Poljoprivreda Srbije na putu ka EU - Verzija za štampu\n+---- Forum: Medjunarodni odnosi (/Forum-medjunarodni-odnosi)\n+---- Tema: Poljoprivreda Srbije na putu ka EU (/Thread-poljoprivreda-srbije-na-putu-ka-eu)\nPoljoprivreda Srbije na putu ka EU - VS1 - 04-07-2010 06:46 PM\nPoljoprivreda se određuje kao privredna delatnost u kojoj se korišćenjem zemljišta, gajenjem korisnih biljaka i životinja dobijaju primarni proizvodi odgovarajućeg biljnog, odnosno životinjskog porekla. Osim toga, obično uključuje njihovu preradu kako bi se ovi proizvodi doveli u stanje da mogu zadovoljiti neku potrebu (ličnu ili reprodukcionu).\nU ovom sektoru privrede proizvođač deluje na životne funkcije biljaka i životinja, da bi ih iskoristio na način koji odgovara čoveku. Drugim rečima, to znači da je proces dobijanja upotrebnih dobara u poljoprivredi, u stvari, biološki proces u kome čovek svojim radom svesno deluje na tok reprodukcije – selekcijom sorti i pasmina, plodoredom, primenom agrotehničkih i organizacionih mera.\n•\tobezbeđuje hranu;\n•\tobezbeđuje sirovine za mnoge oblasti prerađivačke industrije (proizvodnju prehrambenih proizvoda i pića, proizvodnju duvanskih proizvoda, proizvodnju tekstila, industriju kože i obuće i sl.) i za zanatstvo;\n•\tuslovljava razvoj industrije – koristi dobar deo industrijskih proizvoda, obezbeđuje potrebnu radnu snagu i deo akumulacije za njen početni razvoj;\n•\tdeluje na bilans spoljnotrgovinske razmene – stvara znatan deo proizvoda za izvoz, prvenstveno u početnoj fazi industrijalizacije, mada poljoprivredne sirovine i hrana mogu biti zamašne stavke i u uvozu.\nSpecifičnosti poljoprivredne proizvodnje su: visoka zavisnost od prirodnih uslova (zemljišta, reljefa, konfiguracije tla, klime i sl.), što vodi većim ili manjim skokovima/padovima u proizvodnji, većim poslovnim rizicima i nestabilnosti dohotka poljoprivrednika; proces proizvodnje pretežno je vezan za zemljište, što stvara određene organizaciono-tehnološke i društveno-ekonomske probleme (usitnjavanje ili ukrupnjavanje poljoprivrednih gazdinstava, a to je uslovljeno svojinom nad zemljom); u osnovi poljoprivrede je organska proizvodnja čiji su proizvodi, po pravilu, živi svet zbog čega su postupci, organizacija i ekonomija prilagođeni biološkim uslovima i osobinama biljaka i životinja, a to omogućava da se od početnog živog materijala dobije mnogo veća masa poljoprivrednih proizvoda. Kao sektor privrede, poljoprivreda je prešla dug put razvoja od primitivnog načina proizvodnje do savremene, moderne faze u razvijenim zemljama. Tokom veoma dugog istorijskog razdoblja razvoj ove aktivnosti je bio izuzetno spor, iako je za sve to vreme predstavljala osnovnu privrednu delatnost u kojoj se stvara najveći deo proizvoda sve do industrijske revolucije. Naravno, napredak poljoprivrede uslovljen je prirodnim, ali još i više društveno-ekonomskim faktorima. Kao potvrda tog stava uzima se promena odnosa prema poljoprivredi sa ubrzanim razvojem industrije.\n2.\tRASPOLOŽIVOST I STANJE PROIZVODNIH FAKTORA\nSrbija raspolaže raznovrsnim i relativno značajnim faktorima za razvoj poljoprivredne proizvodnje.\n•\tZemljišni potencijali – Srbija raspolaže bogatim zemljišnim resursima, koji su skromno opremljeni infrastrukturom. Poljoprivredne površine zauzimaju preko 5,7 miliona hektara, od čega oko 65% čine oranice, 5% dugogodišnji zasadi i oko 30% prirodni travnjaci. Relativni indikatori raspoloživih površina u odnosu na broj stanovnika u Srbiji su povoljniji (0,4 ha intezivnih površina/stanovnik) u odnosu na Evropu (0,25 ha/stanovnik) i svet (0,27 ha/ stanovnik). Preko dva miliona hektara poljoprivrednih površina spada u visoko produktivna zemljišta locirana u nizijskim predelima, koja imaju malu količinu padavina u vegetacionom periodu i nedovoljno efikasan sistem zaštite od štetnog dejstva suvišnih voda. Značajan deo teritorije Srbije pripada brdsko-planinskom području, gde u strukturi obradivih površina dominira zemljište lošijih bonitetnih klasa, teško dostupne i nepodesne za mehaničku obradu, usled čega se veliki deo ovih površina ne eksploatiše. U svojinskoj strukturi zemljišta dominiraju zemljoradnička gazdinstva koja poseduju 80% poljoprivrednih površina. Njihova zastupljenost u oraničnim površinama je blizu 90%. Posedovna struktura zemljoradničkih gazdinstava je nepovoljna. U odnosu na 1991., u 2002. godini smanjena je prosečna veličina poseda sa 4 na oko 3,5 ha poljoprivrednih, odnosno na oko 2,5 ha obradivih površina. Zastupljenost većih gazdinstava u posedovnoj strukturi je skromna: samo je 4,5% gazdinstava sa posedom iznad 10 ha, koja zauzimaju oko 17% poljoprivrednih površina Srbije, dok 50% gazdinstava ima posed veličine 1-5 ha .\n•\tDugogodišnji zasadi – Srbija ima povoljne prirodne uslove za proizvodnju širokog asortimana kontinentalnih vrsta i sorti voća. Zahvaljujući heterogenom reljefu, mikroklimi i pedološkim uslovima, formirani su specifični pomo-ekološki rejoni i vinogorja, sa dugogodišnjom tradicijom u proizvodnji. Izuzimajući najviše planinske predele, voće se gaji na čitavoj teritoriji zemlje, ali je koncetracija većih plantažnih zasada izražena u subotičko-horgoškoj peščari, u Toplici, na Fruškoj gori, u Vršakom kraju, Podrinju, Pocerini, Polimlju i Šumadiji. Za razliku od većine vrsta kontinentalnog voća, proizvodnja grožđa ima posebne agroekološke zahteve, pa se stoga odlikuje izraženijom koncetracijom po specifičnim regionima, od kojih su najznačajniji: južnomoravski, timočko-krajinski, južnobanatski, fruškogorski, severnobački, metohijski i dr. Sa oko 85 hiljada hektara vinograda, Srbija spada u manje proizvođače grožđa u Evropi. Zasadi voća i grožđa su u velikoj meri amortizovani, a asortiman neprimeren zahtevima tržišta. Svi navedeni faktori značajno utiču na produktivnost i umanjuju proizvodne efekte u biljnoj proizvodnji. Proizvodnja je tokom protekle decenije zasnivana na iscrpljivanju prirodnih resursa i potencijala, bez odgovarajućih ulaganja – sa redukovanim inputima i agrotehnikom.\n•\tBroj stoke – značajno je smanjen protekle decenije. Smanjenje broja grla posebno je izraženo u govedarstvu i ovčarstvu, čime je (i ranije nepovoljan odnos) između broja grla i raspoloživih površina za proizvodnju stočne hrane pogoršan. Broj uslovnih grla stoke smanjen je tokom poslednje decenije za više od 30%. Sa 0,36 uslovnih grla po hektaru obradivih površina (koliko je zabeleženo 2002. godine) Srbija značajno zaostaje ne samo za razvijenim zemljama, nego i zemljama u regionu. Smanjenje broja ženskih priplodnih grla (kao posledica klanja stoke nižih kategorija), umanjuje mogućnosti bržeg revitalizovanja stočnog fonda, ali se ocenjuje da je genetski potencijal stada dobar i očuvan.\n•\tKapaciteti prehrambene industrije su predimenzionirani i u velikoj meri neiskorišćeni. Najveći deo postrojenja izgrađen je 1970-ih godina i primeren tržišnim potrebama SFRJ. Postoje mogućnosti povećanja stepena obezbeđenja sirovina za ove kapacitete, što se posebno odnosi na industriju ulja i delimično industriju šećera. Kapaciteti za preradu grožđa nemaju adekvatnu sirovinsku bazu u zemlji (ranije je prerađivano i grožđe iz Makedonije, Hrvatske, kao i sa Kosova i Metohije, te je isključivanje ovih vinogorja iz sistema uslovilo dugoročan problem). Kapaciteti za stočarsku proizvodnju i preradu stočnih proizvoda su lokacijom i obimom prilagođenji izvoznim potrebama SFRJ, koja je u to vreme bil značajan izvoznik stoke i mesa. Danas su ti kapaciteti, u tehnološkom smislu, zastareli i imaju nizak stepen iskorišćenosti. Slične ocene mogu se dati i za kapacitete za preradu voća i povrća. Moderniju opremu ima mlekarska industrija i (delimično) industrija ulja. Kapaciteti silosa i hladnjača su zadovoljavajući po tehnologiji i obimu. Sve agroindustrijske grane imaju potrebe za inoviranjem dela opreme. Proizvodni asortiman prehrambene industije je skroman, uzak, primeren kupovnoj moći domaćih potrošača.\n•\tRadna snaga – nominalno, radne snage u sektoru poljoprivrede ima dovoljno. Učešće poljoprivrednog stanovništva u ukupnoj populaciji Srbije (oko 15%) i dalje je relativno visoko, čak i u poređenju sa zemljama u bližem okruženju. Starosna i obrazovna struktura poljoprivrednog, posebno aktivnog poljoprivrednog stanovništva, nepovoljne su i posledica su neadekvatno usmeravanih migracionih tokova u periodu privredne ekspanzije tokom 1970-ih. Reproduktivna moć zemljoradničkih gazdinstava kao organizaciono-proizvodnih jedinica time je ozbiljno dovedena u pitanje, čak i u poljoprivredno najintezivnijem podrušju – Vojvodini. Prema rezultatima Popisa iz 2002. godine, oko 110 hiljada gazdinstava ima samo jednog člana, dok je sa dva člana 210 hiljada gazdinstava. To, praktično, znači da je za oko 40% gazdinstava neizvesna budućnost u pogledu daljeg opstanka kao proizvodne jedinice. U delu primarne proizvodnje, u preduzećima koja još nisu privatizovana, postoji prikrivena nezaposlenost i višak radne snage (procenjuje se oko 40% viška radnika). Kvalifikovane radne snage svih profila i nivoa obrazovanja ima dovoljno. U zemljoradničkim zadrugama i Stručnoj poljoprivrednoj službi nepovoljna je kvalifikaciona struktura zaposlenih. Posebno nedostaju menadžerski kadar i stručnjaci sa specifičnim znanjima specijalizovani za pojedine oblasti. Postoji potreba za redefinisanjem načina rada Stručne poljoprivredne službe – aktivnijom saradnjom sa zemljoradničkim gazdinstvima na planu edukacije i promovisanja novih tehnologija. Potreba za savetodavnim uslugama naročito je izražena u granama koje su kapitalno intezivnije i onima gde je poslednje decenije došlo do značajnijih promena u proizvodnoj tehnologiji i sortimentu (voćarska i povrtarska proizvodnja, stočarstvo). Razvoj i unaređenje proizvodnje u ovim granama (koje zahtevaju velika sredstva) ne može se zasnivati na iskustvenim znanjima zemljoradnika.\n•\tKapital – osnovno razvojno ograničenje poljoprivrede Srbije (kao i privrede u celini) je višedecenijski nedostatak kapitala. Programom rekonstrukcije monetarnog sistema 1994. godine ukinuto je finansiranje poljoprivrede iz primarne emisije, a kao alternativno rešenje od 1996. godine uveden je Agrarni budžet. Njegovo učešće u ukupnim budžetskim izdvajanjima smanjeno je od 1996. do 2003. godine sa 8,5% na 3%, i čini svega 4% vrednosti društvenog proizvoda poljoprivrede. Poljoprivredi Srbije hronično nedostaju investicije u infrastrukturu, kako bi se unapredilo nepovoljno stanje osnovnih resursa (pre svega zemljišta). Osim toga, dugoročni krediti za nabavku i obnovu poljoprivredne mehanizacije i povoljniji uslovi i kreditiranja obrtnih sredstava, značajno bi unapredili proizvodne mogućnosti i proizvodne efekte zemljoradničkih gazdinstava, čija je akumulaciona moć oslabljena tokom poslednje decenije prošlog veka. Povoljniji uslovi kreditiranja obrtnih sredstava su neophodni zbog same prirode proizvodnje u kojoj je sporiji obrt kapitala i dugih rokova vezivanja novca (voćarsko-vinogradarska, stočarska proizvodnja, proizvodnja industrijskog bilja koja zahteva skupe inpute i sl.). Izvozno orijentisane grane prehrambene industrije (npr. prerada voća i povrća) imaju potrebe za kratkoročnim, namenskim, izvoznim kreditima (kakve su ranije imali), koji im omogućuju da robu otkupe, za kratko vreme prerade, izvezu i izmire svoje obaveze.\n•\tInstitucionalno organizovanje – institucionalno i organizaciono agrarni sektor Srbije je zapušten. Institucije bivšeg sistema su urušene i neefikasne, nespremene da odgovore savremenim zahtevima tržišta i poslovanja u drugačijim osnovama. U ovoj oblasti neophodna je reforma, redefinisanje njihovog statusa i kompetencija. Tokom minule decenije je došlo do dezintegracije sistemskih institucija vezanih za poljoprivredu i selo, koja nije bila praćena postavljanjem novih rešenja. Kao najvažniji institucionalni problemi identifikovani su:\n1)\tvišegodišnje mešanje nadležnosti republičkih i saveznih institucija dosta je usporilo značajnije izmene u funkcionisanju sektora (veliki deo nadležnosti u sektoru poljoprivrede prenet je na Vladu RS tek početkom 2003.)\n2)\tugovorno povezivanje proizvođača i prerađivača ili otkupljivača nije dovoljno institucionalizovano (sklopljeni ugovori se ne poštuju, posebno u delovima koji regulišu rokove i način isplate preuzete robe). Poslovanje zemljoradničkih gazdinstava, kao ravnopravnih privrednih subjekata, nije zakonski uređeno, što je posebno značajno za očekivane promene u načinu njihovog oporezivanja, mogućnosti kreditiranja i sl.\n3)\tzadružni savezi su veoma „udaljeni“ od zadruga i zemljoradnika čije interese zastupaju. S druge strane, zemljoradnici nisu u stanju da se kao interesna grupa samoorganizuju. Strukovne asocijacije ne postoje ili ne funkcionišu (poslovna udruženja, asocijacije, fondovi i dr.). Sindikati zemljoradnika u našem društvu nemaju tradiciju, a poslednjih godina prošlog veka oni su bili sredstvo političkih manipulacija.\n4)\tprivatizacija u agroindustrijskom sektoru nije sprovedena u potpunosti. Broj preduzeća iz oblasti primarne poljoprivredne proizvodnje u kojima nije obavljena privatizacija početkom


