KAKO DO POSLA U INOSTRANSTVU - KANAĐANI TRAŽE VOZAČE KAMIONA\nKANAĐANI TRAŽE VOZAČE KAMIONA\n(Preuzeto iz Politike 26.09.2006.)\nPoslodavac iz Kanade doći će 16. oktobra u Srbiju u nameri da pronađe i angažuje 50 vozača C i E kategorije, sa znanjem engleskog jezika, koji bi „u talasima" do kraja ove godine mogli da počnu sa radom. Oni će biti angažovani na neodređeno vreme i u Kanadi je obezbeđen kako posao, tako i smeštaj za njihove porodice. Takođe će već danas pet mesara, dva automehaničara, 10 bravara, četiri autolimara i po tri pekara i montera potaisati ugovore o radu u Sloveniji na period od jedne do četiri godine. Za nekoliko meseci biće posla i za 300 građevinaca u Nemačkoj, koji će raditi na industrijskim devet meseci, zatam imati pauzu od tri meseca i po želji potom nastaviti posao ili odustati od povratka u Nemačku...\nSve ovo nam je ispričao Mišo Dedović, vlasnik DOO „Siter" iz Novog Sada, privatne agencije koja se već izvesno vreme, između ostalog, bavi i angažovanjem naših ljudi voljnih da rade u inostranstvu. On pri tom tvrdi da, recimo, u Kanadi u ovom času hiljade teških kamiona, šlepera i cisterni stoji, jer nema dovoljno kvalifikovanih vozača, zbog čega će „Siter" od oktobra ove do kraja naredne godine obezbediti posao za 6.740 vozača, doduše ne samo iz naše zemlje već i iz Makedonije, Bugarske, Italije, BiH.\nOd kraja prošle godine ta agencija je delimično i u saradnji sa Ministarstvom rada uspela da zaposli 24 radnika u Sloveniji, 40 zidara i armirača u Nemačkoj a oko 30 u Austriji, kao i osmoro medicinskih radnika u Libiji. Agencija zapošljava sve struke - od običnih radnika, automehaničara, varilaca i mesara, preko inženjera šumarstva, do doktora nauka. Privatne agencije za zapošljavanje počele su, inače, u Srbiji da niču početkom ovog milenijuma. Tako je Nacionalna služba zapošljavanja (NSZ) u njima dobila pravu konkurenciju. Jesu li, pri tom, naši radnici kad odu u inostranstvo sasvim i zaštićeni?\nNovi zakon o zapošljavanju i zaštiti naših radnika u inostranstvu biće uskoro usvojen i njime će biti predviđeno pod kojim uslovima stranci ovde mogu da nađu posao - ističe Tatjana Bukumirić-Katić, pomoćnik ministra u Sektoru za zapošljavanje. Ona objašnjava da ovo ministarstvo već uspešno sarađuje sa nekoliko domaćih privatnih agencija, koje pomažu da se, posle sklopljenih sporazuma sa određenom državom, pronađe odgovarajući profil radnika i omogući im dobijanje dozvola za rad u inostranstvu. Problem je, međutim, što naši ljudi ne dolaze kod savetnika NSZ, ne koriste kompjutere u filijalama NSZ i veb-stranice preko kojih mogu dobiti aktuelne podatke o novim radnim mestima i profilima koji se traže u stranim zemljama.\nKada neka strana zemlja izrazi potrebu za angažovanjem naših radnika, mi objavimo konkurs i pomažemo im u dobijanju neophodne dokumentacije, a poslodavci isplaćuju kompletne troškove odlaska, osiguranja itd. To je slučaj u poslednje vreme sa Libijom, Kuvajtom, Kanadom. Ministarstvo takođe i prati rad naših ljudi u inostranstvu. Obraćamo pažnju i na angažovanje naših radnika preko privatnih agencija, potom, i na različite vidove pojedinačnog zapošljavanja, ukoliko je za angažovanje određenih profila radnika potrebno zeleno svetlo ministarstva.