost od Paja » 04 Mar 2012, 22:42\nKoliko ima ulaznih traka u smeru u kome ideš, koliko ima izlaznih i koliko je traka iscrtano u samom toku?\nPost od pedja » 04 Mar 2012, 22:47\nNa ukljucenju drzis levu traku, kreces se unutrasnjim delom kruznog toka (suprotno od kazaljke na satu, osim ako nisu u V.Britaniji, a nisi )\nPost od Ogi » 04 Mar 2012, 23:07\n@Paja Kruzni tok je kod Arene. Dve ulazne, dve izlazne a u toku isto dve, kao sto sam "nacrtao" .\n@Pedja Nedovoljno jasno.\nMolim za crtez. Hvala.\nPost od pedja » 04 Mar 2012, 23:15\nTaman da pocnem sa crtanjem, kad pogledah slike postavljene u prvom postu.\nNa jednoj je lepo nacrtano (primer 3).\nInace, u kruznom toku me iritira izostanak upotrebe pokazivaca pravca. Da li su toliko usredsredjeni da zivi izadju iz toka, ili je to samo navika/bahatost?\nKada bi svi postovali ista pravila, u kruznom toku bi bilo bezbedno i lako voziti, kao i bilo gde. Medjutim, ne vide svi pravila isto, a i oni koji ih znaju uvek zaziru od mogucnosti da ih drugi u toku ne znaju. Slaba je uteha kada te neko zvekne, a ti si imao prednost. Uvek treba otvoriti cetvoro ociju, ali ipak ne treba preterivati.\nSlavija, kao sinonim za kruzni tok kod nas, predstavlja nocnu moru za pocetnike. Razlog? Pa nije bas idealan kruzni tok, presiroka je i vlada delimicna anarhija. Medjutim, kada se usemis sve je kao dobar dan\nPost od Texonja » 04 Mar 2012, 23:22\nPravilo Slavije kojeg se ja pridrzavam je - gas i samo gas... (naravno, ukoliko nije skroz upetljana situacija)\nUopste, najsigurniji nacin da me ne udari neko je da (iako prethodno proverim da je sve cisto) stisnem gas pre nego sto promenim traku ili se iskljucim iz kruznog toka ili stagod... Najcesce pazare udarac oni koji bespotrebno koce ili voze sporije nego sto treba.\nPost od superboss » 04 Mar 2012, 23:29\nJa koliko sam primetio po NS, mnogo ljudi i ne zna da su sa novim zakonom,promenjena i pravila ponasanja u kruznom toku. Otuda i stampanje ovog letka.\nDa podsetim, po starom zakonu vazilo je pravilo desne strane. Po novom, prvenstvo ima onaj koji se nalzi u kruznom toku.\nJesi li ti ikad ulazio u taj kruzni tok\nPost od NexT » 04 Mar 2012, 23:30\nKada sam vozio casove, instruktor mi je rekao "kada si na Slaviji, nikada, ali nikada ne dozvoli da stanes. Ako stanes, neces vise krenuti, a mozda te neko i udari"\nSlazem se sa Texom, na Slaviji samo pun gas i najkracom linijom do izlazne ulice Tamo samo tramvaji idu u krug\nSto se tice Ogijevog pitanja, ja bih drzao spoljnu traku. Jednostavno, ne zelim sebe da dovedem u situaciju da treba da pustam ovog sa moje desne strane da nastavi kretanje kruznim tokom iako ja imam prednost. U takvim situacijama su mi pravila saobracaja potpuno nebitna, gledam samo da ja uz minimalan rizik po sebe i druge prodjem.\nTj, npr, pretpostavljam da dolazis iz Spanskih boraca i ides na auto-put prema Gazeli. Uvatis lepo desnu ulaznu traku, pazis da te ne isece neko ako krene prema Veru, desni migavac i ides na silaznu rampu\nPost od superboss » 04 Mar 2012, 23:34\nPazi, najsigurnije je da drzi spoljnu traku, ali ako vec pravi skoro pun krug, valjda je pravilno da se drzi untrasnje\nPost od MAD MAX » 04 Mar 2012, 23:35\nOvo što si rekao je netačno. Od veka i pamtiveka, važi isto pravilo kretanja u kružnom toku. Bez tog pravila, da vozila u kružnom toku imaju prednost, kružni tok ne bi imao nikavu svrhu.\nPrestrojavanje u kužnom toku važe ista pravila kao i van njega, to jeste, možeš menjati traku u kojoj se nalaziš samo ako tom radnjom nikoga ne ugožavaš i ometaš a posebno u traci u koju ulaziš. Znači iz centralne trake da bi skrenuo najbolje je se blagovremeno prestrojiti u krajnju desnu, a dozvoljeno je skretanje i iz centalne ili unutrašnje trake, ako nikaoga ne ometaš i ako izlaz ima više traka.