Suzuki Swift se "izvukao" s blagim izmenama po sredini životnog ciklusa - Auto Republika\nSuzuki Swift se „izvukao“ s blagim izmenama po sredini životnog ciklusa\nAktuelna generacija omanjeg hedžbeka Suzuki Swift je debitovala pre tri i po godine u matičnoj državi, pa je sada došlo vreme za zatezanje bora. Osvežena familija Swifta je upravo prikazana po prvi put i može se reći da su promene diskretne i da se proizvođač nije dotakao mehanike i uopšte tehnoloških rešenja.\nOno na šta su kontrukotri najponosniji tiče se primene proširene liste sigurnosnih sistema. Od sada, Swift će nuditi adaptivni tempomat, autonomno kočenje u kritičnim situacijama (čak i pri vožnji unazad), kao i ostale sisteme pomoći vozaču koji poboljšavaju bezbednosna svojstva noviteta. Pohvalno je to što će pomenuta oprema svoje mesto naći u svim verzijama novajlije, nažalost isključujući i onu ulaznu, narodski nazvanu „klotara“. Prodaja noviteta upravo počinje.\nOno što je od promena, okom vidljivo na prvi pogled jeste nova rešetka hladnja s velikim površina prekrivenim imitacijom hroma u centralnoj zoni, dok verzije sa sportom inspirisanim paketom opreme RS poseduju traku u boji karoserije. Upotrebljene su i felne novoosmišljenog dizajna, dok su postale dostupne i nove kombinacije materijala iskorišćenih za stilizovanje enterijera. Digitalni brzinomer sada može prikazivati podatke i na ekranu putnog kompjutera.\nUlazni model će nastaviti da pogoni (praistorijski) atmosferski četvorocilindraš zapremine 1,2 litra. Ta jedinica razvija 91 konjsku snagu uz mršavih 118 njutn metara maksimalnog obrtnog momenta. Termalni agregat može računati na ispomoć sistema lakog hibrida, na koji način se uz pomoć elektromotora dodaje 3,1 konjska snaga i 50 njutn metara obrtnog momenta.\nElektromotor se uključuje u borbu s masom karoserije i tereta za transport, u situacijama kada vozilo kreće iz mirovanja, ali i tokom naglih ubrzavanja. Čisto benzinska verzija se nudi uz manuelni menjač ili CVT transmisiju. Za hibride „nema da biraš“, već dobiješ varijator, uz koji je moguće naručiti i sistem prenosa snage na točkove obe osovine.\nJednolitarska turbo „mašina“ sa 102 konjske snage je izostavljena iz game japanskog mališana, ali će tokom 2017. godine, gami dodati hibrid ostati deo palete Swifta. „Pravi“ hibrid koristi pomenuti atmosferac koji uz pomoć elektromotora razvija dodatnih 14 „konja“ i 30 njutn metara obrtnog momenta. Radi u tandemu s petostepenom automatskom transmisijom s jednom spojnicom, koju proizvođač „oslovljava“ skraćenicom AGS.\nLitijum-jonska baterija koju koristi ovaj hedžbek je, logično većeg kapaciteta nego „njena drugarica“ u lakom hibridu, pa tako nudi 4,4 Ah umesto 3 Ah. Pored toga, postavljena je ispod poda prtljažnika, a ne ispod vozačevog sedišta, kao što je slučaj kod blago hibridne varijante. Takav Swift Hybrid SZ, sada se može kretati i trošeći samo električnu energiju, ali nažalost ne zadugo.\nU gami je ostao i varijetet Swift Sport koji pogoni turbo jedinica zapremine 1,4 litra. Razvija 140 konjskih snaga uz 230 Nm maksimalnog obrtnog momenta i nudi se u tandemu sa šestostepenim ručnim ili automatskim menjačem. Spoljni izgled ove verzije uopšte nije menjan u procesu zatezanja bora, U domovini Suzukija, njegova cena startuje cifrom od 17.380 evra.\nNemojte odmah da se stresate, to je cena Sport verzije, dok “običan” Suzuki Swift startuje traženom naknadom od 13.220 evra. Hibridnu Swift ne možete dobiti ako niste spremni da „iz usta odvojite“ celih 18.025 evra.\nKnjige porudžbina u matičnoj zemlji mališana su već otvorene, uz očekivanje da će Swift u veoma bliskoj budućnosti proći kroz seriju lokalnih premijera i na ostalim tržištima sveta, uz sitnija prilagođavanja ukusu kupaca iz konkretne regije. Na primer, Japanci obećavaju izvesnu ponudu svog predstavnika u B segmentu u verziji koja koristi 48V sistem “soft” hibrida.\ntags: izdvojeno osveženi Swift restilizovani Swift suzuki swift\nprevious Mercedes iz Indije - BharatBenz slavi jubilej\nnext Ovo je Dyson koji je trebalo da nadmaši Teslu\nOd svih automobila u ovoj klasi, Swift mi senajviše sviđa, sa malo jačim motorom…..prava gradska zujalica…..


Konaković: Jedini pravi odgovor Dodiku je istrajavanje na NATO putu BiH - Klix.ba\nNarod i pravda Konaković: Jedini pravi odgovor Dodiku je istrajavanje na NATO putu BiH\n12.5.2019. u 15:58\nMilorad Dodik NATO Elmedin Konaković OS BiH\nNakon što je Milorad Dodik na proslavi Dana Trećeg pješadijskog puka Oružanih snaga BiH pozvao vojnike tog puka da sljedeće godine obuku uniforme Vojske RS-a, oglasio se i predsjednik Naroda i pravde Elmedin Konaković, poručivši da je jedini pravi odgovor NATO put.\n"Jedini pravi odgovor Dodiku kakvog smo danas još jednom vidjeli na djelu, jeste istrajavanje na Akcionom planu za članstvo u NATO-u. MAP ili nek’ sačeka naredne izbore da uđe u vlast, a i tad je opet uslov MAP", poručio je Konaković.\n"Nadam se da tu ne razmišljaju o kompromisu. Negdje se mora podvući crta i ispraviti kičma. Svjesni njegovog konstantnog rušenja sistema mi moramo i sebe jačati i popravljati sistem. Naše jedinstvo treba da se ogleda u zajedničkoj borbi protiv vanjskih, ali i unutrašnjih faktora koji destabiliziraju zemlju. Borba sa korumpiranim kadrovima unutar sistema jednako je važna. Takvi nas kadrovi čine slabijim pregovaračem sa onim koji našu zemlju podrivaju izvana. Kvalitetnim kadrovima na čelu institucija mi jačamo naše društvo. To je jedinstvo koje nam treba, a ne neko lažno, deklarativno", zaključio je Konaković.\nČović s Pendeš i generalima Oružanih snaga BiH: NATO put nema alternativu\n22.07.2019. u 16:44


MyCity » Hardware -> I/O (štampači, skeneri, miševi, tastature itd) » Wireless mis i USB tastatura na Laptopu problem\nPoslao: 25 Sep 2009 15:06\nKupio sam wireless mis (MSI MM-806W) i evo koristim ga oko 5 meseci bez problema(na laptopu).\nE sad kupio sam tastaturu (Omega OK 090) i imam problem.\nKompjuter je sam pronasao i instalirao tastaturu ali kada ukljucim tastaturu i mis u isto vreme pojavi se plava pozadina,neki brojevi i posle 1s restartuje se kompjuter.\nPoslao: 25 Sep 2009 15:41\nZa resavanje problema su bitni ti brojevi, slova i plavi ekran. Sve to se zove BSOD.\nDa ti se racunar ne bi restartovao po pojavi BSOD-a uradi sledece:\nMy Computer> desni klik> Propertis> Advanced> Startup and Recovery pa destikliraj opciju Automatically restart.\nKada ti se pojavi BSOD uslikaj ga i sliku okaci na forum, pa da probamo da resimo problem.\nPoslao: 25 Sep 2009 18:45\nprobaj na neki drugi priključak\nali ne susedni , ne znam kako da objasnim\npo dva priključka vuku od iste grane struju\nto se zove power Hub ?\na ograničenje je 500mA po grani , pa kad se spoje\ni miš i tast. da li povuku više\nto bi bili njihovi odašiljači koji vuku struju\na da nije u pitanju , ako su blizu ti odašiljači ,fizički utaknuti, daprave međusobne smetnje, znate ono furije... treći harmonik... opada sa kvadratom rastojanja...itd\n(ili su na istoj freq? just a guess...)\nIma smisla ovo sto prica FarscapeFan - pogotovo deo sa strujom: moj stari mis i tastatura (bezicni) su zajedno vukli 498 mA, a bili su vezani na isti prijemnik. Jos jedan uredjaj na tu USB granu = freeze Windows.\nA u medjuvremenu sam ih sve bacio, i misa, i tastaturu, i windows...\nPoslao: 14 Okt 2009 20:03\nEvo sad mi se javlja drugi problem,\nTastatura radi odlicno ali mis kad ga ukljucim u komp cuje se onaj zvuk ali mis nefunkcionise(strelica se ne pomera)\nPokusavao sam nekoliko puta ali nista.\nPoslao: 14 Okt 2009 20:06\nDa li su ti ispravne baterije u misu?\nKada resetujes misa, da li se desava nesto?\nPoslao: 14 Okt 2009 20:14\nNa misu ima baterijica koja svetli kad je baterija prazna,u ovom slucaju ne svetli.\nEvo upravo sam ubacio novu bateriju i nista,isti problem\nNzm kako mislis da resetujem misa.\nMis se ugasi kada ubacim USB u njega\nPoslao: 14 Okt 2009 20:22\nIspod misa, odnosno na onoj donjoj strani trebalo bi da bude malo dugmence, comunicate, njega treba da stisnes ( olovkom ili necim slicnim, ne moze prstom ), tada ce mis da iskomunicira sa USB-om i posle toga bi trebalo da proradi.\nPoslao: 14 Okt 2009 20:30\nNisam nasao nikakvu rupicu,evo slika\nUkupno su 908 korisnika na forumu :: 63 registrovanih, 3 sakrivenih i 842 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: -[CoA]-, A.R.Chafee.Jr., alkatraz080, amstel2, b_z_b, Brada i Gibanica, doklevise, DonRumataEstorski, draganca, draganl, ekozelj, Gabriel18, gomago, Goran 0000, helen1, hyla, ILGromovnik, Jovan Nenad, Kriglord, Lieutenant, manda87, mačković, mercedesamg, mikki jons, Mixelotti, moldway, MrNo, mushroom, Neutral-M, novator, opt1, Paor, pein, pericanet, QStorm, raskoljnikov, Recce, Regrut Boskica, RobinHood12, rovac, S2M, sakota79, saputnik plavetnila, shone34, slonic_tonic, Somali, sombrero, sovanova95, ssekir75, Steeeefan, Tas011, trundle, upitnik, Vajezatha, vaso1, vladetije, Vlajman1957, Voja1978, Webb, zhuki8, zlaya011, zodiac94, Šraf