\nTehnička, naučna saradnja i odlazak stručnjaka na određeno vreme takođe se odvijaju preko ministarstva. Trenutno se osim vozača za Kanadu, traže i lekari za Alžir, ali i stručnjaci najrazličitijih struka za Belorusiju. „To je i za mene bilo vrlo iznenađujuće, jer je poznato da veliki broj radnika upravo iz Belorusije, Letonije, Estonije i Poljske odlazi u zemlje EU", kaže pomoćnica ministra. - Privatae agencije, međutim, nemaju pravo da angažuju inostranu radnu snagu u Srbiji. Kod nas dolaze Rumuni i Bugari koji su najviše zainteresovani za poljoprivredne radove. Nevolja je, međutim, kad neki privatnici, kao što je to učinio jedan iz Požarevca, preko Bosne „izvezu" naše radnike u Libiju. U tom slučaju mi nismo u situaciji da ih zaštitimo, iako oni, ako im se nešto dogodi ili budu prevareni, opet dođu kod nas i traže pomoć - ističe Tatjana Bukumirić-Katić.\nRubrika za naivne\nLjubomir Gajić, vlasnik agencije „Biznis kontakt" iz Beograda, od marta 2002. godine postao je angažovano lice za rad u Nemačkoj sa predstavništvom u Štutgartu. Cifra od 2.320 radnih dozvola koje mogu da se dobiju mesečno za rad u Nemačkoj, za mnoge je zvučala primamljivo, ali su se mnogi - zatrčali.\nAko građevinci rade preko šest meseci, valja platiti porez, obezbediti „nemačke" plate, posebno naplatiti prekovremeni rad a kazne za eventualni neisplaćeni rad, nenošenje HTZ opreme, itd. Zatim, firma mora imati na računu 22.000 evra, a tu je i 1.500 evra za depozit po radniku, pa sve to puta broj radnika, puta broj meseci - objašnjava Ljubomir Gajić. Naši sagovornici se, međutim, slažu da je dosta mešetara, koji ne razmišljaju o izdacima već samo o sopstvenoj zaradi. Na pitanje kako pronalaze radnike i ima li posla i za njih, odgovaraju:\nOkrenite rubriku „Inostranstvo" u „Halo oglasima" i videćete poslodavce koji objave samo svoj mobilni telefon. Ima i onih koji daju broj stabilnog telefona, ali uskoro zatvore „firmu" i posle nekoliko meseci na tim stranicama ih već - nema!\nDatum postavljanja vesti: 27.09.2006.\nBroj glasova: 153\npre 2 meseca i 17 dana\nTražim posao mesara0649393361\nTrazim posao vozaca b-c kat.dugogodisnje iskustvo trenutno nezaposlen porodican ozbiljan itd.zainteresovan sam za rad u njemackoj od jezika znam engleski iz sarajeva sam mozete me kontaktirati na mob:38762304165 Almir.\nPostovani..... vozac sa iskustvom potreban posao.\nHello Jenny.. The best areas are trades and engineering. Finance is also not bad. You can check for youself on sites like jobsaloon.com and www.jobbank.gc.ca\nwhat are the best professions to get a job in Canada in?\nZanima me posao kuvara, imam iskustva 15 godina u istom, ovo je moj kontakt tel. 060 148 43 43\npre 2 godine i 1 dan\nTrazim posao vozaca, imam iskustva i polozene B, C i E kategorije. Imam 29 godina, odovoran sam i vredan u svakom poslu. Posedujem EU hrvatske papire. Mozete me kontaktirati na mail sladjanavignjevic@yahoo.com\npre 2 godine i 26 dana\nvozac kamiona vec 6 godine slepera,kipera ,miksera,trazim posao vozaca u kanadu\nImam iskustva u voznji C i E kategorije, imam 30 god i interesuje me Kanada. Hvala. 0640644146\nTrazim posao mesara imam 35 god. I 17 god. Radnog iskustva. Posedujem vozacku sa b , c ,e kategorijama.