ja sam majka 14-to mesecne bebe i kako je Acika sve stariji, potrebe za praskom za ves su sve zahtevnije...\nU pocetku je to bio duel, sada smo na arielu,mada zbog toga i otvaram ovu temu... Probala bih neki drugi, pa bih da cujem vasa iskustva...\nJa dugo koristim prašak za veš prodajne linije MERCATOR, ne znam da li ima u Srbiji, ali je dosta povoljan a odličan!\nA inače mi je FAKS dobra zamjena...\nZa beli iskljucivo ARIEL.\nI kod mene je u zadnjih 6 meseci ovako za beli ves iskljucivo ariel...a za obojeni tecni merix i super je...\nAriel ili Persil sensitive za Ognjenov ves,a za nas duel lavanda\nJa koristim Merix - miris proleca. Meni je dobar. Dok je Anita bila manja za njen ves koristila sam Ariel, ali vise nema potrebe.\nJa merix i duel obozavam...\nDevojke da li samo ja preterujem, to jest sta radimo pogresno???!!! Ja svakog dana palim masinu, i uvek nam je korpa (citaj dve ) puna!\nNekad mi se desi da palim i dve masine dnevno ako perem patike, ili nesto na tu foru,,,,,\nI onda cujem druge mame pale npr dva puta nedeljno maksimum. Na koju foru?!!!\nE to me bas interesuje na koju foru,ja u principu svaki drug dan al nekad se desi da zaredjam svaki dan...a taman kad sve operem korpa se puniiiii i tad ludim\nda ali ja imam dve korpe, jedna je kao lukina a jedna od mm-a i moja....i one su uvek pune!!!!! i uvek se pali masina! ovo moje dete se prlja kao niko, ili mi nismo normalni\nSvaki dan II puta-minimum...i ja sam se počela zabrinjavati...a kada vidim(odnosno skoro nikada ne vidim) praznu korpu oduševim se...\nI mi imamo dve korpe i uvek su pune.Znaci,posteljine,odeca,peskiri,ves...Nakupi se za cas.\nOtprilike svaki treci dan. Ali tada perem po dvije masine- Mihino i nase. Ne racunam posteljinu, prekrivace, jastuke itd, to ide odvojeno i vanredno.\nA pa dobro, vec sam pomislila da mi preterujemo. Ja se trudim da stedim struju uvek, ali mi npr ovde nemamo jeftinu struju, to jest nasa zgrada se nije prijavila za to, tako da nam masina dosta uvecava racun za struju....ja kao pocela da kontolisem ves koji odlazi na pranje, ali ne vredi...opet isto....\nSvaki dan!Uzas!Imamo dve velike korpe i jedna je stalno puna-ako ne i obe... Ves masina i masina za susenje mi rade stalno!\nIsta prica i kod mene,nekad znam da razvucem na pet dana,ali retko...\nSvaki dan. Srećna sam kada prođe dan da ne moram da je uključim, ali se obično nakon toga desi da sutradan moram dva puta! I mislila sam da s nama nešto nije u redu, ali čitajući vaša iskustva, izgleda da mora tako!\nMa ne vredi i ja samprobala al zimi nikako da ustedim jos imam i masinu za susenje vuku struju kao lude\nhehehe probaj da kao ja zivis u zgradi gde ima samo jedna masina i svako ima svoj dan ... Mi jednom nedeljno.. u pocetku nam to nije bilo dovoljno..ali sad je super... Napunim onu korpu i preko vrha a poneka operem samo 3masine ... A ponekad i 5-6--- Evo mi sutra peremo .. i mislim da cu manje od 5 masine da perem ....\npa jedno 4/5 puta u toku nedelje palim...desi se da neki put operem 2/3 za redom...\ne vidis to je super...znas tacno, taj dan perem onda cele nedelje peglam...ahaha...pa gde onda susis svih tih 5 masina crna ti?!\nMoj problem je takodje sto ja sve perem u masini, od vesa preko jorgana, jastuka, patika itd...jednom sam stavila stazu (citaj tepihcic iz trpezarije) da operem, nisam imala gde i masina se zaglavila...mm poludelo, posto sam ga zvala telefonom i javila mu "da izlazi neki dim iz masine i da smrdi na paljevinu". posle se stalno zezao "ne smem da odem na posao i ostavim je samu, pasce joj napamet da stavi ormar da ispere u masini"...\nCini mi se i da je tu negdje i masina za susenje.\nSada je meni jasno ono njeno- crkla sam od hodanja, danas perem ves.