Predrag Pašić - fksinfo.com\nFKSinfo Team obavio je razgovor sa velikom legendom našeg tima, Predragom Pašićem. Pročitajte koji s...\nFKSinfo Team obavio je razgovor sa velikom legendom našeg tima, Predragom Pašićem. Pročitajte koji su momenti iz evropskih utakmica Paji ostali u najboljem sjećanju.\nGospodine Pašiću, bili ste kapiten šampionske ekipe FK Sarajeva, igrali preko 15 godina u Sarajevu a imali ste priliku igrati i u tri evropska ciklusa. Kakav je bio osjećaj igrati tolike godine u FK Sarajevu?\nJa sam 17 godina proveo u Sarajevu. Dakle, kao dječak sam počeo pa sve do mogućnosti odlaska u inostranstvo u 28. godini. Tako sam ja svoj vijek 17 godina proveo u Sarajevu i poslije toga dvije godine u Njemačkoj. Ja sam se rodio u porodilištu na Koševu, stanovao sam u neboderu pored Koševa tako da nije bilo teško zaključiti da je Sarajevo moj tim. Dva puta sam imao teške povrede â€“ lomove nogu i dva puta lomove ruku. Sve sam to zaradio u dresu Sarajeva, ali ono najvažnije, osim tih teških trenutaka, svoje najljepše trenutke sam doživio u Sarajevu. Bio sam kapiten šampionske ekipe i bio sam najbolji igrač bivše Jugoslavije u to vrijeme â€“ proglašen od svih medija, trenera i ostalih.\nVaša ekipa je osvojila šampionsku titulu kao i ekipa 66/67. Koja je po Vama bila kvalitetnija, odnosno koju biste generaciju FK Sarajeva izdvojili kao najbolju?\nPa ne bih to mogao reći. Ja sam bio jako mlad kada je ekipa osvojila prvu titulu. Mislim da su to isto bili strašni igrači i strašan tim i mislim da je obadvjema ekipama bilo podjednako teško osvojiti šampionsku titulu pored “velike četvorke” a ni jedna ni druga ekipa nisu bile ozbiljno shvatane po svom kvalitetu i tadašnjem javnom mijenju. Mislim da je prva šampionska ekipa imala fantastične igrače â€“ svjetske igrače. Prije svega mislim na Mirsada Fazlagića koji je bio jedan od najboljih igrača svijeta u to vrijeme i prototip savremenog igrača. Naša ekipa je produkt onoga što se zove “zajedništvo”. Mi smo bili juniorski osvajači Kupa, proveli smo dugo godina zajedno i to je bio naš najveći kvalitet â€“ kolektiv i kvalitetna igra. Bilo je dosta kvalitetnih pojedinaca, ali naša najveća snaga je bila u kolektivu i zato smo i osvojili tu šampionsku titulu.\nVratit ćemo se na sezonu 80/81 i prvi Vaš nastup u jednom zvaničnom evropskom klupskom takmičenju. Prvo kolo Kupa UEFA-e protiv HSV-a.\nTo je za mene bila velika stvar. Od lokalnog statusa do državnog statusa, sljedeći je internacionalni i to je naravno bila ta stepenica koja je bila veoma važna u mom životu i mojoj karijeri. Ta utakmica je bila posebna za mene zbog toga što sam protiv sebe na terenu direktno imao najboljeg igrača na svijetu na poziciji lijevog beka, Manfreda Kaltza. Ta je utakmica bila puna nadahnuća i želje i ja mislim da je to jedna od najboljih utakmica koje sam odigrao u dresu Sarajeva. Postigao sam dva gola u jednom užasno teškom meču i zaista sam se igrao s njim onako kako sam ja htio tako da je meni ostala jako draga u sjećanju a i svim navijačima Sarajeva. Mi smo prošli, kao što mislim da će naši momci koji danas igraju za FK Sarajevovrlo teško doći do nekog zapaženog rezultata jer mislim da još uvijek nismo mentalno sposobni da da prevaziđemo tu stepenicu i da prevrnemo i da prođemo u nešto što se zove kontinuitet i kvalitet evropskog fudbala. Falio je jedan gol da bi prošli Hamburger ali nismo imali mentalne snage da to prevaziđemo i Hamburger je na neku vrstu sreće prošao. Kasnije je Hamburger osvojio titulu prvaka Evrope dakle mi smo igrali s prvakom Evrope.\nPonovo se vraćate dvije sezone nakon toga, sezona 82/83 i postižete do sada najveći uspjeh Sarajeva u evropskim kupovima, prolazak u treće kolo gdje vas je zaustavio belgijski Anderlecht visokim porazom od čak 6:1.\nI to je bila jedna stepenica. Vrlo je slična bila onoj između Sarajeva i Bešiktaša. Tu smo bili u psihološkoj krizi koju je takav jedan meč donio i to je ono što će biti problem našim momcima kojima fali to mentalno iskustvo.\nSarajevo je još jednom, u sezoni 86/87, nakon osvajanja titule prvaka imalo priliku da se okuša u Evropi, ovaj put u Kupu evropskih šampiona ali ispali ste od finskog predstavnika već u prvom kolu. Šta se desilo?\nTo je upravo moj slučaj i ja sam bio najveći krivac za taj poraz od Kuusysija jer sam 2 dana prije druge utakmice potpisao ugovor sa njemačkim Štutgartom. Taj moj potpis je donio haos u ekipu i moj odlazak je bio razlog zašto smo slabo odigrali tu utakmicu iako smo imali povoljan rezultat iz prvog meča. Međutim, moj odlazak je poremetio ekipu i moja oproštajna utakmica koja se nažalost neslavno završila iako sam ja zabio gol ali tim je loše igrao zbog mog transfera.\nKoji je događaj iz ovih evropskih utakmica koje ste odigrali ostao najbolje zapisan u pamćenju i uvijeg ga se rado sjetite kada se spomenu ove utakmice?\nPa, naravno to je utakmica sa Hamburgerom koju sam odigrao zaista fantastično i to je igra koja se pamti. Isto je i fantastična utakmica protiv Korvinula koju smo odigrali pred svojim navijačima. Poznata je akcija u kojoj smo Safet i ja postigli gol gdje smo u dva pasa izdradili akciju i Safet je postigao evrogol.\nPratite ekipu Sarajeva i danas. Šta mislite koliko je kvalitetna ekipa Husrefa Musemića i koliko može daleko u Kupu UEFA-e? Prvo pretkolo čini se protivnici dosta lagani.\nPa, sigurno je da je Sarajevo jedan od najkvalitetnijih sastava u BiH uz još 1-2 ekipe i da su zaista s pravom u vrhu BH fudbala. Taj skok, taj prelazak sa našeg nivoa â€“ bosanskog, do evropskog je vrlo težak i momcima će biti potrebno još internacionalnog iskustva da bi mogli doći u situaciju da prođu u Ligu šampiona ili Kupa UEFA-e.\nPoznato je da većina igrača danas jako mladi napuštaju FKS i inaće, klubove iz BiH. Situacija jeste vrlo teška ali šta Vi kao igrač koji je 17. godina proveo u FK Sarajevo možete reći mladim igračima čije vrijeme tek dolazi.\nPa postoje dva razloga. Prvo, po pravilima UEFA-e igrač može da bira zemlju i da ide kad god hoće što je veliki problem za bosanski fudbal. Drugi razlog koji je isto tako važan je patriotizam i ljubav prema dresu u kojem igraš. Smatram da je u današnje vrijeme puno manje emocija i ljubaviprema dresu, a puno se više gleda lični interes. Ti momci koji igraju moraju da shvate da će im ljubav prema dresu i svom klubu donijeti vrlo lako afirmaciju koju žele i napravit će rezultat koji će onda donijeti slavu i klubu i njima samima.\nFKSinfo team se zahvaljuje gospodinu Predragu Pašiću na vremenu koje je odvojio za nas te na svemu što je učinio za naše Sarajevo.


Anica Savić Rebac: “Ljubav je jedino kadra naše pustinje pretvoriti u oaze” - Kulturanadlanu\nHome Znamenite ličnosti Anica Savić Rebac: “Ljubav je jedino kadra naše pustinje pretvoriti u oaze”\nAnica Savić Rebac: “Ljubav je jedino kadra naše pustinje pretvoriti u oaze”\n“Ceo Novi Sad je govorio o njenom daru i o njenoj inteligenciji- o tome da čita na nemačkom, na engleskom, na francuskom, na latinskom, na grčkom, i da od svoje četrnaeste godine piše pesme koje joj objavljuju književni časopisi”, zabeležio je književnik Milan Kašanin o tome kako su Novosađani doživljavali svoju darovitu sugrađanku. Postoji priča o pesmi “Reljef sa likom Danta” Miloša Crnjanskog posvećenoj Anici, što je njenog oca prilično razljutilo. Dakle, govorimo o ženi koja je bila “femme fatale”, ali ne treba zaboraviti da govorimo o jednoj od najobrazovanijih žena u srpskoj sredini prve polovine, a možemo reći i celog XX veka.\nAnica Savić Rebac rođena je u Novom Sadu 1892. godine kao jedino dete dugogodišnjeg urednika Letopisa Matice srpske, Milana Savića. Pod snažnim očevim uticajem vrlo rano ulazi u svet književnosti upoznajući se najpre sa antičkim piscima. U kratkoj autobiografiji zabeležila je da joj je otac “ulivao ljubav i divljenje prema staroj Heladi”. Uzevši sve to u obzir, ni najmanje ne iznenađuje činjenica da je na Filozofskom fakultetu odbranila doktorsku disertaciju “Predplatonska erotologija”. U Aničinom životu i delu tema ljubavi bila je i ostala zauvek prisutna.\nStudije klasične filologije učila je u Beču, a u Novi Sad vratila se, sa porodicom, pred Prvi svetski rat. Ratne godine provela je u čitanju i proučavanju grčkih i latinskih pisaca. U časopisu “Književni jug” (Zagreb) bila je jedna od zapaženijih saradnica i u njemu je 1919. godine štampana njena pesma “Novi Sad”, koja je kasnije, u dužoj verziji, mesto našla u njenoj pesničkoj zbirci “Večeri na moru” objavljenoj 1929. godine. To je njena jedina pesnička zbirka i posvetila ju je svom ocu. Po završetku Prvog svetskog rata imala je zapaženu ulogu u javnom životu Novog Sada: recitovala je svoje stihove na otvaranju Srpskog narodnog pozorišta 1919. godine i počela je da radi kao suplentkinja u novosadskoj ženskoj gimnaziji.\nA post shared by Аница Савић Ребац (@anicasavicrebac)\nNakon udaje za Hasana Repca 1921. godine, više se nije vraćala na duže za Novi Sad. Sa suprugom je živela u Beogradu i Skoplju gde je jedno vreme radila kao honorarna nastavnica Filozofskog fakulteta. Posle Drugog svetskog rata bila je profesorka Univerziteta u Beogradu na predmetu “Istorija rimske književnosti i latinski jezik”. Interesovanja Anice Savić Rebac bila su šrioka i kako je Dučić jednom prilikom rekao, možda previše široka za naše prostore; ocenio je da će njeno delo kritika prećutati, samo zato što, kako kaže “ne znam ko bi umeo da o tome kaže pravu reč”. Pisala je filozofske studije, eseje, prevodila, pisala poeziju. Prevodila je Tomasa Mana i bila u prepisci sa njim, kao i mnogim značajnim ličnostima svog vremena. Rebeka Vest u svojoj poznatoj knjizi “Crno jagnje i sivi soko” opisuje susret sa svojom prijateljicom Anicom u Skoplju rečima: “A sve to vreme postojao je jedan dom na obali Vardara, divan, sa starim nameštajem donetim iz Novog Sada, koji je govorio o onom najboljem iz Austro-Ugarske imperije, koji je govorio o Beču, Mocartu i Šubertu, i u njemu Milica i Mehmed (Anica i Hasan), stalno u pokretu, a ipak tako stameni”.\nKnjiževni rad Anice Savić Rebac nije bio previše vezan za Novi Sad izborom tema, iako je napisala značajne eseje o ličnostima koje su obeležile kulturnu istoriju ovog grada i koje je poznavala. Pisala je o Savki Subotić, Zmaju, Lazi Kostiću… Pre nego što je odlučila da sebi oduzme život Matici srpskoj poklonila je sve što je, kako je na jednom mestu rekla, vezano za kulturnu i književnu istoriju Vojvodine (očevi rukopisi, porodični portreti..).\nO ljubavi Hasana i Anice Savić Rebac Ljiljana Vuletić piše: “Na njihovom zajedničkom komplikovanom putu presretale su Hasana i Anicu različite istorijske, nacionalne, političke, verske prilike i okolnosti. U Hasanovom životu ukrstile su se mnoge balkanske protivurečnosti i nepomirljivosti. On je bio njihova živa istorija i otelovljenje, a politička ideja koju je zastupao i za koju se borio, kako je vreme odmicalo, bila je sve manje prosperitetna i sve češće im je otežavala život. Anica je uvek bila uz njega na tom putu, a malograđani im nikada nisu oprostili- njoj što se udala za muslimana, a njemu što se oženio, kako se govorilo, inovernicom.”\nS klicanjem zanesenim se moja duša probudila/ Opijena lepotom svog neba, sjajem svog sunca;/ I kao na zvuke bratskoga sunca je sluhtila radost mog neba/na zvuke/ Zemne radosti.\nTužna sam što na zemlji nema radosti koja me mami/ Tužnija što još ne mogu živeti tek o nadzemnoj radosti.\nDan pokriven noći je moja duša./ Gore, iznad noći je radost moja još živa,/A moja melanholija/ Žrtavni plam je njoj u slavu, što teži svagda gore k njoj.\nSamoubistvo Anice Savić Rebac (koje je najpre bezuspešno pokušala da učini odmah nakon smrti svog supruga, a drugi put u tome uspela) prva je takva priča o kojoj sam donela slobodan zaključak da zaista jeste reč o svesnom postupku, učinjenom, kako sama u oproštajnom pismu navodi, u punoj lucidnosti intelekta volje:” Ovo što činim, činim iz uverenja i u punoj lucidnosti intelekta i volje. To uverenje da život nije vredan življenja ako izgubimo najdraže biće poniklo je, takoreći, zajedno sa mnom, razvijalo se naročito pod uticajem antičkih shvatanja o samoubistvu i postalo jedno od odrednica moje životne koncepcije, od organskih zakona moje prirode…To ne znači da nisam volela život, da ga ne volim čak i u ovom času, ali baš zato ne želim da živim bedno…Život mi je darovao mnoge prednosti, pa i ovu poslednju da mogu umreti svesno i autonomno.”\nPrevious articleNovi Sad: Finale umetničkog programa o seobama i migracijama\nNext articlePoetarium sa temom fetiša u subotu 26. marta u Ruskoj Matki!\nLjubica Marić: Kad je život najlepša simfonija\nJelisaveta Načić: Žena koja je stvarala remek-dela srpske arhitekture\nNadežda Petrović: Borkinja sa čarobnom četkicom\nDraga Ljočić: Filantropkinja kojoj zauvek dugujemo zahvalnost za ženska prava\nDesanka Maksimović: “ Kad sam u poeziji, ja sam u čardaku i na nebu i na zemlji”


PIAGET BRIDAL KOLEKCIJA NAKITA - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2014...\nPIAGET BRIDAL KOLEKCIJA NAKITA\nPiaget Bridal kolekcija izražava emociju na divan način i sa svim čarima jednog ljubavnog para…\nPojedinačno prstenje i burme odaju poštu ljubavi i magiji tog neverovatnog dana. Idealan su pečat najdubljim osećanjima i naglašavaju budućnost intimnog partnerstva.\nNovi Piaget Passion prsten je himna ljubavi koja slavi strast i izražava lepotu priče koja tek počinje. Napravljen od platine, on je otelotvorenje svih kvaliteta i snage ljubavnih osećanja, reflektovanih u retkom, čistom i nepromenjivom metalu od kog se sastoji.\nKao pratnja Piaget Passion prstenu, dve platinaste burme savršeno prate ovaj verenički prsten: elegantno okrugla burma: a tu je i verzija sa dijamantima. Može se prilagoditi svim individualnim ukusima i željama. Ali Piaget ne može slaviti brak i ljubav bez svoje emblematkse Possession kolekcije, čije su elegantne, originalne burme ikone ovog brenda.\nPiaget Altiplano sat, sa svojim elegantnim linijama i čistim dizajnom, mirno obeležava sate i godine za voljenu osobu koja ga nosi. Ova iskonska kolekcija je prefinjena i elegantna jedinstvenim Piaget znanjem u realmu ultra tankih mehaničkih pokreta. Ovo je jedinstveni pokazivač ljubavi prema muškarcu.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: NAKIT ZA PRINCEZU DAJANU