Kako ugraditi DAO i izdati tokene da biste bili spremni za prikupljanje novca od VC-a – Woodworkingplansgeek\nHome/bankarstvo/Kako ugraditi DAO i izdati tokene da biste bili spremni za prikupljanje novca od VC-a\n0 48,519 5 minuta citanja\nDAO, ili decentralizovana autonomna organizacija, je organizacija zasnovana na mreži koja postoji i funkcioniše bez jednog lidera ili upravljačkog tela. DAO se pokreću pomoću koda napisanog na blokčejnu kao što je Ethereum (ETH) i poseduju ih i njima upravljaju ljudi koji ih koriste.\nPostoji mnogo različitih tipova DAO-a, ali svi imaju jednu zajedničku stvar: oni su decentralizovani, što znači da odluke o budućnosti organizacije odlučuje kolektivna grupa, a ne pojedinac.\nOva decentralizacija je ono što DAO čini obećavajućim, jer teoretski uklanja mogućnost korupcije ili manipulacije od strane jednog entiteta. Pametni ugovori (a ne ljudi) izvršavaju odredbe i uslove organizacije, čineći ih neverovatno efikasnim i otpornim na promene.\nKako funkcioniše DAO?\nDAO je kolekcija pametnih ugovora koji žive na blokčejnu Ethereum. Ovi ugovori međusobno deluju kako bi formirali organizaciju. Napisane su tako da svako na svetu može da ih koristi.\nKod za DAO je javan i svako može da ga pogleda da vidi kako funkcioniše. Ova transparentnost je jedna od ključnih karakteristika DAO-a. U poređenju sa tradicionalnim organizacijama, DAO su mnogo efikasniji jer nema potrebe za posrednikom ili centralnim autoritetom.\nJoš jedna ključna karakteristika DAO-a je da je autonoman, što znači da može da radi bez ljudske intervencije. Ovo je omogućeno korišćenjem pametnih ugovora, koji mogu automatski da izvršavaju zadatke prema programiranim pravilima.\nDAO su samoupravni i samoodrživi, što znači da mogu da nastave da postoje i rade čak i ako prvobitni kreatori više nisu uključeni. Ovo je još jedna prednost korišćenja pametnih ugovora. Oni osiguravaju da DAO nastavi da prati svoja prvobitna pravila čak i ako se ljudi koji ga vode promene.\nNeki od najpoznatijih DAO tokena i platformi su Unisvap (UNI), Aave (AAVE), Compound (COMP), Maker (MKR) i Curve DAO.\nKoraci za prikupljanje novca od VC-a nakon uključivanja DAO-a\nNapišite beli papir\nNakon što ugradite svoj DAO, moraćete da napišete beli papir. Bela knjiga je suštinski dokument koji objašnjava šta je vaš DAO, šta radi i kako funkcioniše. Trebalo bi da bude jasno, sažeto i lako razumljivo.\nVaša bela knjiga će se koristiti za ubeđivanje potencijalnih investitora da podrže vaš DAO, tako da je važno osigurati da je dobro napisan i ubedljiv. Da bismo vam pomogli da počnete da pišete belu knjigu vašeg DAO-a, pogledajte naš detaljni vodič ovde.\nPored belog papira, takođe ćete morati da napravite špil. Pitch deck je kratka prezentacija koja daje pregled vašeg DAO-a i njegove svrhe.\nVaš teren treba da bude jasan, vizuelno privlačan i lak za praćenje. Takođe bi trebalo da sadrži informacije o vašem timu, vašem dosadašnjem napretku i vašim planovima za budućnost.\nSledeći korak u prikupljanju novca za vaš DAO je kreiranje veb stranice. Vaša veb stranica treba da bude profesionalna i informativna. Trebalo bi da sadrži vašu belu knjigu, kao i sve druge relevantne informacije o vašem DAO-u.\nObratite se VC-ovima\nKada napravite belu knjigu, prezentaciju i veb lokaciju, možete početi da se obraćate rizičnim kapitalistima ili VC-ima. Kada kontaktirate VC, važno je da budete jasni o svojim ciljevima i onome što tražite.