U nekoliko gradova u BiH zabilježena masovna odustajanja članova biračkih odbora – Glas Krajine | Informativni portal\nYou are at:Home»Politika»U nekoliko gradova u BiH zabilježena masovna odustajanja članova biračkih odbora\nPolitika 6. Oktobra 2018.\nTri do četiri hiljade redovno odustane svake izbore\n“Trenutno šaljemo hitnu poruku koja ide na adrese svih dugoročnih posmatrača koji će nas obavijestiti da li ima masovnih odustajanja članova biračkih odbora. Mi pokrivamo svih 143 općine. Simptomatično je da brojevi s kojim raspolažemo o odustajanju ljudi su značajni”, kazao je Jovanović.\n“To znači, ako imamo 50.000 članova biračkih odbora i zamjenskih članova, da postoji 3-4 hiljade ljudi koji uobičajeno odustaju. Trenutno ne znamo razmjere odustajanja i da li se dešava u okviru tih brojki ili je razmjer odustajanja veći”, dodao je Jovanović.\nKako smo pisali ranije, članovi biračkih odbora često odustaju jer su nedovoljno plaćeni, a onda uskaču “iskusni igrači”.\nPrevious ArticleKako je nespremna tužiteljica uništila slučaj Sefić u kojem su živote izgubile studentice Selma Agić i Edita Malkoč\nNext Article Treću šansu za vantjelesnu oplodnju dobilo 38 parova


Gotovo sve civilizacije hiljadama godina unazad primenjivale su osnovne postulate makrobiotike, ali u zadnjih pola veka nagli razvoj i primena nauke i tehnologije naročito u oblasti uzgoja, obrade i pripreme namirnica, doveli su do dramatičnog odstupanja od ovih preporuka. Za razliku od savremenih lekova, makrobiotika se usmerava na lečenje uzroka koji su doveli do određene bolesti, a ne posledica. Preporučuje se upotreba ne toliko tradicionalnih namirnica za ishranu, kao što su: alge (arame, hidžiki, kombu, nori, wakame), miso paste (haco miso, miso beli - organski, hagoromo, onozaki i dr.), kuzu koren, lotosov koren, umeboši šljive, sirće i pasta, shoyu sos, tamari sos, kanten, agar-agar, pirinčani slad, galete, čajevi (kukica, banca, senca), šii take gljive i dr.\nDIJABET PROGRAM (PROIZVODI POGODNI ZA ISHRANU DIJABETIČARA)\nNeki od stručnjaka tvrde da je šećerna bolest poremećaj savremenog, zapadnog načina života i ističu činjenicu da kad osobe u drugim kulturama napuste izvornu hranu i usvoje prehranu prerađenih jela, stopa dijabetesa počinje da raste. Ishrana dijabetičara se vrlo malo razlikuje od ishrane zdravih ljudi, s obzirom na to da sadrži sve vrste namirnica.Treba ih izabrati tako da organizam snabdeju neophodnim sastojcima, a u isto vreme održe šećer u krvi u granicama normale. U ponudi Lučara pronaći ćete širok asortiman proizvoda za ishranu dijabetičara, od kojih navodimo samo neke: specijalni dijabet keksi (rinfuzni i pakovani), dijabet čokolade, dijabet džemovi, zaslađivači, dijabet kremovi, med, dijabet namazi i dr.\nTrajna netolerancija na prehrambeni gluten (celijakija, glutenska enteropatija) jeste oboljenje od kojeg pate milioni ljudi širom sveta. Jedini način lečenja ove bolesti jeste ishrana bez glutena koja se sprovodi čitavog života. Jedan od najvažnijih činilaca jeste neadekvatna ishrana, koja pospešuje razvoj posledica ove bolesti. Bolest se manifestuje kroz pad imuniteta i poremećaj sluzokože creva, koji onda ugrožavaju rast i razvoj organizma, telesnu izdržljivost, radni kapacitet i razvoj intelektualnih sposobnosti. U okviru našeg bezglutenskog programa nudimo: smeše za hleb, palačinke, pizze, uštipke, puding, krompirov skrob, kukuruzni skrob i griz, kukuruzno brašno, pirinčani griz i brašno, prašak za pecivo i dr.\nNutricionisti tvrde da se posnom ishranom smanjuje koncentracija masnoća u krvi koje uzrokuju povišenje krvnog pritiska i slobodnih radikala koji su vrlo štetni. Prema najnovijim istraživanjima kod osoba koje su "okrenute" posnoj ishrani manja je koncentracija masnoća u krvi koje uzrokuju povišenje krvnog pritiska i slobodnih radikala koji su vrlo štetni, niži je procenat pojedinih vrsta tumora, kao npr. debelog creva, dojke i prostate. Posna ishrana (post), kao verska odluka, odnosi se na isključenje pojedinih namirnica iz jelovnika na određeno vreme. Dijetetski udžbenici ističu da većina religija zagovara povremeni post i da je post, u suštini, potpuno na liniji modernih naučnih saznanja vezanih za zdravu ishranu. U posni program spada gotovo ceo Lučar asortiman: kikiriki, bademi, lešnici, orasi, sušeno i kandirano voće, semenke suncokreta, bundeve, lana, susama, posni keksi, posne čokoladice, sojino, pirinčano, heljdino, kokosovo, proseno, ovseno mleko, biljni namazi i paštete, testenine bez jaja, zamene za hleb i dr.\nOrganski proizvodi, tj. hrana proizvedena po principima organske poljoprivrede ne sadrži veštački sintetizovane materije. Ona obezbeđuje proizvodima veću nutritivnu vrednost od onih koji su proizvedeni konvencionalnom proizvodnjom. Istraživanja u Nemačkoj su pokazala da ovi proizvodi imaju znatno viši sadržaj oligo minerala i to posebno kalijuma i gvožđa, a takođe i viši nivo magnezijuma, fosfora i vitamina C. Nudimo: raž, golicu, kinou, speltu, pirinčane galete, sočivo, crveno sočivo, naut, amarant, kus-kus, suncokret i dr.\nPROGRAM ZA ISHRANU SPORTISTA\nZdravstveno stanje sportista nije jedino što zavisi od pravilne ishrane, već i rezultati koje oni postižu u toku takmičenja. Imajući to u vidu, sportisti treba da strogo vode računa o svojim nutritivnim potrebama i načinu ishrane. Hranom u organizam unose energiju, hranljive i zaštitne supstance neophodne za rast, razvoj i regeneraciju, održavaju osnovne životne funkcije i sl. Zdrava ishrana podrazumeva da postoji ravnoteža između onoga što organizam troši i onoga što se sa hranom u njega unosi. Nudimo: dekstrozu, fruktozu, različite vrste pivskih kvasaca, surutku natur, surutku sa aromatičnim dodacima, Belvit program, sojin proteinski program i dr.