Opera | Kompjuteri\n← Vracanje starih oznaka za mrezne adaptere u Linux Mint 18\nCryptswap bug u Linux Mint 18? →\nPre nekoliko dana se pojavila nova verzija Opera web pregledaca. Nova verzija donosi dugo najavljivanu opciju za VPN. Nije potrebno nikakvo dodatno podesavanje sistema, niti instalacija dodataka u Operu. Podrska za VPN je integrisana i samo treba da je ukljucite u podesavanjima. Kada ste ukljucili VPN u podesavanjima, automatski ste aktivirali surfovanje internetom preko VPN-a. Lako mozete da iskljucite VPN, pa da surfujete “direktno”, takodje, lako mozete promeniti i “izlaznu” lokaciju VPN-a.\nZa sada je postoji nekoliko “izlaznih lokacija”: Nemacka, Holandija, Kanada, Amerika i Singapur.\nZasto je VPN toliko vazan?\nVazan je zbog privatnosti na internetu. Kao prvo, kada ste povezani preko VPN-a, sva komunikacija je zasticena, odnosno kriptovana, zatim, zamaskirana je Vasa realna IP adresa. Tako da na primer, ako zelite da pristupite nekom sadrzaju na internetu, koji nije namenjen, na primer za Srbiju, mozete tom sadrzaju lako pristupiti, jer kada aktivirate VPN, onda izgleda, kao da pristupate tom sadzaju iz neke druge zemlje.\nTakodje, ako je iz nekog razloga IP adresa banovana (ovo lako moze da se desi, jer je jedan od najvecih internet provajdera u Srbiji, svoje korisnike “bacio” iza NAT-a, pa se moze desiti da pristup nekim sajtovima bude onemogucen), aktiviranjem VPN-a, promenice se Vas spoljni IP, pa cete moci pristupiti tom sadrzaju.\nEvo i video tutorijal kako to uraditi:\nInace, Opera je jedan od najstarijih, web pregledaca. Opera se pojavila jos sredinom devedesetih godina proslog veka. Operu je uvek karakterisala inovativnost. Operin razvojni tim, uvek ima nekog keca u rukavu i divim se njihovim idejama i inovativnoscu.\nMnoge stvari, koje su sada normalne u web pregledacima su prvi put primenjene u Operi. Na primer primena tabova, zatim pamcenje otvorenih web strana u tabovima i nastavak sesije prilikom sledeceg pokretanja Opere, Speed dial, Pop-up blokiranje, privatno surfovanje, Opera turbo, inovativni Presto endzin (vise se ne koristi, jer je Opera presla na Chrome-ov endzin). Mnogi su kritikovali prelazak Opere na Chrome endzin, jer su ljudi mislili da ce Opera postati, samo jos jedan Chrome klon, ali na srecu to se nije desilo, jer je Opera nastavila da se razvija u svom starom duhu, punom inovacija. Od novijih inovacija, koje cu pomenuti u ovom tekstu su, vec pomenuta, VPN integracija i integrisan Ad blocker. Tako da nije potrebna instalacija dodatnog ad blocker-a.\nIz nekog razloga, Opera nikada nije bila jedan popularnijih web pregledaca, verovatno, zato sto se Opera ne reklamira tako agresivno, kao neki drugi web pregledaci. Sada bas gledam statistiku, Opera je trenutno na petom mestu popularnosti, sa nesto vise od 1% zastupljenosti.\nOpera se razvija za vise operativnih sistema, a prisutna je i na mobilnim uredjajima.\nPosted on 2016/09/21, in Internet, Web browser and tagged Opera. Bookmark the permalink.\t10 Comments.\nРусФилм | 2016/09/24 at 22:46\nНе могу да верујем да Опера има тако мизеран удео на тржишту. До пре пар година одржавао сам неке сајтове, и сећам се да је статистика показивала да су посете уз помоћ Опере чиниле 10-12%. Можда је код нас била заступљенија нешто више него у остатку света.\nЈа је иначе користим као главни прегледач, сигурно више од 10 година без престанка.\ngajeva11 | 2017/01/16 at 17:33\nne kaže se pregledać nego preglednik inače je opera sasvim u redu\ndarthewok | 2017/01/16 at 20:19\nProverio sam gramatiku srpskog jezika i kaze se pregledač. Mrzi me sada da to prepisujem, ali evo ti link ka vikipediji i tamo koriste rec pregledač. :) https://sr.wikipedia.org/wiki/Веб-прегледач\ngajeva11 | 2017/01/18 at 18:13\nJA ČU GOVORITI PREGLEDNIK I NE UČIM AZBUKU NEGO HRVATSKU GRAMATIKU I GLAGOLJICU I JOŠ NEŠTO PRVA PISANA PLOČA NA GLAGOLJICI JE BAŠČANSKA PLOČA NA OTOKU KRKU\ndarthewok | 2017/01/18 at 19:40\nPisi ti kako hoces, pregledac ili preglednik, meni je sve jedno, jer razumem i jedno i drugo. Na srpskom se kaze pregledac, na hrvatskom preglednik, tako da nema potrebe da me ispravljas, jer pisem na srpskom, a ne na hrvatskom.\ngajeva11 | 2017/01/18 at 19:51\nnemoj da se ljutiš ti imaš svoju a ja svoju gramatiku ništa na nacionalnom vrijeđanju nek svatko poštuje svoje a ne vrijeđa druge\ndarthewok | 2017/01/18 at 20:22\nNe ljutim se. Nigde nisam napisao da se ljutim, niti sam nesto napisao u ljutnji. Inace, slazem se sa time sto si napisao: “nek svatko poštuje svoje a ne vrijeđa druge”.\nDarko | 2017/01/17 at 01:08\ngajeva11 u pravu si ne kaže se pregledać nego “Pregledač”.Šalim se! Ako živiš u Hrvacku pravilno si rekao,na Hrvackom se kaže Preglednik a na Srpskom Pregledač.Pozz


Magistarski rad Vladana Milojevića\nNaslovna / Extra / Kolumne / Magistarski rad Vladana Milojevića\nTrener Crvene zvezde pokazao koliko je za uspeh i harmoniju u timu važno kad imaš kvalitetnog i moćnog stručnjaka koji veruje u sebe i ekipu koju vodi\n2017-08-25 11:29 > 11:34\nVladanu Milojeviću bila su potrebna samo tri meseca, da uradi ono, što mnogi pre njega nisu mogli. Uveo je Crvenu zvezdu u grupnu fazu Lige Evrope i pokazao da je jedan od najkvalitetnijih srpskih trenera mlađeg doba.\nZvezdaška javnost dočekala ga je sa rezervom ovog leta. Mnogi nisu verovali u njega. Samo godinu dana ranije Grof Božović nije uspeo da ostvari evropski san, pre njega ni neka mnogo veća trenerska imena poput Dušana Bajevića, Milorada Kosanovića, Zdenjeka Zemana, Roberta Prosinečkog, Slavoljuba Muslina, Vladimira Petrovića Pižona...\nSkromni Milojević okupio je ekipu početkom juna na Marakani. U šarenolikom sastavu, sa dosta nezadovoljnih pojedinaca odveo je ekipu na Zlatibor. Od direktora Terzića tražio je da tim bude smešten u radničkom odmaralištu, umesto u nekom od luksuznih hotela. Hteo je ekipi da pokaže šta zaslužuju, nakon što su prošle sezone izgubili titulu i trofej u kupu. Naraslo je nezadovoljstvo kod nekih igrača tada, najviše se bunio Mičel Donald, govorio je da takav smeštaj ne ide u rang sa imenom i tradicijom Crvene zvezde. A, onda je popularni Miloje seo sa Donaldom za sto i objasnio mu neke stvari. Isto se mesec dana kasnije desilo i sa Gelorom Kangom, koji je kasnio na pripreme zbog obaveza reprezentacije.\nI... Onda se desilo čudo, rekli bi laici. Ne, desio se ljudski razgovor između trenera i dvojice fudbalera koji su glavna osovina današnjeg sastava Crvene zvezde koji će igrati grupnu fazu Lige Evrope, odnosno do decembra svojim navijačima omogućiti uživanje u jakim utakmicama. Uspeo je Miloje da izleči Donaldovu sujetu, koji je bio ljut i zbog manjih primanja u odnosu na druge strane, kao i ludu glavu Gelora Kange, koji mu je vratio na najbolji način u dvomeču sa Krasnodarom.\nVerovao je Milojević u svoju ekipu i kada ju je spremao za maltešku Florijanu. Delovali su tada raštimovano, neuigrano, najblaže rečeno. Međutim, kako je vreme odmicalo, bili su sve bolji i bolji, što je na svojoj koži osetio kazahstanski Irtiš. A, onda je došao dvomeč protiv češke Sparte. Bogati klub iz Praga već je na žrebu prežalio beogradski tim. Međutim, Kanga, Boaći, Srnić, Donald i društvo očitali su lekciju nadmenim češkim legionarima, a Milojević je skupo plaćenom Stramaćoniju objasnio neke stvari iz taktike i strategije.\nI onda je došla magistratura. Ispit za trenera i celu sadašnju generaciju. Dve utakmice protiv Krasnodara, ekipe koja je pet puta skuplja od Crvene zvezde i ekipe iza koje stoji bogati ruski oligarh Sergej Galicki. Čovek koji ne pita za cenu i koji je zarad svog hira sebi pre devet godina napravio igračku, zvanu FK Krasnodar. Radovali su se Rusi na žrebu, bili sigurni da prolaze dalje, a onda su dobili snažan udarac u bradu u prvom meču u Krasnodaru. Jesu pobedili, ali su znali šta ih čeka u Beogradu. Ni prljave igrice oko terena na Marakani, ni nemački sudija Štiler koji je bezobrazno navlačio za Krasnodar nisu pomogli Rusima. Ključ uspeha Zvezde ležao je u Milojevićevim rukama. Mladi trener je dobro našpanaovao svoj tim, stvorio je 18 gladijatora, onih 11 spartanaca na terenu i sedam na klupi, koji su u četvrtak veče bili spremni da daju i život za Crvenu zvezdu. Plus, pozitivnom reakcijom pozvao je navijače da ispune stadion "Rajko Miti}". Više od 50.000 ljudi nosilo je Zvezdu do uspeha.\nVladan Milojević, arhitekta neke nove Crvene zvezde. Magistrirao je na ulasku u grupnu fazu. Nemojte da se iznenadite ako tamo negde u decembru ne napiše i doktorat, odnosno prezimi u Evropi. Ništa nije nemoguće, jer kako Miloje reče - u sebe moraš da veruješ, a u fudbalu je sve moguće!\nPrethodna Nejmar – pobeda novca i brazilski san


Malo statistike ...\nDatum kreiranja: sreda, 11 april 2018 17:35\nJedan od najboljih pokazatelja koliko ekonomski zaostajemo za razvijenim zemljama Evrope jeste i to koliko novca dajemo na hranu. U Srbiji se od ukupnog iznosa za ličnu potrošnju, 34,5% troši upravo na hranu i bezalkoholna pića, dok je u EU to tek 12,2%.\nStanovnici EU najviše novca, čak četvrtinu, troše na stan, gas, struju i vodu, na šta u Srbiji prosečno ode 17,1%. Tako je bar bilo prošle godine, kada je prema poslednjim podacima Republičkog zavoda za statistiku, svako domaćinstvo u našoj zemlji mesečno trošilo 62.275 dinara u proseku.\nU 2017, prema podacima RZS, osim na hranu i stan i struju, građani su trošili za transport 8,9% svog budžeta, za odeću i obuću, kao i za komunikacije po 5,3%, za rekreaciju i kulturu neznatno manje 5,2%, a za alkoholna pića i duvan 4,7%.\nU zemljama članicama EU, prema poslednjim podacima Eurostata za 2016, čak 24,5% novca od ukupnog ličnog budžeta svakog domaćinstva odlazilo je na stan, struju, gas i vodu, 12,9% trošilo se na transport, a svega 12,2% na hranu i bezalkoholna pića. Za različite lične predmete i usluge u EU su te godine trošili 11,5%, na restorane i hotele 8,6%, a na rekreaciju i kulturu 8,5%. Na nameštaj i opremu trošili su 5,5% novca, na odeću i obuću 4,6%, a po 3,9% odlazilo je na alkoholna pića i na zdravlje. Najmanje novca u EU troši se na komunikaciju (2,5%) i obrazovanje (1,2%).\nI dok prema ulaganju u obrazovanje ne odudaramo mnogo od evropskog proseka, ono u čemu se i te kako razlikujemo jesu podaci o dva najveća izdatka – hrani, s jedne, i struji, vodi i stanu, s druge strane.\nPosmatrajući statistiku poslednjih pet godina Srbija ide laganim korakom ka EU, jer je 2013, na primer, u Srbiji na hranu trošilo 39% od ukupnog budžeta za ličnu potrošnju, već naredne 2014. napravljen je veliki skok koji se posle nije ponovio, jer se do kraja te godine u Srbiji za više od 3% smanjila količina novca koji koristimo samo za hranu i bezalkoholna pića (35,7%). U poslednje tri godine taj trend se nastavio, samo usporeno.\nS druge strane, trošak za struju, stan, gas i vodu je vrlo malo oscilirao. Za poslednjih pet godina u Srbiji se u proseku trošilo na ove stavke između 16,6% (2015. godine) i 17,1% (2014. i 2017. godine). Jureći evropski standard za očekivati je da narednih godina i u Srbiji dodatno skoče troškovi za stanovanje i struju.\nUostalom, da nas to neminovno očekuje pokazala je i računica koju je prilikom poslednjeg poskupljenja struje oktobra prošle godine izvelo Ministarstvo rudarstva i energetike, a prema kom Srbija i posle poskupljenja ostaje država sa ubedljivo najnižom cenom električne energije u Evropi.\nStruja je, prema računici resornog Ministarstva, u Srbiji jeftinija 19% nego u Makedoniji, 20% nego u Albaniji, a čak 31% nego u Crnoj Gori. U Hrvatskoj je, na primer, struja duplo skuplja nego kod nas.\nMeđutim, sudeći prema zemljama EU, poskupljenje struje i manje trošenja novca na hranu značiće da naša zemlja napreduje, odnosno da standard raste. Jer, u svetu trenutno veliki novac na hranu, više od 40% budžeta, troše u Kamerunu, Pakistanu, Alžiru, u Evropi za hranu ponajviše izdvajaju Grci, više od 16%, Francuzi 13,2%, Italijani 14,2%, Nemci 10,9%, dok izdaci za hranu u Velikoj Britaniji u proseku iznose 9,1% ukupnog kućnog budžeta.