\nNeki VC mogu biti zainteresovani za ulaganje u vaš DAO ako veruju u njegovu misiju. Drugi su možda više zainteresovani za finansijski povrat koji bi im dalo ulaganje u vaš DAO.\nPovezano: Finansiranje rizičnog kapitala: Vodič za početnike za VC finansiranje u kripto prostoru\nTakođe je važno zapamtiti da su VC zauzeti ljudi. Oni primaju stotine predloga svake nedelje, tako da morate da obezbedite da se vaša prezentacija ističe.\nKada nađete VC zainteresovanog za ulaganje u vaš DAO, moraćete da pregovarate o uslovima ulaganja. Ovo uključuje iznos novca koji će VC uložiti i udeo u kapitalu koji će dobiti zauzvrat.\nVažno je zapamtiti da ste u jakoj poziciji kada pregovarate sa VC-ima. Na kraju krajeva, oni su ti koji su zainteresovani da ulažu u vaš DAO. Kao takav, trebalo bi da težite uslovima koji su povoljni za vas i vaš tim. Ovo uključuje dobijanje velikog udela u kapitalu i visoku procenu vašeg DAO-a.\nZaključivanje ugovora je važan korak u prikupljanju novca za vaš DAO. Nakon što ste pregovarali o uslovima investicije, moraćete da zatvorite posao. Ovo podrazumeva potpisivanje ugovora sa VC-om, kao i primanje dogovorenog iznosa novca. Dobra je ideja da advokat pregleda ugovor pre nego što ga potpišete.\nKada završite posao i primite investiciju, moraćete da koristite novac mudro. To znači da ga potrošite na način koji će pomoći vašem DAO-u da postigne svoje ciljeve. Neke od stvari za koje biste mogli da iskoristite novac uključuju zapošljavanje zaposlenih, marketing vašeg DAO-a i razvoj novih funkcija.\nTakođe je važno da zapamtite da ćete morati da obavestite VC o tome kako koristite novac. Iz tog razloga, uverite se da se vaši troškovi i napredak pravilno prate.\nNa kraju ćete morati da vratite VC. Ovo može biti putem prodaje vaše kompanije, inicijalne javne ponude (IPO) ili druge izlazne strategije. Otplata VC-a je važan korak u životnom ciklusu DAO-a. To je takođe dobar način da im pokažete da ste posvećeni svom poslu i da verujete u njegovu budućnost.\nMogu li DAO zameniti VC?\nDa li su DAO održiva zamena za rizične kapitaliste? Odgovor je da zavisi. VC obično ulažu u kompanije u ranoj fazi i pomažu im da rastu kroz obezbeđivanje kapitala, mentorstva i veza.\nDAO mogu da pruže neke od istih usluga, ali nisu pogodne za ulaganje u kompanije u ranoj fazi. To je zato što su DAO decentralizovani i ne mogu da donose brze i odlučne odluke.\nVC, s druge strane, su centralizovani i mogu donositi brze odluke koje pomažu kompanijama u ranoj fazi rasta. Dakle, dok DAO mogu da pruže neke od istih usluga kao VC, oni nisu savršena zamena. VC je verovatno bolji izbor ako tražite organizaciju za ulaganje u kompanije u ranoj fazi.\nHibridna budućnost DAO-a i tradicionalnih VC-a\nDAO su nov i inovativan način organizovanja ljudi i resursa. Iako ne mogu tačno da zamene tradicionalne VC, mogu potencijalno da poremete industriju.\nVerovatno ćemo videti budućnost u kojoj DAO i tradicionalni VC rade zajedno kako bi podržali rast kompanija u ranoj fazi. Na primer, DAO bi mogao da obezbedi kapital i resurse, dok VC obezbeđuje mentorstvo i veze.\nTakav hibridni model bi omogućio kompanijama u ranoj fazi da izvuku najbolje iz oba sveta: kapital i resurse koji su im potrebni za rast, kao i mentorstvo i veze koje su im potrebne da bi uspele.