Ma�vanski okrug Ma�vanski okrug se nalazi u zapadnom delu Srbije, a sedi�te okruga je grad �abac. Pored �apca, ma�vanski okrug �ine i op�tina Bogati�, op�tina Loznica, op�tina Vladimirci, op�tina Koceljeva, op�tina Mali Zvornik, op�tina Krupanj i op�tina Ljubovija. Povr�ina okruga je 3.268m2 , a broj stanovnika je 339.644.\nPovr�ina teritorije op�tine u kilometrima kvadratnim\nBroj stanovnika u op�tini po popisu iz 2002. godine\nGustina naseljenosti po kvadratnom kilometru\n�abac je bio veoma zna�ajan pograni�ni grad za Otomansku imperiju. U njemu se odvijala trgovina, preko njega su karavani prevozili egzoti�nu robu iz Turske i sa Bliskog istoka u Ugarsku i Austriju. Kroz �abac se odvijala i veoma �iva unutra�nja trgovina izme�u krajnjih zapadnih krajeva Turskog carstva i njegovih centralnih i isto�nih delova. Ve�i istorijski zna�aj za Srbe, �abac dobija sa izbijanjem Prvog srpskog ustanka 1804. godine. U njegovoj okolini odigralo se nekoliko zna�ajnih bitaka izme�u Turaka i srpskih ustanika. Najzna�ajnija je Bitka na Mi�aru 1806. godine. Poseban razvoj, �abac do�ivljava po zavr�etku Drugog srpskog ustanka, za vreme Jevrema Obrenovi�a, brata kneza Milo�a.Dana�nji �abac se prostire na povr�ini od ukupno 795 kvadratna kilometra, a njegova teritorija, pored gradskog jezgra, obuhvata jo� pedeset jedno naseljeno mesto. �abac je administrativni i privredni centar, ali i centar razli�itih socijalnih delatnosti Ma�vanskog okruga. �abac se nalazi na desnoj obali reke Save, 103 km uzvodno od Beograda. Grani�i se sa op�tinama: Bogati�, Loznica, Vladimirci i Koceljeva. Ka �apcu gravitiraju tri mikroregije koje �ine njegovo poljoprivredno zale�e: ka zapadu se prostire Ma�va, ka jugu Pocerina, ka istoku Posavina. Prema poslednjem popisu iz 2002. godine, �abac ima 122.893 stanovnika. �abac je dobio status grada 2008. godine. informacije o kulturnim sadr�ajima pretra�ite kroz glavni meni\nGrad Loznica je prirodni, privredni, saobra�ajni i kulturni centar Podrinja. Nalazi se u zapadnoj Srbiji i prostire na povr�ini od 612 kvadratnih kilometara na granici sa Bosnom i Hercegovinom. Grad obuhvata pedeset �etiri naseljena mesta, od kojih su Loznica i Banja Kovilja�a klasifikovana kao gradska. Prema popisu iz 2002. godine, na teritoriji grada �ivi 86.413 stanovnika, od �ega 26.203 u gradu i 60.210 u naseljenim mestima. Dobar geografski polo�aj Loznice omogu�io je i dobru saobra�ajnu komunikaciju. Kroz Loznicu prolazi glavna saobra�ajnica Beograd-�abac-Loznica-Zvornik-Tuzla-Sarajevo, odnosno Bijeljina-Loznica-Mali Zvornik-Ljubovija-Bajina Ba�ta-U�ice i dalje do Crnogorskog primorja. Put Loznica-Ose�ina-Valjevo-Lajkovac izlazi na Ibarsku magistralu. Kroz Loznicu prolazi i �elezni�ka pruga �abac-Zvornik. Loznica je staro naselje. Smatra se da je osnovana na mestu sa ostacima rimskog naselja AD Drinum. Kroz istoriju, naselje se pominje vi�e puta: u povelji kralja Milutina iz XIII veka, 1528. i 1548. godine, kao selo u nahiji Ti�ar i, kasnije, kao Tisnica. Kao gradsko naselje, Loznica se formirala 1834, godinu dana posle pripajanja Kne�evine Srbije. Pored mu�ke osnovne �kole, koja s prekidima radi od 1795. godine, 1858. godine Loznica dobija �ensku �kolu, a 1871. nepotpunu gimnaziju. Ve� 1888. godine Loznica ima Nov�ani zavod, �tedionicu, sud, bolnicu.