Naslov: Špageti po vašem ukusu Čet 7 Mar - 19:32\n*600 g špageta\n*1 plavi patlidžan\n*1 struk praziluka\n*1 mesnata paprika\nNaslov: Re: Špageti po vašem ukusu Čet 7 Mar - 20:03\nNaslov: Re: Špageti po vašem ukusu Čet 7 Mar - 20:04\nŠpagete sa raguuom\nNaslov: Re: Špageti po vašem ukusu Pet 12 Apr - 18:52\n400 g špageta, 140 g mesnate sušene slanine, 4 žumanca, 100 ml slatke pavlake, so, biber,\n2 kašike maslinovog ulja, 80 g parmezana\nSlaninu isecite na kockice, propržite je na maslinovom ulju da bude hrskava, pa sve prelijte\npreko tek oceđenih vrelih špageta. Žumanca dobro umutite s pavlakom, sirom i začinima,\npomešajte sa špagetama i služite s parmezanom.\nNaslov: Re: Špageti po vašem ukusu\n» Špageti po vašem ukusu


Auto-industrija u Italiji i Americi se vraća u život nakon obustave rada zbog pandemije | Energetski portal Srbije\nAuto-industrija u Italiji i Americi se vraća u život nakon obustave rada zbog pandemije\n27.04. 2020 Mobilnost\nNova ekonomija je prošle nedelje prenela navode Blumberga da će italijanske kompanije za proizvodnju automobila biti među prvim firmama koja će nastaviti sa radom 4. maja kada u Italiji počinje popuštanje vanrednih mera protiv širenja koronavirusa. Zamenik ministra zdravlja Pjerpaolo Sileri naglasio je da će zajedno sa njima početi da rade i kompanije u građevinskom sektoru, dodavši da će proces pokretanja rada biti postepen i da će početi sa onima u kojima je rizik od virusa najmanji.\nPrimer proizvođača automobila u Italiji pratiće i njihove kolege iz Sjedinjenih Američkih Država, izveštava takođe Nova ekonomija. Folksvagen, Tojota, Hjundai i Fijat Krajsler se za ponovno pokretanje proizvodnje tamo spremaju početkom maja.\nKompanije su saopštile da će slediti preporučene protokole za bezbednost radnika i suzbijanje infekcije. Folksvagen, koji ima fabriku u saveznoj državi Tenesi, i Hjundai, čija se fabrika nalazi u Alabami, pored drugih mera će radnicima meriti temperaturu. Folksvagen će radnicima obezbediti i neophodnu zaštitnu opremu, uključujući maske i rukavice.\nFijat Krajsler je početkom aprila obavestio da počev od 4. maja „postepeno obnavlja“ rad u fabrikama u Sjedinjenim Američkim Državama i Kanadi. Nedavno je portparol kompanije potvrdio taj plan. Folksvagen, Tojota i Hjundai planiraju da počnu sa radom istog datuma ili nešto kasnije.\nFord proizvodi višekratne medicinske ogrtače od – materijala za vazdušne jastuke\nFord i Dženeral motors i dalje ne znaju tačan datum početka proizvodnje u američkim fabrikama. „Nastavljamo sa procenama situacije u javnom zdravlju, uputstva vlade i spremnost snabdevača, kako bismo odredili pravi trenutak za obnovu rada“, istakao je Fordov zastupnik.\nJapanska auto-kompanija Honda ne planira da ponovo uspostavi proizvodnju u Sjedinjenim Američkim Državama pre 8. maja.\nAmerička Unija automobilskih radnika (UAW) ocenjuje da je potrebno još planiranja i dogovora pre nego što bi radnici mogli da se vrate u fabrike. Predstavnici unije još pregovaraju sa Dženeral motorsom, Fordom i Fijatom oko najbezbednijeg načine da pogoni počnu sa radom. Sindikat je sa kompanijama u martu osnovao radnu grupu, radi dogovora oko toga kako i kada će fabrike automobila u kojima rade njegovi radnici početi sa radom. UAW ne zastupa radnike Folksvagena, Tojote i Hjundaija.\nUnija automobilskih radnika u Americi (UAW)


May prihvatila promjene prijedloga carinskog zakona\nSarajevo 0°C Ponedjeljak 25.03.\nTrenutna temperatura - Ponedjeljak 25.03.\n16.07.2018 / 23:48 Svijet - Popustila pod pritiskom\nTheresa May / Vijesti.ba\nBritanska premijerka Theresa May popustila je u ponedjeljak pod pritiskom podržavatelja Brexita u njenoj Konzervativnoj stranci prihvativši njihove promjene prijedloga carinskog zakona koje učvršćuju britansko odvajanje od Evropske unije.\nMay, koja je ranjiva u parlamentu nakon što je izgubila većinu na izborima prošle godine, našla se pod paljbom oba krila njene stranke zbog plana izlaska iz EU koji je jedna bivša ministrica proglasila najgorim mogućim.\nSnažna borba Therese May s ministrima\nEuroskeptični zastupnici napali su prijedlog carinskog zakona njene vlade tražeći odlučniji Brexit, no umjesto da se s njima suočila i pojačala napetosti, njen je glasnogovornik objavio da vlada prihvaća sva četiri njihova amandmana.\nPrema portparolu, promjene vladine politike samo pretvaraju u zakon, no to je neka vrsta pobjede za zastupnike koji kažu da ih je May izdala u vezi s Brexitom, najvećim zaokretom britanske vanjske i trgovinske politike posljednjih decenija.\n- Prihvatit ćemo ta četiri amandmana - rekao je portparol dodavši da vlada vjeruje kako su oni u skladu s "bijelom knjigom", odnosno politikama oko kojih su se ministri dogovorili ovoga mjeseca.\n- Prihvatili smo te amandmane jer vjerujemo da su u skladu s pristupom koji smo utvrdili i dogovorili - rekao je.\nMay se morala snažno boriti s ministrima u ljetnoj premijerskoj rezidenciji za svoju viziju budućih odnosa Ujedinjene Kraljevine s E, no potkopale su je prošlosedmične ostavke ministra za Brexit David Davisa i ministra vanjskih poslova Borisa Johnsona.\nKonzervativci traže još jedan referendum o Brexitu\nPlan, koji je samo početno stajalište za drugu fazu pregovora s EU, napali su euroskeptični parlamentarci koji kažu da prijedlog održavanja tijesnih carinskih veza s EU izdaje njena obećanja jasnog presijecanja s Unijom.\nU ponedjeljak je drugo krilo njenih konzervativaca, zastupnici koji nakon Brexita žele zadržati najbliže moguće veze s EU, progovorilo kroz glas bivše ministrice obrazovanja Justine Greening, koja je pozvala na održavanje još jednog referenduma.\nGrining je rekla da bi jedino takvo izjašnjavanje moglo razbiti pat poziciju u parlamentu glede budućih odnosa s EU, a premijerkin plan ocijenila "najgorim od oba svijeta" te rekla da ga ne može podržati.\nPremijerkin portparol je odbacio bilo kakvu mogućnost održavanja drugog referenduma.\nProblemi za May\nMuellerov izvještaj: Trump nije bio u dosluhu s Rusijom\nNa protestima "Žutih prsluka" privedeno do sad 8.700 ljudi\nErdogan: Ako se poljulja Turska, poljuljat će se Sirija, Libija, Irak, Bosna..\nTrump: ISIS izgubio sav teritorij nad kojim je imao kontrolu\nTrump od njemačke Deutsche Bank uzeo kredit od 2 milijarde dolara\nMilionski miting u Istanbulu\nErdogan: Naša valuta je lira i brinut ćemo se za nju\nNorveški kruzer se uz pomoć tegljača vraća u luku\nTurske snage u Siriji neutralizirale najmanje 3.000 terorista ISIS-a\nViše od 40.000 ljudi u Christchurchu\nSkup sjećanja na žrtve napada na dvije džamije\n23:51 Svijet Više od 4 miliona potpisa protiv Brexita, peticiju podržale i slavne osobe\n23:34 Svijet Trump o oslobađajućem Muellerovu izvješću: Sramota da sam kroz to morao proći\n23:28 Regija Mađarska: Sirijac uhapšen zbog brojnih egzekucija\n22:39 Svijet Muellerov izvještaj: Trump nije bio u dosluhu s Rusijom\n22:36 Regija Aleksandar Vučić zaplakao tokom govora\n22:30 Regija Pri prevrtanju traktora stradao 11-godišnji dječak\n22:10 Svijet Na protestima "Žutih prsluka" privedeno do sad 8.700 ljudi\n22:08 Crna hronika Sahranjeni stradali rudari: Izašao da pomogne kolegi pa obojica poginula\n21:28 Fudbal Vatreni poveli, Mađari slavili u Budimpešti\n21:20 Politika Dodik u Nišu: NATO agresija dugo pripremana


14.04.2021 u 09:04\nUžice. – Svaki vakcinisani radnik Valjaonice bakra iz Sevojna, po odluci poslovodstva ove fabrike (koja je vlasništvo „Ist point metals”), biće nagrađen sa 10.000 dinara. Prema rečima Nataše Pančić, direktorke ljudskih resursa i korporativnih poslova Valjaonice bakra, poslovodstvo smatra da je ova novčana stimulacija pravi put da se podigne svest svih zaposlenih o brizi o zdravlju i spreči širenje virusa kako u okruženju tako i u ovom kolektivu. – Mi smo tokom prošlog meseca imali veliki broj zaposlenih koji su bili odsutni zbog bolesti i izolacije, što je delom ugrozilo naše poslovanje. Ali vakcina nije uslov za ostanak, niti uslov za rad. Ona je deo naše brige o zaposlenima, jer smo pored ove akcije imali i druge slične. Neke su prisutne godinama poput organizacije sistematskih\n09.04.2021 u 12:21\nUmetničke refleksije u galeriji „Reflektor”\nUžice – Sadržajan je ovo period rada užičke galerije „Reflektor”, gde se ređaju raznovrsni programi. Najnoviji je izložba „Refleksije”, najavljena kao premijerno predstavljanje zajedničkog projekta kolaboracije dvoje umetnika Teodore Vojinović i Marka Jozovića (oboje početkom devedesetih rođeni u Čačku, diplomirali na beogradskom FPU). Kroz niz instalacija, skulptura i crteža koji koriste prirodu kao osnovnu polazišnu tačku i bave se čovekovim uticajem na nju. – Svedoci smo velikih ekoloških promena. Javlja se sve veća potreba za izolacijom u prirodi, kao posledicom savremenog načina življenja. Deo radova nastoji da kao jedna vrsta znakovnog simbola prikaže produkt „ekološkog genocida” nad biodiverzitetom, dok druga sagledava unutrašnji odnos sa holističkim pristupom. S jedne strane\n24.03.2021 u 19:14\nKratki spoj oko Teslinog prvenca\nUžice – Šta će sad biti s najstarijom hidrocentralom pitaju se ovih dana Užičani, iznenađeni onim što se dešava ovom kulturnom dobru. Tu centralu „Pod gradom” u Užicu, sagrađenu 1900, kao prvu po Teslinim principima naizmeničnih struja u ovom delu Evrope, obnovio je i dogradio EPS proteklih godina (ti radovi su 2020. završeni). Ali početkom ovog meseca Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture poništilo je rešenje o građevinskoj dozvoli koje je grad za te poslove izdao, jer kako se navodi u spisima predmeta, nema saglasnosti Zavoda za zaštitu spomenika kulture u Kraljevu na projekat i dokumentaciju za izvođenje radova.\n15.03.2021 u 18:36\nU ambisu „zlatiborskog puta”\nUžice – Dok se danas lako vozi nedavno obnovljenom magistralom od Užica do Zlatibora, čuvenim „zlatiborskim putem”, veo zaborava sve više prekriva doba od pre jednog veka, kada je ovaj put pravljen. Veliko znanje i umeće uloženo da se kroz stenovit predeo probije solidan drum. O tome je pisao hroničar užičke prošlosti Predrag V. Kovačević u tekstu „Kako je Ćaldo otvorio kapiju Zlatibora”. To je priča o životu i poduhvatima inženjera Sekule Kneževića Ćaldovića (1889–1970), najzaslužnijeg za nastanak i dugo trajanje „zlatiborskog puta”. Prelaz kod zlatiborskog tunela i danas zovu „Ćaldov vijadukt”. Između dva rata, pa i u posleratno doba, Ćaldović je bio cenjeni inženjer za saobraćajnice. Rodom je iz Sirogojna, podigli su ga stric i strina, a da se školuje u Užicu i potom studira na\n14.03.2021 u 18:00\nUžice – Nakon tri i po godine gradnje uskoro oživljava prva nova crkva u Užicu, izgrađena posle 177 godina. Na Vakrs počinju bogosluženja u novosagrađenoj Crkvi Pokrova Presvete Bogorodice u užičkom naselju Krčagovo. Hramu osobene lepote, svetilištu za ponos ovog dela grada. Užice odavno ima dve crkve: starija, posvećena Svetom Marku, oživela je pre tri stoleća u naselju Carina, a veća zidana u centru varoši, posvećena Svetom Đorđu, osveštana je 1844. godine. Još od tada se čeka da u ovom gradu, koji se potom višestruko uvećao i proširio, bude podignut novi crkveni hram. Najpre je izabrano mesto na jednom uzvišenju Krčagova, gde je lokalna samouprava obezbedila plac za ovu namenu. Prostor crkvenog kompleksa zahvata oko 40 ari. Tu je napravljena crkva visoka 17 metara (zvonik kad\n04.03.2021 u 12:13\nReciklirani otpad gorivo za industriju cementa\nUžice – „Ere recikliraju”' glasi poruka užičkoj javnosti ovih dana povodom ostvarenih početnih rezultata u primarnoj selekciji otpada. Važne su tu aktivnosti SUBREC prekograničnog projekta, finansiranog od EU, kojim se ova selekcija uspostavlja u prigradskim naseljima Užica i Tuzle. Navršila se godina od početka preuzimanja užičkog komunalnog otpada u okviru tog projekta, tokom koje je prikupljeno 314 tona predselektovanog otpada iz 2.500 ovdašnjih domaćinstava iz predgrađa (uključujući i ambalažno staklo preuzeto iz 20 žutih kontejnera raspoređenih po gradu). – Celokupne količine ovakvog otpada usmerene su van Užica: 39 odsto je završilo na tržištu reciklažnih sirovina, 61 procenat usmeren je u cementnu industriju kao alternativno gorivo – navodi se o tome na sajtu grada Užica, pa\nUžice – S prvim toplijim danima, šetači stupaju u klisuru reke Đetinje, na pešačko-biciklističku stazu kroz „ćirine” tunele od užičke plaže do Staparske banje. Ovaj prostor, okružen kamenitim liticama, ostao je nedodirnut u doba graditeljskog širenja Užica. Kroz klisuru je tada vijugala uska „ćirina” pruga na kojoj se smenjuju tuneli, a teren kanjona usečenog u okomita brda nije bio privlačan graditeljima kuća i objekata za odmor. Kad su sedamdesetih skinute šine sa ugašene pružne trase, ostao raj za divlje životinje i retke biljke. Tišinu je narušavala samo šumovita Đetinja. Tako je bilo sve do početka ovog milenijuma, kad su jači postali glasovi o blagodetima zdravih aktivnosti u očuvanoj prirodi. Klisura Đetinje je proglašena predelom izuzetnih odlika, označena kao jedinstveno mesto koje treba


Moto GP Mudjelo – Pol pozicija Rosiju !!! | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Moto sport » Moto GP Mudjelo – Pol pozicija Rosiju !!!\nMoto GP Mudjelo – Pol pozicija Rosiju !!!\n21. мај, 2016.\nU nikad uzbudljivijim kvalifikacijama na stazi u Muđelu, Valentino Rosi stigao je do 63. pozicije u karijeri, drugo mesto osvojio je fantastični Maverik Vinaljes, a iz prvog startnog reda krenuće i Andrea Janone.\nJamaha, Suzuki, Dukati, Honda. Ovako izgleda raspored na prve četiri pozicije, što dovoljno govori o drami i izjednačenoj borbi koju smo mogli videti u subotu.\nRosi je spektakularnim poslednjim krugom izborio prvo mesto u kvalifikacijama. Doktor je ostvario vreme 1.46.504, i osvojio drugu pol-poziciju na poslednje tri trke, međutim ova će sigurno imati posebni značaj za njega, s obzirom daje prva pred najvernijim fanovima još od 2008. godine.\nMladi Maverik Vinaljes, koji će naredne godine biti timski kolega Rosiju, ostvario je još jedan zapažen rezultat za Suzuki, osvajanjem drugog mesta. Odličan je bio i Andrea Janone, sa trećim najboljim vremenom.\nMark Markez će predvoditi drugi startni red, ispred Horhea Lorenca i Aleša Espargara.\nU prvih deset našli su se još Dani Pedrosa, Bredli Smit, Danilo Petrući i Skot Reding.