\nVC DAO već postoje, što dokazuje da je takav model moguć. Jedan primer je LAO, DAO rizičnog kapitala. Fokusira se na blokčejn projekte u ranoj fazi zasnovane na Ethereum-u (ETH) i do sada je finansirao preko 30 projekata. Način na koji to funkcioniše je da upravljanje ostaje funkcija blokčejna dok spoljni provajder usluga brine o administrativnim i pravnim procedurama.\nJoš jedan dobar primer je MetaCartel Ventures, privatni VC DAO i spin-off fonda za grantove Ethereum ekosistema, MetaCartel. Ogrankom VC DAO upravlja odbor „magova“, koji obavljaju funkcije kao što su predstavljanje predloga ulaganja, dužna pažnja i glasanje o predlozima. Oni trenutno uglavnom finansiraju decentralizovane aplikacije i protokole u ranoj fazi.\nKripto razmena FTKS pokreće NFT tržište za korisnike iz SAD\nCardano će se novom inicijativom otvoriti za razvoj Ethereum Soliditi\nRipple traži direktora da se poveže sa centralnim bankama oko igitalne valute\nPariska Blockchain nedelja, dan 1: Najnovija ažuriranja Cointelegraph tima na terenu


Sinoć je u niškom Sabornom hramu svečano otvoren sedmi Međunarodni festival duhovne muzike „Muzički edikt" pod pokroviteljstvom Njegove Svetosti Patrijarha srpskog G. G. Porfirija, a sa blaogslovom Njegovog Preosveštenstva Episkopa niškog G. G. Arsenija.\nKako su potvrdili u PU Niš, policija je juče dobila prijavu da je muškarac zadao udarac u glavu ženskoj osobi, koja je kasnije prevezena u Urgentni centar. Njemu izdata zabrana prilaska i naredba udaljenje iz stana, po najnovijem zakonu o porodičnom naselju. Obavešteno je Osnovno javno tužilaštvo i radi se na utvrđivanju više činjenica i podataka u vezi sa slučajem.\nGradonačelnica Niša Dragana Sotirovski i Njegova ekselencija ambasador Arapske Republike Egipat Amr Alguvejlij dogovorili su se da privredna delegacija Egipata poseti Niš u drugoj polovini jula ove godine.\nPredsednik Srpskog pokreta Dveri Boško Obradović boravio je protklog vikenda u Nišu i nizom "spontanih" aktivnosti sa svojim saradnicima pokušao da približi građanima Niša svoji "politiku".\nBranje šumskih plodova predstavlja solidan izvor prihoda jer za desetak dana, koliko traje kampanja berbe divljih voćnih plodova, veštiji i organizovaniji berači u Topličkom okrugu mogu dnevno da zarade i do 100 evra.\nOvde možete pogledati cene poljoprivrednih proizvoda na pijacama JP "Tržnica" u Nišu za 20. jun 2021. Cenovnik se odnosi isključivo na pijačne tezge, ne na prodavnice i mlekare u okviru niških pijaca\nHurgada prilika koja se ne propušta\nOdlazak na letovanje savršen je način da se pruži odmor nakon obimnih poslovnih obaveza. Odabir Egipat Hurgada letovanje kao ciljnu destinaciju, danas predstavlja gotovo nenadmašan izbor koji spaja lepo i korisno – neverovatne mogućnosti za relaksaciju i uživanje, uz obilazak znamenitosti i upoznavanje peščanih i pustinjskih krajeva sveta.\nFakultet sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Nišu, danas je imao svoju promociju na 34. Beogradskom maratonu.\nDanas je u Gradskoj kući održana konferencija za novinare povodom predstojećeg Međunarodnog festivala duhovne muzike „Muzički edikt“\nPrema najnovijim informcijama u Srbiji je u poslednja 24 časa registrovano 88 novih slučajeva koronavirusa, među 7.992 testirana uzorka.\nU Jagodini tokom vikenda je održan Internacionalni "Dens festival". Preko 1.500 plesača je učestvovalo na ovom festivalu, a Plesni klub Bum 018 iz Niša je ostavrio veoma zapažen uspeh.\nLeto na severnoj Zemljinoj hemisferi zvanično je počelo jutros u 5 časova i 32 minuta, dok je na južnoj hemisferi u isto vreme počela zima.\nDarko Bulatović Koronavirus Tržnica JP Skupština grada Niša Radnički FK Klinički centar Klinički centar Niš poplava košarka investicije saobraćaj Vladičin Han Goran Cvetanović Aleksandar Vučić policija saobraćajna nezgoda Prokuplje Pirot Dom zdravlja DS SPC fudbal Aleksinac recept Zoran Perišić Leskovac studenti Kuršumlija Dragana Sotirovski Vlada Republike Srbije Niška Banja Vranje ubistvo Južna Srbija Info Gradina SNS Medijana gradska opština Preševo Niš Beograd