\ninformacije o kulturnim sadr�ajima pretra�ite kroz glavni meni\nOp�tina Bogati� predstavlja jedinstvenu celinu sa ma�vanskom ravnicom. Prostire se izme�u Drine i Save, u severozapadnom delu ravnice. Na povr�ini od 384 km kvadratnih nalazi se 14 naselja varo�ica Bogati�, seoske varo�ice Badovinci, Glu�ci, Dublje, Klenje, Crna Bara; naselja primarnog seoskog tipa Banovo Polje, Beloti�, Glogovac, Ma�vanski Metkovi�, O�age, Sala� Crnobarski, Sovljak, Uzve�e.Na teritoriji Op�tine Bogati�, prema popisu iz 2002. godine �ivi 32.990 stanovnika. Najve�i deo stanovni�tva bavi se poljoprivredom.Kulturno-obrazovni centar je jedina ustanova kulture u Op�tini Bogati�.U �est sela rade mati�ne osnovne �kole, u ostalim selima izdvojena odeljenja, a u Bogati�u �Ma�vanska srednja �kola�. Ukupno je osnovnim i srednjim obrazovanjem obuhva�eno oko 3.500 u�enika. Op�tina Koceljeva\nOp�tina Koceljeva se nalazi u Tamnavskoj ravnici u severozapadnom delu Centralne Srbije. Okru�ena je Kolubarskim basenom na istoku, Ma�vom i Pocerinom na zapadu, Sremom na severu, planinskim pobr�em Vla�i�a i valjevske Podgorine na jugu. Zauzima povr�inu od 257 km? .Op�tina Koceljeva se sastoji od 17 naselja. Po podacima iz 2002. godine u op�tini �ivi 15.636 stanovnika.Ustanova koja je zadu�ena za kulturu je Biblioteka "Janko Veselinovi�".Op�tina Koceljeva broji 16 osnovnih i jednu srednju �kola, a imaju i jednu radio-stanicu- Radio 5. Op�tina Krupanj\nPrvi arheolo�ki nalazi Krupnja datiraju jo� iz perioda neolita, a na ulazu u op�tinu postoje ostaci rimskog rimskog naselja sa fragmentima rimske keramike - ostatak objekta poznatiji kao Vila Rustika.Naziv Krupanj prvi put se pojavljuje u dubrova�kim spisima 1417. godine. Razvojem rudarstva u Srednjem veku Krupanj je postao zna�ajno rudarsko mesto kroz koga su prolazili dubrova�ki karavanski putevi.Savremeni Krupanj karakteri�e ekolo�ki nezaga�ena i atraktivna priroda. Naselje je sme�teno u dolinsko pro�irenje kroz koje proti�u �etiri brze re�ice na kojima je podignuto 15 mostova, sa planinskim zale�em Jagodnje, Boranje i Sokolskih planina.Biblioteka "Politika" je ustanova kulture koja funkcioni�e u Op�tini.Na teritoriji op�tine Krupanj postoje dve osnovne �kole i jedna srednja �kola.Prema popisu iz 2002.godine bilo je 4.912 stanovnika. Op�tina Ljubovija\nLjubovija je op�tina u zapadnoj Srbiji i ima povr�inu od 356 km kvadratnih. Lokalni stanovnici ovaj kraj zovu Azbukovica, a sebe Azbukov�anima. Prema popisu iz 2002.godine op�tina Ljubovija ima 17.232 stanovnika.Najve�e mesto je Ljubovija koje je njeno sredi�te, sa oko 5.000 stanovnika, a postoji jo� 26 uglavnom manjih sela od kojih su najve�a Crn�a i Vrhpolje.Biblioteka "Milovan Gli�i�" sto�er je kulture za Op�tinu Ljubovija.Ljubovija je dobila ime po begu Ljubovi�u, koji je u vreme dru�tvenog i ekonomskog uspona , sagradio kulu iznad polja Drabi�a. Oblast na kojem se Ljubovija prostire bila je naseljena u praistorijsko i anti�ko doba, �to svedo�e brojni arheolo�ki nalazi. Op�tina Mali Zvornik\nOp�tina Mali Zvornik zauzima centralni deo severo-zapadne granice Republike Srbije, u srednjem Podrinju. Drinom stvorena i ome�ena, pre pola veka, op�tina Mali Zvornik je jedna od najmla�ih u Srbiji. Prostire se na 184 km, i sa�injavaju je 12 naseljenih mesta, sa ukupno 14.076 stanovnika.Da bi kontrolisali put koji je vodio du� obe obale Drine ka severnoj prestonici carstva, Sirmijumu, Rimljani su izgradili i posebno utvr�ene postaje, kastrume, poput one koja se uzdi�e iznad dana�njeg Velikog Zvornika.Biblioteka "17. septebar" je ustanova koja je zadu�ena za kulturu u Malom Zvorniku.Teritorija op�tine Mali Zvornik ima izuzetan turisti�ko-geografski polo�aj, pru�a se du�inom glavnog komunikacijskog pravca zapadne Srbije, Beograd - Bajina Ba�ta, koji je preko planine Tare povezan sa Jadranskom magistralom. Tako�e, zahvaljuju�i novom mostu na Drini u Malom Zvorniku, op�tina je povezana sa Republikom Srpskom. Op�tina Vladimirci\nOp�tinu Vladimirci �ini 29 naseljenih mesta �iji je geografski, privredni, kulturni i administrativni centar varo�ica Vladimirci. Na podru�ju Op�tine prema popisu iz 2002.godine �ivi 20.373 stanovnika od �ega je preko 16 hiljada poljoprivrednog stanovni�tva.Varo�ica Vladimirci i podru�je Op�tine je bogate pro�losti i starine i ima svoj dug i zanimljiv istorijat. Pogodan geografski polo�aj uslovio je naseljenost ljudi na ovoj teritoriji od najstarijih