Ministar policije presekao i doneo odluku o kojoj će se još dugo pričati - Alo.rs\nMinistar policije presekao i doneo odluku o kojoj će se još dugo pričati\nMinistar je objasnio da Komisija za narkotike Ujedinjenih nacija marihuanu nije skinula sa liste narkotika\nAleksandar Vulin, policijsk ispostava za bezbednost na rekama, Foto: MUP Srbije\n„Ne verujem u podelu na lake i teške droge. Ja verujem u stepenice kada su narkotici u pitanju - kreneš od marihuane završiš na igli. Uvek ću u parlamentu ako se to postavi kao tema glasati protiv legalizacije marihuane“, rekao je ministar Vulin za TV „Pink“.\nMinistar je objasnio da Komisija za narkotike Ujedinjenih nacija marihuanu nije skinula sa liste narkotika, već da ju je samo prebacila iz jedne kategorije u drugu i da je i dalje na listi opojnih droga.\nMinistar je ponovio da uspeh načelnika policijskih uprava meri po tome koliko su narko-dilera, džeparoša, nasilnika sklonili sa ulica i koliko su ulice gradova u Srbiji bezbedne.\nPrema njegovim rečima, Ministarstvo sprovodi akciju vraćanja policajaca pozornika na ulice, najpre u većim, a potom i u manjim gradovima, koji će biti tu za građane, koji će biti njihov servis, koga će svaki stanovnik bloka kojim patrolira znati i koji će znati sve svoje sugrađane i njihove probleme.\nmarihuana policija politika\nSve je to lepo ali marihuana nije droga, isto je govno kad ga okreneš sa jedne i s druge strane, a joint i igla nije isto nije ista kategorija.\nIovako imamo suvise narkomana...Taman posla\nУправу је јер зависност поспешује више него данашњи дуван у коме има доста хемијских садржаја који исто поспешују зависност. Прво канабисово уље уколико је лек он се приписује преко рецепта, значи и одговорност и онога који га препоручује. Контрола постоји и то уколико је лек. Међутим наркомани почну са тим, не као лек и кад почну зависити од тога прелазе на јаче дроге. И ту се јавља проблем у породици и друштву.


PREDLOG ZA REZOLUCIJU O PRAVIMA ZAJEDNICA I NJIHOVIH CLANOVA I\nO USLOVIMA ZA POVRATAK RASELJENIH LICA I IZBEGLICA\nUsvojeno jula 2002\n- Polazeci od osnovnih nacela Rezolucije 1224 Saveta bezbednosti UN-a (1999), posebno dela u vezi sa stvaranjem uslova za siguran život svih,\n- Polazeci od osnovnih nacela Ustavnog okvira (Pravilnika UNMIK-a 2001/9), a posebno u vezi prava zajednica i njenih clanova (poglavlje 4),\n- Na osnovu odredbi Ženevske konvencije o izbeglicama (1951) kao sto je ažurirano od strane UN-ovih vodecih principa o interno raseljenim licima,\n- Sa ubedjenjem da je multietnicnost i sprecavanje upotrebe pritisaka perspektiva novog demokratskog Kosova.\n- Polazeci od neotudjivog prava o slobodi kretanja.\n- Ubedjeni da postovanje medjunarodnih pravila o neotudjivim pravima izbeglica i raseljenih lica predstavlja osnovni uslov za napredak Kosovskog drustva,\n- Imajuci u vidu aktuelnu situaciju na Kosovu u oblasti prava etnickih zajednica, a posebno kada se govori o njihovom pravu na slobodno kretanje.\n- U cilju smanjenja medjuetnickih konflikta i stvaranju jednog sigurnijeg ambijenta za sve,\n- Zasnovano na delu 9.1.26 (a), predlaže Skupstini Kosova da usvoji sledecu rezoluciju:\nPRAVA ZAJEDNICA I NJIHOVIH CLANOVA I\nO USLOVIMA ZA POVRATAK IRL I IZBEGLICA\nI. Svi gradjani Kosova, bez obzira na rasu, pol, veru, etnicku pripadnost i jezik imaju pravo na svoju privatnu imovinu,\nII. Nadležni organi Kosova PISU, UNMIK-a i KFOR-a su obavezni da sprovode pravne i druge odredbe koje garantuju slobodu kretanja bez diskriminacije,\nIII. Sve zajednice bez obzira na pol, veru, etnicku pripadnost, imaju pravo na nesmetano kretanje po celoj teritoriji Kosova,\nIV. Nadležni organi Kosova PISU,UNMIK, i KFOR obavezni su da sprovode odredbe na snazi na teritoriji Kosova, koje garantuju ravnopravnost koriscenja prava na slobodno kretanje na celoj teritoriji Kosova,\nV. Vecina gradjana Kosova koji žive u slobodi angažuje se da aktivno doprinese stvaranju jednakih uslova za one koji nisu u mogucnosti da uživaju svoja prava ukljucujuci pravo povratka na svoja ognjista,\nVI. Vlada poziva Skupstinu Kosova na blisku saradnju sa svim strukturama Vlade na Kosovu s namerom stvaranja preduslova za sprovodjenje ciljeva ove Rezolucije,\nVII. Vlada poziva Skupstinu Kosova da ovlasti Skupstinski Komitet za prava i interese zajednica da radi na stvaranju preduslova za povratak izbeglica i raseljenih lica radi sprovodjenja poglavlja VI ove rezolucije i relevantnih odredbi iz rezolucije 1244 Saveta bezbednosti, Ustavnog okvira i angažovanju naroda Kosova za multietnicko drustvo u slobodnom i demokratskom Kosovu.


Grad Niš dobio najviše priznanje episkopije - Orden Svetog Romana Đunišskog\nPočetak/Društvo/Grad Niš dobio najviše priznanje episkopije – Orden Svetog Romana Đunišskog\nJovana Miladinović6. oktobra 2021.\nNa Svetoj arhijerejskoj liturgiji u hramu Svetog cara Konstantina i carice Jelene, koju je služio Njegovo preosveštenstvo episkop niški Arsenije, Gradu Nišu uručeno je najviše priznanje episkopije u Nišu – Orden Svetog Romana Đunišskog.\nU ime svih građana Niša, gradonačelnici je uručen orden Svetog Romana Đunišskog kao najviše priznanje episkopije u Nišu.\nNiški episkop Arsenije se zahvalio svima koji su doprineli izgradnji ovog objekta, a gramate zahvalnosti dodeljene su predsedniku Opštine Medijana Nebojši Kociću, Dušanu Radovojeviću iz KLER-a, i pojednicima koji su učestvovali u doniranju za izgradnju palionice sveća i prodavnice pored samo Hrama koja je posle nešto više od dve godine izgrađena.\nVeliki broj vernika u hramu prisustvovao je liturgiji povodom praznika, dana Začeća Svetog Jovana Preteče i Кrstitelja, koji se u hrišćanstvu poštuje kao svetac, pustinjak i mučenik koji vrlo rano ostao bez roditelja, prethodnik Isusa Hrista i u pravoslavnom kalendaru je obeležen crnim slovom.\nSveti Jovan Krstitelj spada među najpoštovanije svetitelje u hrišćanskom svetu i njegov dan se proslavlja nekoliko puta u toku godine. U Rimokatoličkoj Crkvi njegovo rođenje se slavi 24. juna, a mučeništvo kao spomendan 29. avgusta. Srpska pravoslavna crkva slavi ga 20. januara po gregorijanskom kalendaru, 7. jula se obeležava njegov dan rođenja, a dan smrti obeležava se praznikom Usekovanje 29. avgusta.\nIako manje poznat, na današnji dan se poštuje još jedan praznik posvećen ovom svetitelju – Začeće Svetog Jovana Preteče i Krstitelja.\n„Jovanovi roditelji Zaharije prvosveštenik i njegova supruga Pravedna Jelisaveta, dobili su ga u poznim godinama. Njihova najveća želja je bila da dobiju dete, ali to se nikako nije dešavalo. Ipak, nisu odustajali od svojih molitvi Bogu i kada su već bili jako stari, dogodilo se čudo, dobili su sina Božijeg, postali su roditelji velikog proroka Jovana“.\n„U starom zavetu, u jevrejskoj zajednici je bilo sramota kada neko ne može da dobije dete, smatralo se božijom kaznom. Jovanovi roditelji su proveli ceo život osuđivani od strane zajednice u kojoj su živeli“, istakao je Njegovo preosveštenstvo, episkop niški Arsenije.\nPrema predanju, kada se Jovan rodio, od njegovog presrećnog oca je zatraženo da na pločici napiše ime deteta i kada je on to uradio, mališan je odmah progovorio.\nOve godine je već dvadeset i dve godine kako je izgrađen hram Svetog Cara Konstantina i još uvek nije završen. Mi smo morali da sagradimo prostor za paljenje sveća zbog toga što su zidovi, za ovih dvadeset godina pocrneli od sveća. Nama je u planu da crkvu živopišemo, to je jedan veoma značajan korak u tom pravcu. Na ovom projektu smo radili nešto više od dve godine i evo danas smo osvećenjem ovu prodavnicu i palionicu sveća osveštali i otvorili za građane. Ovim smo izmestili paljenje sveća iz crkve da bismo mogli da započnemo pripreme za živopisanje hrama.\nPrema rečima episkopa niškog, hram ima 1700 kvadratnih metara koje treba živopisati i dodaje da to neće biti ni malo jednostavna i jeftina investicija, ali i da se nada da će uz Božiju pomoć i pomoć dobrih ljudi koji su i do sada pomagali projekat biti nastavljen.\n„Grad je finansirao kompletnu izgradnju objekta, ali želeo bih da pomenem porodicu Mandić, projektante koji danas nisu bili u mogućnosti da preuzmu gramatu zahvalnosti. Oni su uradili projekat za palionicu besplatno, ali i da podsetim da su projektovali i sam hram“.\n„Velika zahvalnost Eparhiji niškoj na ovom velikom priznanju svim našim sugrađanima. Ovo je priznanje koje je dobio Grad i zaista je velika čast da ja u ovom trenutku u ime svih građana i saradnika primim ovo priznanje. Ovo je još jedna potvrda da Grad i Eparhija niška nastavljaju saradnju“, kazala je Sotirovski.\nSotirovski je napomenula da postoji još puno nezavršenih projekata, od završetka crkve koja se nekoliko godina gradi, a jedna od njih je crkva posvećena Svetom Vasiliju Ostroškom u Duvanistu do izgradnje novog projekta, početak izgradnje crkve u naselju „9.maj“.\ncrvka svetog cara konstantina Episkop niski Arsenije Grad Niš orden priznanje


Tučević: Kup je cilj, ali ne odustajemo od titule | MTELCG\nTučević: Kup je cilj, ali ne odustajemo od titule\n11.12.2017. | 12:54\nDefanzivni vezista Budućnosti, Ilija Tučević, za MONDO o jesenjoj polusezoni, promjeni pozicije, Partizanu, titulu, Kupu…\nIgrač koji je bio najkonstantniji u promjenljivoj polusezoni Budućnosti je ljevak Ilija Tučević!\nSezonu je počeo kao lijevi bek, pomagao je saigračima u ofanzivi, a najviše vremena je u prvom dijelu sezone proveo na mjestu defanzivnog veznog igrača. Dolazak 22-godišnjeg bivšeg mladog reprezentativca Crne Gore iz Grblja u Budućnost je bio džek - pot “plavih”.\nA MONDO se prvo izvinio Tučeviću zbog loše interpretirane izjave u tekstu od vikenda gdje je pisalo da je rekao ‘Sutjeska ima kompleks od Budućnost’. To nisu bile Ilijine riječi.\nUniverzalac Budućnosti kakav se dugo čekao pod Goricom izuzetno poštuje lidera šampionata, a glavni razlog zašto Sutjeska bježi 13 bodova je činjenica da su “plavi” igraju promjenljivo tokom jeseni - dobro kod kuće (od mogućih 30 bodova osvojili su 25), loše na strani (od mogućih 27 osvojili su samo 10).\n“Sigurno je bilo dosta promjena u našoj igri. Izgubili smo dosta bodova u gostima, a Sutjeska je pobjegla dosta baš zbog te naše igre na strani”, svjestan je Tučević propusta šampiona države, ali se ne odriče odbrane šampionskog lovora.\n“Prednost je velika na kraju polusezone. Vidjećemo sve kako će početi drugi dio, ali nećemo odustati od titule do kraja”, jasan je bivši fudbaler Grblja.\nMeđutim, realnija priča od titule za Budućnost je Kup. Plavi su se upravo preko Sutjeske plasirali u polufinale, a tamo su još Grbalj, Mladost i drugoligaš Jezero.\n“Što se tiče Kupa, cilj je da igramo finale i da osvojimo masovnije takmičenje”, jasan je 22-godišnji ljevak.\nTučević je u prvom dijelu sezone odigrao 21 utakmicu (17 u prvenstvu, dvije u Kupu, dvije u kvalifikacijama za LŠ), forma mu je išla uzlaznom putanjom, a pored svog imena je potpisao tri važna gola. Prvo je bio strijelac protiv Koma za minimalnu pobjedu (1:0), zatim je protiv Zete potpisao trijumf golom u posljednjim sekundama utakmice (2:1), da bi u najvećem derbiju protiv Sutjeske pokrenuo Budućnost do trijumfa od 3:1 pogotkom za 1:0. I svaku egzekuciju je efektno i simpatično proslavio.\n“Najdraži gol mi je protiv Koma, zato što je bio prvi za Budućnost. A što se tiče slavlja, ponese me trenutak. Emocije počnu, sve nekako spontano dođe”.\nDefazivni vezista “plavih” je karijeru počeo kao lijevi bek u Grblju što je igrao i u mladoj reprezentaciji, čak je i u Budućnost došao kao lijevi bek, ali utakmica protiv Iskre u Kupu je sve promijenila.\nSVE O FK BUDUĆNOST\n“Mogu da igram više pozicija. U Grblju sam igrao i beka, i krilo, i vezistu. Gdje je trebalo, pokrivao sam. Kada sam došao u Budućnost, stigao sam kao bek, ali sam rekao treneru da mogu da igram zadnjeg veznog i da se tu najbolje osjećam”, govori nam Tučević kako je došlo do promjene pozicije koja je pun pogodak, pošto će 22-godišnji momak vjerovatno biti izabran u tim polusezone u svim mogućim anketama.\n“Sezonu sam počeo kao bek, odigrao tri - četiri kola, ali sam posljednjih petnaestak minuta ulazio u sredinu, kada bi rezultat bio dobar. Došla je ta prva utakmica sa Iskrom u Kupu, odigrao sam zadnjeg veznog odlično i od tada sam standardan na tom mjestu”.\nA lijevog beka je igrao protiv Partizana u kvalifikacijama za LŠ. I taj dvomeč gdje je Budućnost imala šansu da izbaci “crno - bijele” potvrđuje da je u fudbalu bitna i sreća. Budućnost je ljetos trebala da izbaci Partizan, a Partizan je sada u nokaut fazi Lige Evrope, dok je Budućnost na minus 13 od Sutjeske.\n“Odigrali smo baš dobru utakmicu protiv Partizana, imali par šansi, pogotovo u posljednjih 15 minuta u Podgorici. Imali smo dva, tri zicera. Ali šta je, tu je”, jasan je Ilija Tučević.