Željena cifra na vagi ne znači i zdravlje - oradio.rs\nŽeljena cifra na vagi ne znači i zdravlje\nIz godine u godinu sve je popularnija zdrava ishrana. Gotovo na svakom ćošku možemo videti natpise – bez glutena, bogato proteinima, niska energetska vrednost... Ljudi odvajaju velike svote novca kako bi kupili baš taj najzdraviji proizvod. Međutim, često je cilj toga samo smršati, a ne zaista konzumirati zdrave namirnice.\nU toj trci vrlo često podlažemo zabludama. Verujemo dobro osmišljenim reklamama, popularnim dijetama, ali i neretko se vodimo samo time da gledamo koliko određena namirnica ima karorijsku vrednost, što je veoma pogrešno.\nPrva i veoma raširena zabluda je da su light proizvodi zdravi i da ćemo uz njihovu pomoć brzo izgubiti kilograme. Nažalost, to nije tačno. Proizvodi koji ne zadrže šećer imaju druge zaslađivače koji daju slatkoću proizvodu i koji zavaravaju telo da je dobilo hranu bogatom energijom. Kada organizam shvati da je prevaren, dobija želju za pravim šećerom i tada nastupa velika glad. Time je postignut gori efekat.\nRašireno je i mišljenje da svi šećeri goje. Istina je da samo prosti šećeri izazivaju gojaznost i to ukoliko se konzumiraju u velikoj količini. Složeni šećeri mnogo se sporije razlažu u organizmu i na taj način doprinose osećaju sitosti.\nJoš jedna stvar u kojoj mnogi greše jeste da misle da mogu da jedu proteina koliko žele. Svakako da oni održavaju i leče tkiva, ali prekomeran unos dovodi do viška kilograma. Potrebno je da unosete onoliko proteina koliko vam je zaista potrebno, u zavisnosti od kilaže i fizičke aktivnosti.\nKada je reč o proteinima, mnogi greše misleći da ih je moguće pronaći jedino u mesu. Međutim, veliki broj biljnih namirnica obiluje proteinima. Orašasti plodovi, pečurke, mahunarke, pogotovo pasulj, bogati su izvori ovog graditelja mišića. Mnogi nutricionisti navode da je moguće zadovoljiti potrebe organizma za proteinom konzumirujući samo voće, povrće i žitarice. Naravno, ukoliko svaki obrok bude sadržao ove sastojke.\nNažalost, zastupljena je i zabluda o tome da ne možete da smršate ukoliko ne izbacite ugljene hidrate. Možda ćete brže izgubiti kilograme ukoliko ih eliminišete, ali to ne znači da je takav način ishrane zaista zdrav. Ugljeni hidrati su veoma važni za naš organizam, predstavljaju njegovo gorivo i on teško funkcioniše ukoliko ih totalno izbegavate. Konzumirajte ih, ali trudite se da to bude u jutarnjim časovima.\nNije retkost ni da mnogi misle da su jaja nezdrava. Takvo mišljenje vlada zbog velike količine holesterola koji ova namirnica poseduje, međutim, on u organizmu povećava procenat dobrog holesterola. Takođe, jaja su puna vitamina, minerala, ali i antioksidanta. Zato, nemojte izbegavati ovaj izvor proteina, sem ukoliko nemate neki probavni problem.