vremena,o �emu svedo�i mno�tvo arheolo�kih ostataka. U neolitskom periodu poznata su naselja u Beljinu,Debrcu i Jaloviku,dok su ostaci iz metalnog doba poznati u Provu,Debrcu,Ri�akama,Beljinu i drugim naseljima. Od 1.veka nove ere podru�ije dana�nje Op�tine bilo je u sastavu Rimske imperije �ije je sredi�te bilo u Sirmijumu,dana�njoj Sremskoj Mitrovici.Padom i podelom Rimskog carstva 475.godine nove ere ovaj kraj pripao je Isto�nom rimskom carstvu-Vizantiji.Biblioteka "Di�a Anti�" je jedina ustanova kulture u Op�tini.Mre�om osnovnih �kola, na podru�ju op�tine Vladimirci, obuhva�eno je oko 1.000 u�enika, a oko 400 sti�e srednje obrazovanje.Kada je re� o medijima , u Vladimircima funkcioni�u �etiri radio-stanice - Radio Mig, Radio Vladimirci, Radio �ane i Radio Gold. -???- | -???-


OTKAZ ISKUSNOM SELEKTORU Argentinac platio ceh za neuspeh na Svetskom prvenstvu\nIskusni argentinski stručnjak Ektor Kuper neće više sedeti na klupi Egipta, reprezentacije koja nije uspela da izbori plasman u osminu finala Svetskog prvenstva. To je po mišljenju čelnika fudbalskog saveza Egipta protumačeno kao neuspeh, te su se zahvalili Kuperu na dosadašnjoj saradnji.\n- Imali smo sastanak nakon povratka iz Rusije. Odlučili smo da se zahvalimo Ektoru Kuperu i njegovim pomoćnicima. Izuzetno cenimo njegov rad, visok plasman na afričkom Kupu nacija i odlazak na Mundijal nakon 28 godina - navodi se u saopštenju Fudbalskog saveza Egipta.\nBivši trener Valensije i Intera na klupu afričke ekipe je došao 2015. godine. Sa Egiptom je imao najveći uspeh prošle godine na afričkom Kupu nacija, kada je stigao do finala, ali je tada izgubio od Kameruna.\nBEZ ŽURKI, KLUBOVA I MASOVNOG OKUPLJANJA Na Jadranu problematično, Crna Gora i Hrvatska pooštrile mere: Za nevakcinisane uvedena OGRANIČENJA


Nakon protesta građana:”Bosnia Green Energy Project” za sada odustao od gradnje mini hidroelektrana na Plivi – BHDINFODESK\nby Editor 07/12/2020 07/12/2020 0705\nFirma “Bosnia Green Energy Project” povukla je zahtjev za izdavanje saglasnosti za izgradnju dvije mini hidroelektrane na rijeci Plivi u Jajcu.\nObavijestili su Općinu Jajce kako su povukli zahtjev kod Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva SBK s obzirom da su lokalni izbori završeni, a Općinsko vijeće u Jajcu neće biti skoro konstituisano.\nJavna raspava u Općini Jajce bila je zakazan za 9. decembar. Brojna jajačka udruženja i aktivisti su zahtijevali obustavu postupka i odgađanje javne rasprave do konstituisanja vijeća.\n“Kao što smo naveli u našem Pismu namjere, Bosnia Green Energy Project d.o.o. želi od samog početak, ideje ,zatim izrade projekte dokumentacije, pa do izgradnje hidroenergetskih postrojenja, probnog rada, korištenja i održavanja, biti u koordinaciji s lokalnom zajednicom i ne želi napraviti bilo koji potez bez saglasnosti i odobrenja iste. U tom smislu, Javnu raspravu treba otkazati. Kada se konstituiše Općinsko vijeće, te lokalna zajednica bude u mogućnosti, u punom kapacitetu u čestvovati u postupku, tada ćemo se ponovo Ministarstvu obratiti s novim zahtjevom”, rekao je direktor kompanije Mauhmed Šabić, prenosi N1.\nOva kompanija trebala je izgraditi dvije mini hidroelektrane “Elektrobosna” i “Pijavice” snage po 1,5 MW.\nBHD Info Desk Administrator 22/11/2021 29/11/2021


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Miloševe fotografije ostaju zauvijek u pamćenju\n13. 10. 2019. 13:17 >> 13:22 0\nMiloševe fotografije ostaju zauvijek u pamćenju\nU ime Luštice Bay, posjetioce je pozdravila Slavica Milić, ističući da je kompanija veoma aktivna na kineskom tržištu a Luštica Bay, prema ocjeni kineskih novinara, vrlo poželjna zemlja za život.\nU ime Instituta Konfucije na Univerzitetu Crne Gore, goste je pozdravila direktorica Milena Đukanović, a otvaranje je propraćeno muzičkim i plesnim nastupima volontera Instituta.