Benefiti IP telefonskog rešenja | Pozitivna praksa\nBenefiti IP telefonskog rešenja\nPosted by mradovic ⋅ decembar 6, 2011 ⋅ Postavite komentar\nTest preuzet uz dozvolu portala Indikator.\nOpšta tendencija savremenih telekomunikacionih sistema i usluga u svetu pa i kod nas jeste migracija sa klasičnih PBX telefonskih centrala na sistem IP telefonije kao i konvergencija data, voice i video sadržaja preko jedinstvene telekomunikacione infrastrukture i sistema za prenos podataka. U okviru ovog izdanja fokusiraćemo se više na dizajn i benefite IP telefonskog sistema sa posebnim akcentom na uštede koje je moguće generisati samim njegovim korišćenjem.\nIzbor proizvođača IP telefonskog rešenja za većinu kompanija bazira se sa jedne strane na korisničkim funkcionalnostima, ceni potrebne komunikacione opreme i realizacije projekta a sa druge strane na zadovoljavajućem nivou pouzdanosti i efikasnim mehanizama za održavanje sistema. Za neke kompanije to je prosto pitanje imidža ili prestiža, medjutim ono što je u svakom slučaju neizbežno to je generisanje velikih ušteda i efikasna ROI kalkulacija na čemu se bazira brz povratak investicije.\nTo je u današnje vreme i najbitniji argument za menadžment jedne kompanije koji direktno utiče na odluku da se krene u realizaciju IP telefonskog rešenja. Naš cilj je da u ovom izdanju svim čitaocima a naročito potencijalnim klijentima ukratko približimo koncept na kome se bazira jedan IP telefonski sistem i da opišemo interesantne scenarije poziva na osnovu kojih je moguće generisati značajne uštede.\nStandardni Deployment model\nStandardni dizajn IP telefonskog rešenja bazira se na Multisite Deployment modelu sa centralizovanim procesiranjem poziva. To znači da se klaster za procesiranje poziva nalazi u centralnom sedištu kompanije i da su na njega registrovani svi IP telefoni kako sa centralne tako i sa svih udaljenih lokacija. U okviru ovakvog dizajna bitno je obezbediti visok nivo raspoloživosti u slučaju otkaza kako sistema za procesiranje poziva tako i WAN linkova. U zavisnosti od ukupnog broja IP telefona to obezbedjujemo sa najmanje dva redudantna servera za procesiranje poziva koja čine klaster na centralnoj lokaciji i Survivability funkcijom voice-gateway rutera na udaljenim lokacijama. Dakle, klaster se sastoji od primarnog i sekundarnog servera koji rade po principu active/standby režima kojim se obezbedjuje da sekundarni server automatski preuzima sve funkcije u slučaju otkaza primarnog servera. U slučaju otkaza WAN linkova IP telefoni na udaljenim lokacijama se automatski registruju na lokalne voice-gateway rutere na bazi Survivability funkcije. Na taj način se obezbedjuje visok nivo raspoloživosti i pouzdanosti IP telefonskih servisa za krajnjeg korisnika.\nImplementacijom IP telefonskog rešenja ujedno se rešava i pitanje lokalnih računarskih mreža (LAN). Za svaki IP telefon potrebno je obezbediti jedan switchport po mogućstvu sa podrškom za IEEE 802.3af Power Over Ethernet standard kojim se omogućava napajanje preko UTP kabla čime se izbegava korišćenje eksternih power adaptera i tako generiše značajna ušteda električne energije. Dodatno, većina IP telefona različitih proizvođača ima integrisani dvoportni switch. Jedan port se koristi za povezivanje samog IP telefona na LAN mrežu dok se drugi port koristi za povezivanje PC računara. Dakle, povezivanje PC računara na računarsku mrežu se realizuje preko IP telefona a u pristupnom delu računarske mreže dovoljno je obezbediti samo jedan switchport što direktno utiče na smanjenje i zaštitu investicije.\nU okviru IP telefonskog rešenja svi korporativni razgovori na nivou jedne kompanije su besplatni, što znači da se svi pozivi izmedju lokacija obavljaju po lokalu posredstvom računarske mreže a ne preko javne telefonske mreže. Tako se za svaki minut razgovora izmedju dve lokacije generiše ušteda u vrednosti gradske (0.59 din./min.) ili medjugradske tarife (2.96 din./min.) u zavisnosti da li lokacije pripadaju istom ili različitim gradovima.\nUkoliko dve lokacije pripadaju različitim gradovima, adekvatnim Dial-plan dizajnom za medjugradske van-korporativne pozive može se obezbediti svodjenje medjugradske tarife na gradsku. Primera radi, poziv upućen sa Beogradske lokacije na javni telefonski broj u Novom Sadu, umesto da se procesira lokalno preko javne telefonske mreže njegovo procesiranje se vrši preko računarske mreže i IP telefonskog segmenta u Novom Sadu. Na ovaj način se medjugradska tarifa svodi na gradsku pri čemu se generiše ušteda od 2,37 din. po svakom minutu razgovora.\nSastavni deo IP telefonskog rešenja je standardno i IP/GSM gateway, uredjaj koji sa odgovarajućim brojem SIM kartica različitih operatera omogućava procesiranje poziva prema mobilnoj mreži po znatno povoljnijim tarifama u odnosu na klasičan način procesiranja putem javne telefonske mreže. Na ovaj način u proseku se generiše ušteda od oko 8-9 din. po svakom minutu razgovora a tačan iznos varira u zavisnosti od ugovorenog tarifnog paketa sa mobilnim operaterima. Ukoliko kompanija raspolaže sa SIM karticama koje su definisane u CUG – Closed User Group dodatno svaki poziv upućen sa IP telefona prema mobilnim telefonima zaposlenih je besplatan i generiše se ušteda od 13,35 din. po svakom minutu razgovora.\nIntegracijom IP telefonskog sistema sa VoIP provajderima posredstvom SIP signalizacionog protokola omogućava se procesiranje poziva ka inostranstvu po tarifama koje su 10 do 20 puta niže u odnosu na klasičan način procesiranja putem javne telefonske mreže. Tačan iznos tarife varira u zavisnosti od konkretnog VoIP provajdera i birane zemlje.\nIntegracijom IP telefonskog sistema sa Skype mrežom posredstvom SIP signalizacionog protokola i Skype-gateway uredjaja moguće je obavljanje poziva prema Skype kontaktima korišćenjem IP telefona i biranjem adekvatnog broja koji je mapiran od strane samog korisnika u odgovarajući Skype ID. Dodatno, Skype-gateway omogućava i procesiranje dolaznih poziva upućenih sa Skype mreže prema IP telefonskom sistemu. Dolazni Skype pozivi su posebno interesantni za zaposlene koji se često nalaze na službenom putu u inostranstvu. Korišćenjem Skype klijenta na PC računaru ili Smart mobilnom telefonu korisnik ima mogućnost da biranjem Skype ID kontakta kompanije terminira poziv na IVR govornom automatu kompanije i zatim bira dalje (broj lokala, gradski, medjugradski, mobilni ili internacionalni broj). Na taj način resursi privatnog IP telefonskog sistema postaju elegantno dostupni preko Skype mreže na osnovu čega se mogu generisati velike uštede.\nBitna komponenta u implementaciji svakog IP telefonskog sistema predstavlja dobro osmišljen Dial-plan koji po pravilu podrazumeva irazličite kategorije prava pozivanja. Primenom odgovajuće kategorije prava pozivanja u skladu sa opisom radnog mesta na nivou svakog IP telefona moguće je realizovati restrikciju prava pozivanja internacionalnih, medjugradskih, mobilnih ili gradskih telefonskih brojeva kao i pozivanje plaćenih servisa poput glasanja i igara na sreću. To je još jedna komponenta koja direktno i značajno utiče na ukupno smanjenje telefonskih troškova jedne kompanije.\nAko se uzmu u obzir svi opisani scenariji na osnovu kojih je moguće generisati velike uštede jasno je da se uložena sredstva neminovno isplaćuju i da je ROI kalkulacija efikasna a povratak investicije brz što predstavlja nejveći argument, benefit i cilj IP telefonskog rešenja.\nPored svega navedenog moramo da imamo u vidu i činjenicu da je održavanje IP telefonskog sistema značajno jeftinije od održavanja klasičnih PBX centrala i da je administracija sistema prilagodjena i bliska zaposlenima u IT sektoru koji se inače bave održavanjem računarske mreže.\nNa kraju treba napomenuti da je ovo samo početak priče na temu IP telefonije. U narednim izdanjima bavićemo se detaljnije opisom različitih funkcionalnosti i proizvoda koji svojim karakteristikama nalaze značajno mesto na našem tržištu.\n« Zašto morate biti vlasnik Vašeg hostinga i domena\nDobijte besplatan sajt, domen i hosting »


Vreme 537 - TV MANIJAK -->\nPoslednjih nedelja, sve češće prepoznajem osećanje TV šizofrenije, osećanje koje sam smatrao donekle endemskim i vezanim za televiziju PSH (pre Slobinog hapšenja). Tada sam tačno znao koja vrsta ludila me očekuje na određenom TV kanalu, pa sam mogao da eksperimentišem sa dozama i količinama. Gledate, na primer, informativni program RTS-a, pa zatim pevaljke na Pinku, pa red Tata Brade na Palmi, svuda vas očekuju poznata lica pa nema mesta panici i nedoumici. Ludilo je bilo stvar sadržaja, a ne forme, jer je ona na domaćim televizijama manje-više ista godinama.\nDanas me kakofonija zatiče potpuno nespremnog. RTS se puzeći u mukama drži svoje uobičajene šeme, pa me čak obraduje poznatim mestima kao što je emisija o VJ pod nazivom "Dozvolite...". Tu se stvari nisu mnogo promenile još od vremena kada su me u JNA terali da gledam prethodnu reinkarnaciju pod nazivom "Dozvolite da vam se obratimo".\nSlično je i sa emisijom "Metropolis", inače jedinim iole pristojnim kulturnim magazinom u kojem danas tekstove o mladim rok bendovima (u najboljoj tradiciji Trećeg programa Radio Beograda) čita gospodin Mijušković.\nDakle, osim RTS-a, svi ostali su se toliko izmešali da danas na primer Milevu Džombu, popularnu radio Milevu sa Palme, gledam na YU info kanalu, kako sa saveznog nivoa vodi svoje čempres divane, a Marka Jankovića u emisiji "Kompromis" pronalazim na Džombinoj Palmi. "U trendu" je sada štićenik BK-a, na kome se emisija "Gea" nakon kosmičke eksplozije rasula u bezbroj bezličnih meteorit-emisija, čije mlade voditeljke pozivaju gledaoce da ih gledaju i iduće nedelje – da ne budu same. Zbunjenost pojačava i emisija "Klopka" na Pink kanalu, gde je Olivera Kovačević presadila svoju emisijicu sa TV Politike. Nova, ružičasta saksija je ogromna, pa se Olivera i ne vidi dobro dok pokušava da uplaši, šarmira ili zbuni svoje goste kvaziprovokativnim pitanjima sa već obaveznog pink-papirčeta. Kako čovek da se ne zbuni kad u turbo pink scenografiji sluša razgovor o srpskom budžetu.\nOčigledno je da gotovo nijedna televizija u Srbiji danas nema pojma u kom pravcu će teći njen razvoj, koji model želi da razvije i ko će biti njena publika. Izuzetak možda čine ART televizija čija je koncepcija opskurna koliko je opskurna sama kultura u Srbiji i TV B92 čiji radikalan koncept i slab predajnik na nesreću ne dopiru do šireg auditorijuma.\nPrema istraživanjima – narod navodno najviše veruje BK televiziji, a najviše gleda Pink. Na nesreću, ova dva kanala su sve sličnija, pa se već danas može zamisliti Klon TV, koji bi nastao njihovim ukrštanjem. Bio bi to figurativno rečeno Đinđić na Šarcu, ili Koštunica na Harley-Davidsonu.\nIpak, majka TV kakofonije, otac postmodernističkog TV koncepta i azil svih TV izbeglica neosporno je TV Palma. Tu su toplu TV luku našli i Minimaks, i Marko Janković, i kreacionisti, i jurodivi, i svi oni što im je Nebeska Srbija na srcu. Zaista mrakobesna ekipa. Palma je televizijskoj istoriji Srbije podarila model – TV papazjanije, koji su sve ostale televizije svesno ili nesvesno, glamurozno ili sirotinjski počele da kopiraju. Psihijatrijskim jezikom rečeno, ukoliko su nam televizije šizofrene, onda je žiža ovog oboljenja, ili psihotično jezgro, upravo pod palmom. Ima li nam leka?\nNe znam za vas, ali meni je emisija o Srebrenici na TV B92 ulila trunku nade. Tu sam više od sat vremena gledao priču o ljudskoj nesreći i gluposti i slušao ljude koji su o njoj govorili. Niko mi nije solio pamet, nije to bio ni okrugli sto, ni polemika, već prosto ljudsko prisećanje i suočavanje. Pa ako vam se pogled zamuti od širom otvorenih (da ne kažem izbuljenih) očiju iza roze naočara, možda je vreme za suočavanje.