\nMožda i najopasnija zabluda je da možemo koliko hoćemo da unosimo brzu i nezdravu hranu, ukoliko sve te kalorije sagorimo u toku dana. Da, ovim načinom nećete se ugojiti, ali ćete naneti itekako veliku štetu organizmu. Zbog takve ishrane on neće moći da crpi potrebne vitamine i minerale za fukncionisanje, a prekomerna fizička aktivnost dodatno će iscrpiti organizam. Potrebno je ponekad razmisliti o tome da li željena brojka na vagi nužno znači i zdravlje.\nTata lansirao Đenku\nŽelite da odete u stilu? Večnost na Mesecu košta 12.500 dolara.\nRestriktivne internet dijete ugrožavaju zdravlje\nDržanje dijete nije nova stvar. Sa pojavom interneta, navodno, nikada nije bilo lakše smršati nekoliko kilograma. Većina tih predloženih ishrana…


Hama Star 63 Tripod + torba - 04163 - Stativi | Gigatron\nIzaberi gradBeogradNišKragujevacZrenjaninJagodinaKruševacSmederevoNovi SadSomborKikindaLoznicaPirotZaječar\nHama - Stativi - Hama Star 63 Tripod + torba - 04163 -\nVeoma dobar stalak. Koristim ga kao držač za web kameru. Lako se postiže željeni kadar. Preporuka za kupovinu.\nMožda je mogao biti malo masivniji, bio bi još stabilniji.\nIzuzetno zadovoljan kvalitetom i funkcionalnošću, a posebno mogućnošču postavljanja na nepristupačnim terenima. Cena vrlo korektna.\nPitanja i odgovori (17)\nPostovani da li moze kamera Sony cyber shot 20.1 mega pixela 35x zoom da se prikaci na ovaj tripod\nPoštovani, pozovite naš Haloshop na 011 44 14 000 ili pišite na adresu prodaja@gigatronshop.rs i kolege će Vam proveriti da li je tripod kompatibilan sa pomenutom kamerom.\nPostovani, da li ovaj drzac moze da se rotira ?da objektiv aparata gleda na dole? Pozdrav\nPoštovani, može ali kao što je i na slici, ne može više da se nagne ka zemlji.\nNATIONAL GEOGRAPHIC NGPH001,\nStativ niže klase sa trostranom glavom. Idealan za foto entuzijaste koji traže lagan stativ koji može da nosi do 3 kg foto opreme. Video glava poseduje mogućnost 3 nezavisna pomeranja i 3 libele za lakše fotografisanje arhitekture, pejzaža i portreta.\nOvaj stativ sa video glavom dolazi u paketu sa vrećom za nošenje.\nVisina sklopljenog stativa\nMehanizam brze bravice\nMONDO dušek na naduvavanje Hello Kitty Ženski, 3+ godina\nHUAWEI P40 Pro 8/256GB - Crna - 6.58", 8 GB, 256 GB, 50 Mpix + 16 Mpix + 8 Mpix + 3D senzor dubine\nHard disk SEAGATE 2TB, 2.5", SATA III, 128MB, 5400rpm, Barracuda - ST2000LM015 Interni, 2.5", SATA III, 2TB HDD\nBRAUN Epilator SES 7-870 SensoSmart Bela/Srebrna, 2 brzine\nORAL-B Zamenska glava za elek. četkicu za zube Bela\n17Pitanja i odgovori


Tisuće ponovno na ulicama Tel Aviva traže odlazak izraelskog premijera Netanyahua: "Bibi je sramota! On je ministar kriminala!" | advance.hr vijesti\n17. Prosinac 2017. | 16:54\nTisuće ponovno na ulicama Tel Aviva traže odlazak izraelskog premijera Netanyahua: "Bibi je sramota! On je ministar kriminala!"\nTisuće Izraelaca jučer su još jednom izašle na ulice Tel Aviva kako bi zahtijevali ostavku premijera Benjamina Netanyahua kojeg se proziva za korupciju. "Bibi je sramota!", uzvikivali su prosvjednici, a neki su nosili transparente na kojima je pisalo "ministar kriminala". VIDEO: Prosvjed u Tel Avivu, reportaža Izvori navode kako se tijekom jučerašnjeg dana oko 10,000 anti-vladinih prosvjednika okupilo na Rothschild bulevaru u centru Tel Aviva. Ovo je već treći vikend u nizu da prosvjednici izlaze na ulice tražeći ostavku premijera Netanyahua. "Volimo ovu zemlju. Zato i ne možemo dozvoliti da se ova korupcija nastavi i da nam naši lideri lažu", rekao je Amos Levy, jedan od prosvjednika ...