Srbija: Počela besplatna pravna pomoć, objavljen Registar pružalaca besplatne pravne pomoći i besplatne pravne podrške - Snews\nBy SNews 2. Oktobra 2019. 96\nU Srbiji je od 1. oktobra počela da se primjenjuje besplatna pravna pomoć, a na internet prezentaciji Ministarstva pravde objavljen je Registar pružalaca besplatne pravne pomoći i besplatne pravne podrške.\nRegistar će u narednom periodu biti redovno ažuriran, kako bi građani bili u potpunosti informisani kome mogu da se obrate kako bi ostvarili besplatnu pravnu pomoć i podršku, saopšteno je iz Ministarstva pravde Srbije.\nJedno od najznačajnijih rešenja za građane odnosi se na određivanje tri grupe korisnika besplatne pravne pomoći, pa će tako pravo na tu pomoć u buduće imati korisnici socijalne pomoći i dečijeg dodatka, lica koja bi zbog plaćanja pravne pomoći iz sopstvenih prihoda došla u situaciju da budu korisnici socijalne pomoći, kao i pripadnici ranjivih, odnosno društveno osetljivih grupa, među kojima su deca, žrtve nasilja u porodici, azilanti, izbeglice, osobe sa invaliditetom, žrtve trgovine ljudima…\nTagovi: besplatna pravna pomoć Registar pružalaca besplatne pravne pomoći


Obavještenje o izmjeni uslova pružanja TOTAL GROUP usluge | Mtel.BA Prod\nNovi, izmijenjeni uslovipružanja TOTAL GROUP usluge\nObavještavamo vas da će se od 2. oktobra 2019. godine primjenjivati novi, izmijenjeni uslovipružanja TOTAL GROUP usluge.\nOd navedenog datuma, vrši se izmjena na način da se korisnicima TOTAL GROUP usluge, tarifnih modela „m:biz Start Net 50+“ i „m:biz Start“ omogućava, u okviru mjesečne pretplate, korišćenje bonusa mobilnog interneta od 500 MB odnosno 1 GB.\nIstovremeno, korisnici tarifnog modela „m:biz MIN POTROŠNJA“ koji koriste usluge prenosa podataka (mobilnog interenta) kada se nalaze u mrežama mts Srbija i/ili MTEL Crna Gora, nakon iskorišćene količine podataka, dodijeljene u okviru bonusa mobilnog interneta u mrežama mts Srbijai MTEL Crna Gora,po maksimalnoj brzini prenosa, mogu do kraja obračunskog perioda koristiti uslugu prenosa podataka (mobilnog interneta) po brzini protoka do 128 kb/s, a u skladu sa važećim Cjenovnikom Mtela definisanim za korišćenje usluge prenosa podataka (mobilnog interneta) u romingu za postpaid korisnike mobilne telefonije Mtela kada se nalaze u mrežama mts Srbija i/ili MTEL Crna Gora.\nOstali uslovi i cijene za korišćenje TOTAL GROUPusluge ostaju nepromijenjeni.\nPosebne uslovepružanja TOTAL GROUP usluge koji će se primjenjivati od 2. oktobra 2019. godine, možete da pogledate na stranici www.mtel.ba/vijesti.