Oko 2.000 Bjelopoljaca potpisalo peticiju: "Vučića za počasnog građanina"\nPREDALI INICIJATIVU SKUPŠTINI OPŠTINE\nZa inicijatore ideje ovakva podrška je očekivana jer, kako kažu, građani prepoznaju njegov pošten rad, borbu protiv korupcije I vođenje miroljubive politike u regionu\n10.08.2015. 19:11h Ažurirano: 14.02.2019. 04:36h\nGrupa mladih Bjelopoljaca zvanično je predala Skupštini opštine inicijativu da se srpski premijer Aleksandar Vučić proglasi počasnim građaninom Bijelog Polja.\nIako je za to bilo dovoljno 500 potpisa, podršku ovoj peticiji dalo je preko 2.000 Bjelopoljaca. Tvrde da iza peticije ne stoje političke partije, a inicijativu je, za sada, javno podržao jedino Demokratski front (DF).\nZa inicijatore ideje ovakva podrška je očekivana jer, kako kažu, građani prepoznaju njegov pošten rad, borbu protiv korupcije I vođenje miroljubive politike u regionu.\n"Čestitamo mu na znanju i hrabrosti da se uhvati u koštac sa nagomilanim problemima koje niko decenijama prije njega nije smio ni da pokuša da rješava.Takođe podržavamo njegovu spoljnu politiku saradnje i mira,uspostavljavanje dobrih i prijateljskih odnosa u regionu", kazala je Marija Minić, organizatorka potpisivanja peticije.\nNa dobre odnose između dvije države neće uticati pokretanje peticije u Srbiji da se crnogorskim studentima koji dobijaju mjesta za studiranje na državnom budžetu i plaćaju smještaj u studentskim domovima po cijeni koja važi i za studente iz Srbije, ukinu takve povlastice.\n"Za studente iz C.Gore u Srbiji ima dosta povoljnosti, dosta dobrog,dosta snažnog u podršci njima i svim ostalim građanima koji tamo dolaze", rekao je Stefan Leković,student.\nZa razliku od te peticije koja je, kako kažu, politička, iza ideje da prvi čovjek srpske Vlade dobije zvanje počasnog građanina grada pod Obrovom, ne stoje crnogorske političke partije.\n"Nema ovdje nikakvih političkih poena niti nikakve politike. Ovdje se samo radi o jednom priznanju jednom čovjeku i jednoj ideji koja je dobra ,pozitivna i koja je lijepo prihvaćena", dodao je Leković.\nTako misle i u lokalnom DF-u koji otvoreno podržava ovu inicijativu.\n"Posebno me raduje da su Aleksandra Vučića predložili za počasnog građanina Bijelog Polja ljudi različitih konfesija,r azličitih vjera, različitih ideoloških ubjeđenja, partijske pripadnosti, različite životne dobi, različitog obrazovanja a posebno me raduje što je veliki broj mladih podržao jednu takvu inicijativu", istakao je Slavko Fuštić iz bjelopljskog DF.\nA da li će i druge političke partije u Bijelom Polju podržati ovu inicijativu znaće se na nekoj od narednih sjednica lokalnog parlamenta.\nAko inicijativa dobije potrebnu većinu zvanje počasnog građanina Bijelog Polja Aleksandru Vučiću biće dodijeljeno na Dan opštine, 3. januara naredne godine.\npočasni građaninAleksandar VučićBijelo Polje


RTS :: Novosadski džez festival onlajn od 12. do 14. novembra\nMuzika Novosadski džez festival onlajn od 12. do 14. novembra\nčetvrtak, 29. okt 2020, 15:33 -> 19:48\nOvogodišnji, 22. Novosadski džez festival biće održan u novom obliku, odnosno onlajn, zbog mera protiv širenja koronavirusa, tako da će programi bez publike moći da se prate na kanalu Kulturnog centra Novog Sada na platformi Jutjub i stranici festivala na Fejsbuku od 12. do 14. novembra, najavili su iz direkcije ove muzičke smotre.\nPrve večeri koncertnog programa, 12. novembra, prenosiće se koncerti Big benda RTS-a od 20 časova, zatim poznatog ženskog sastava Ming od 21 čas i Thrill Seeking Polymers od 22 časa.\nDrugog dana festivala, iz svojih domova ljubitelji džeza mogu da prate nastupe sastava Drama kvartet, Kurina trio i Miloš Branisavljević kvartet, a poslednjeg dana 14. novembra, nastupiće Ivan Švager i Ambire Band, Viktor Tumbas i Ščime.\nU korak sa brojnim svetskim manifestacijama, koncertima i festivalima, zbog teške pandemije koronavirusa, muzički program se održava na internetu, što upravo čine i drugi festivali širom sveta, da bi se izbeglo kompletno otkazivanje svih događaja.\nTaj segment festivala održaće se u klubu „Tribina mladih“ KC Novog Sada i u kulturnoj stanici „Svilara“.\nSada će prvi put u istoriji festivala koncerte moći da prate ljubitelji džez muzike sa svih strana sveta, zahvaljujući onlajn formatu.


Vesti online / Svet / / Probleme ispalili u nebo\nProbleme ispalili u nebo\nZa članove i prijatelje FK Jugoslavija iz Vupertala, noć kada su sve brige i problemi stavljeni na sporedni kolosek bila je svakako doček Nove 2018. godine.\nMladost Jugoslavije i Jeleka\nViše od 200 članova, prijatelja i poštovalaca najpoznatije sportske oaze naših ljudi u ovom kraju, okupilo u dvorani na Opofu. Kao da se fudbaleri zagrevaju pred veliki događaj, tako su uvertiru u veliki novogodišnji spektakl napravili članovi benda Lako ćemo, koji su stigli iz zavičaja. U stilu bisernog niza ređale su se pesme na koje niko nije ostao ravnodušan. Sve je to trajalo do pred ponoć kada su odbrojani poslednji sekundi 2017. godine.\nČaše sa šampanjcem bile su napunjene i tačno u ponoć Nenad Romić, predsednik Jugoslavije se gromoglasno javio rečima"Srećna vam Nova godina."\nPosle srdačnih čestitki usledio je veličanstven vatromet i gorelo je nebo iznad Vupertala. Zazvonili su telefoni i primećene su i suze u očima nekih od gostiju, a kako i ne bi kada se na drugoj strani nalazio neko najdraži iz zavičaja.\nMira i Sonja\nVredno je napomenuti da je Nenad Romić bio super domaćin, a što se želja tiče rekao je, između ostalog, da bi sve probleme najradije sa jednom od raketa ispalio u nebeski prostor da se nikada više ne vrate među zemljake FK Jugoslavije i ansambla Jelek. Vredne domaćice Jugoslavije i Jeleka, koje su se pobrinule da novogodišnja trpeza bude primer koga će se dugo sećati.\nNemici večna kuća u Beogradu\nSrbi imaju svog čoveka\nNEMAČKA Tamburaši iz Srbije u Grand kafeu\nNEMAČKA Fudbaleri slavili na svom terenu\nAUSTRIJA Zavičaj u srcu i na dočeku\nSVET Napeto pred doček: Slavlje, policija i barikade\nPet devojčica u seoskoj prodavnici\nUzbuna u Londonu: Metro stanice evakuisane zbog...\n"SAD pokušavaju da osude Asanža na smrtnu...\nLetnji dan u aprilu: U Beogradu 30 stepeni, a...\nBarselona alternativu za Jovića našla u...\nBakajoko napušta Milan zbog rasizma u Italiji?\nZdjelar: Derbi bio na našoj strani do sredine...


Carli Caplin je proteran iz Amerike jer je simpatiosao komuniste | Istorija i Kultura | Zanimljivosti\nVeliki američki skandal: Zbog čega je Čarli Čaplin godinama bio meta FBI agenata i na kraju proteran iz Amerike? 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nVeliki američki skandal: Zbog čega je Čarli Čaplin godinama bio meta FBI agenata i na kraju proteran iz Amerike?\nKada su Hladni rat i 'crvena bojazan' svima bili na umu - u Holivudu je taj strah materijalizovan crnom listom - spiskom ljudi kojima je bilo zabranjeno da rade u industriji zabave pod sumnjom da su naklonjeni komunistima.\nIzvor: Moviestore / Shutterstock Editorial / Profimedia\nKrajem novembra 1952. godine, Una ONil Čaplin, tada dvadesetsedmogodišnja majka četvoro dece, doletela je iz Evrope u Los Anđeles u jednonedeljnu posetu kući koju su ona i njen muž donedavno nazivali domom. To nije bilo putovanje iz zadovoljstva. Una je došla u grad da završi sa životom u Americi i da povrati bogatstvo svoje porodice, novac koji je njen slavni muž - Čarli Čaplin - zakopao u dvorištu.\nPrema rečima komšinice, koja je deceniju kasnije prepričala svoj tadašnji razgovor sa Unom, ona je uzela novac, otišla u banku da rasitni novčanice od hiljadu dolara, a zatim ih ušila u svoju bundu od nerca, sve prema uputstvima svog muža. Deset dana od dolaska, prebacila je svoju, sada veoma vrednu, bundu preko ruke, oprostila se od svoje domovine i ukrcala se u avion za Evropu.\nKODNO IME ČARLS: Kako je uhvaćen špijun koji je pomagao Rusima da naprave atomsku bombu?\n"Iako istinitost ove priče, kao i mnogih drugih o Čaplinovima, mogla da se dovede u pitanje, nema sumnje da je Una bila ključna figura u spasavanju imovine svog muža", piše Džejn Skovel u biografiji Una: Živeti u senci.\nOd premijere njegovog prvog filma 1914. godine, pa u narednih 38 godina, Čarli Čaplin je neprestano bio prisutan u Holivudu, a ipak, Čaplin nikad nije postao Amerikanac. Iako je decenijama živeo u Sjedinjenim Državama, glumac rođen u Britaniji nikada nije dobio američko državljanstvo.\nTo ga je možda spasilo od najtežih posledica lova na veštice -makartizama koji je sredinom XX veka rasturio Holivud. Činjenica da Čaplin nije bio Amerikanac je takođe imala još jednu iznenadnu i zapanjujuću posledicu. U septembru 1952. godine, američka vlada je praktično prisilila Čaplina na izgnanstvo.\nNajčešće je bio kritikovan zbog sklonosti ka razvodima i novim ženidbama sa maloletnim, ili jedva punoletnim devojkama. Dva puta je oženio šesnaestogodišnjakinje, a treći put je zamalo izbegao prekršaj, jer je sačekao da njegova četvrta žena Una, napuni 18 godina. Možda najžešće kritike su usledile kada su novine počele da izveštavaju o njegovoj umešanosti u tužbu za utvrđivanje očinstva, skoro deceniju pre nego što je proteran iz zemlje. (Iako bi test krvi na kraju utvrdio da beba nije njegova, ipak bi mu bilo naloženo da plaća alimentaciju.)\nTokom kasnih 1940-ih, Hladni rat i crvena bojazan su svima bili na umu. U Holivudu je taj strah materijalizovan crnom listom - spiskom ljudi kojima je bilo zabranjeno da rade u industriji zabave pod sumnjom da su naklonjeni komunistima. Najekstremniji događaj bilo je suđenje Holivudskoj desetorici 1948. godine koje se završilo zatvaranjem 10 reditelja, scenarista i producenata zbog odbijanja saradnje sa Komitetom za neameričke aktivnosti Predstavničkog doma.\nČarli Čaplin je odlučno odbijao bilo kakvu vezu sa komunizmom. "Ne želim da pravim nikakvu revoluciju, sve što želim je da napravim još nekoliko filmova. Možda bih zabavio ljude. Nadam se", govorio je.\nTokom prethodne decenije, neki od Čaplinovih filmova imali su politički ton. Veliki diktator je 1940. godine, na primer, kritikovao Hitlera i Musolinija. "Želim da vidim povratak pristojnosti i ljubaznosti. Ja sam samo ljudsko biće koje želi da vidi u ovoj zemlji pravu demokratiju", rekao je Čaplin povodom filmova.\nČaplinovo sveukupno nemoralno ponašanje svakako nije pomagalo, a pojedinci su ukazivali na njegov film Moderna vremena iz 1938. godine, koji je bio satira na račun industrijalizacije. Taj film je pojedince naveo da zaključe kako Čaplin simpatiše komunizam.\nU čitavu priču bila je uključena i Heda Hoper, uticajna kolumniskinja, bliska sa direktorom FBI-ja J. Edgarom Huverom. "Hoper i Huver su sarađivali. Ona mu je prosleđivala dokaze iz trač rubrika, a on njoj informacije koje je želeo da budu objavljene. Bili su ujedinjeni u cilju da unište Čaplina za koga su verovali da je opasno uticajan jevrejski komunista", kaže Karina Longvort u svom podkastu You Must Remember This.\nČaplin je odbijao da sarađuje. Iako ga je ovaj ekstremni razvoj događaja sigurno šokirao, iako to nikada nije javno rekao, on se za tako nešto potajno pripremao. Pre nego što je krenuo na put, obezbedio je da Una, kao američki državljanin, ima pristup svim njegovim bankovnim računima.\nČarli Čaplin i Una ONil Čaplin\nIzvor: Jacques Cuinières / Roger Viollet / Profimedia\nSjedinjene Države su možda bile njegov dom skoro četiri decenije, ali nije želeo da sarađuje u lovu na veštice.\nČaplin je, pristao u Sautemptonu pet dana nakon što je obavešten zabrani ulaska. U luci ga je dočeala publika koja je skandirala. Kasnije tog dana, ponovo je negirao bilo kakvu pripadnost komunistima.\nUprkos tome, britanski komunisti su rado pozdravili zvezdu, čak i ako on nije želeo ništa da ima sa njima. Komunističke novine u Londonu su štampale pismo dobrodošlice: "Njegovi filmovi su ismevali velikane i diktatore, uzdigli običnog čoveka protiv bogatih. Sada svetske siledžije prete svetskom klovnu".\nČarli Čaplin komunizam holivud