ZAKON O STANOVANJU I ODRŽAVANJU ZGRADA: 4.600 stambenih zajednica bez upravnika, te mogu očekivati prinudne\nU Srbiji ima 40.000 stambenih zajednica, 4.600 je bez upravnika i one mogu očekivati prinudne upravnike, kaže rukovodilac Centra za edukaciju Privredne komore Srbije, Mirjana Kovačević.\nOna je navela da su odbornici Skupštine grada Beograda donošenjem Odluke o minimalnoj visini iznosa tekućeg održavanja zajedničkih delova zgrada, visini iznosa naknade u slučaju prinudno postavljenog profesionalnog upravnika i minimalnoj visini iznosa na ime troškova investicionog održavanja zajedničkih delova zgrade, postupili u skladu sa instrukcijama Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture koje su donete krajem prošle godine, a kojima su utvrđeni kriterijumi kako će se utvrđivati naknada.\n"Naknada polazi od prosečne neto zarade u jedinici lokalne samouprave, od broja posebnih i samostalnih delova zgrade, a to su - stan, garaža, garažno mesto poslovni prostor, garažni boks i od namene tih delova. To znači da će vlasnici stanova plaćati jednu naknadu u odnosu na vlasnike garažnih mesta", napominje Kovačevićeva.\n"U Zrenjaninu je naknada za prinudne upravnike oko 311 dinara, a u Beogradu 240. Prinudni upravnik je profesionalni upravnik i on obavlja iste poslove kao profesionalni upravnik. Upravljaće održavanjem zgrade dok se stanari ne odluče da odaberu među sobom upravnika ili profesionalnog upravnika", objašnjava Mirjana Kovačević.\n"Te zajednice mogu da očekuju prinudnog upravnika. Ima 750 upravnika registrovanih u PKS, a svakako najviše ih je u Beogradu i možemo očekivati da će biti dovoljno prinudnih upravnika, jer veliki broj radi sa preko 50 zgrada", kaže Kovačevićeva.\nIzvor: Vebsajt RTS, 27.06.2018.


Unai Emery smijenjen nakon novog poraza: Arsenal privremeno vodi Freddie Ljungberg - RTL VIJESTI\nPROMJENE OD TOPNIKA\nUnai Emery smijenjen nakon novog poraza: Arsenal privremeno vodi Freddie Ljungberg\nKlub je potrošio preko 100 milijuna funti u ljetnom prijelaznom roku, ali je loše počeo novu sezonu\nEngleski prvoligaš Arsenal smijenio je, nakon što ga je u utakmici Europske lige porazio Eintracht (1:2), trenera Unaija Emeryja.\nFreddie Ljungberg će privremeno preuzeti vođenje kluba, objavio je Arsenal na svojim stranicama.\n"Odluka je donesena na temelju rezultata i izvedbi koji nisu bili na očekivanoj razini", kaže se u priopćenju kluba.\n"Zamolili smo Freddieja Ljungberga da preuzme odgovornost vođenja prve momčadi kao privremeni trener. On uživa naše puno povjerenje."


Nedeljna analiza 11/01/2021 - 15/01/2021 - KapitalRS\nNedeljni presek cena CFD ugovora na globalnom finansijskom tržištu - 11/01/2021 - 15/01/2021\nNedeljni presek cena CFD ugovora na globalnom finansijskom tržištu 13/01/2021\nEvro je naglo opao u odnosu na američki dolar. Rast prinosa na dugoročne državne obveznice SAD, ojačalo je preprodati dolar u odnosu na sve glavne valute. Pandemija ne jenjava s obe strane Atlantika, a posledice praznične sezone i povećanog okupljanja ljudi, naknadno će se odraziti na brojke (zaraženih i umrlih).\nBritanska valuta je i dalje (bila) pod pritiskom zbog pogoršanja zdravstvene situacije u Velikoj Britaniji i strogih mera zamandaljivanja. Međutim, Endru Bejli, guverner Banke Engleske, izjavio je u utorak da su negativne kamatne stope kontroverzno pitanje, pružajući tako snažnu podršku funti. Ona je takođe pronašla podršku u ubrzanju stope vakcinacije na ostrvu. Japanski jen je oslabio kako su prinosi na dolarske plasmane rasli.\nIzbori u saveznoj državi Džordžiji su pokazali da je kontrola američkog Senata sada u rukama demokrata. To će u narednim mesecima najverovatnije nastaviti da vrši pritisak na dolar.\nAmerički berzanski indeksi su blago porasli. U petak će velike banke (sa Volstrita) objaviti kvartalne izveštaje, označivši tako početak sezone objavljivanja zarada kompanija.\nCena zlata je bila u slobodnom padu, jer je rast prinosa obveznica Trezora SAD umanjio privlačnost plemenitih metala.\nCene sirove nafte naglo su porasle nakon što su ministri država proizvođača sirove nafte odlučili da ne uvećavaju proizvodnju. Povrh toga, Saudijska Arabija je odlučila da dobrovoljno snizi proizvodnju za milion barela dnevno, u februaru i martu mesecu. Dodatni podsticaj pružio je dalji pad zaliha sirove nafte u SAD.\n06/01/202106/01/2021 Nedeljna analiza\n30/12/202030/12/2020 Nedeljna analiza\n23/12/202023/12/2020 Nedeljna analiza