Bihać: Gospodarstvenik zaprijetio blokadom tvornice s migrantima / Bljesak.info | BH Internet magazin\nBihać: Gospodarstvenik zaprijetio blokadom tvornice s migrantima\nOn je rekao da ima pouzdane informacije da se iz 'Bire' iznosi sirovina koja je također predmet osiguranja i da se ruše pomoćni objekti.\nVijesti / Flash | 19. 04. 2019. u 23:09 Bljesak.info\nIlustracija - ulaz u tvornicu Bira\nCazinski gospodarstvenik Amir Murić najavio je da će u srijedu, 24. travnja, blokirati sve ulaze u bivšu tvornicu 'Bira' u Bihaću gdje se trenutno nalazi prihvatni migrantski centar, da bi zaštitio svoju imovinu.\nKompanija Murića vršila je demontažu strojeva u objektu 'Bire' u Bihaću, a zbog neplaćanja radova postoji sudski spor i pravosnažno rješenje Općinskog suda u Bihaću o zabrani raspolaganja nekretninama i pokretninama 'Bire' do iznosa od 475.000 KM.\nOn je najavio nadležnim institucijama da će u srijedu, 24. travnja, blokirati sve ulaze u 'Biru', da bi zaštitio svoju imovinu, piše Srna. Murić je za 'Klix' izjavio da će na ulaze u prostor bivše tvornice dovesti strojeve i velike količine pijeska, te blokirati kompletan prostor.\nOn je naveo da je o svojoj namjeri obavijestio Vladu Unsko-sanske županije, županijsko Ministarstvo unutarnjih poslova, odjel Federalne uprave policije u Bihaću i Međunarodnu organizaciju za migracije (IOM).\nMurić je dodao da ih je sve obavijestio jer su u jednom dijelu nekretnina koje su predmet sudskog rješenja smješteni migranti, a svi vitalni objekti od trafostanice, ulaza i portirnice i nova hala su predmet sudskog osiguranja.\nOn je rekao da ima pouzdane informacije da se iz 'Bire' iznosi sirovina koja je također predmet osiguranja i da se ruše pomoćni objekti. "Boravkom migranata se uništava i umanjuje vrijednost osigurane imovine", zaključio je Murić, koji je vlasnik firme 'Ald-Murić' iz Cazina.\nTraži se izmještanje migranata iz prihvatnih centara Bira i Miral\nVlak s oko 130 migranata krenuo prema Bihaću, policija u pripravnosti\nGrađani Bihaća prosvjedovali zbog migranata i zatražili gradonačelnikovu smjenu


Freebiking • Pogledaj temu - Banja Herkulane (Rumunija)\nBanja Herkulane (Rumunija)\nod sssasa » 05 Jul 2011, 19:00\n...dopada mi se ova ideja za Rumuniju. Sale posto si ti riznica trekova a i vozao si sa dzipadzijama te terene ima li neka varijanta da se vozamo u okolini banje Herkulane. Cuo da su predeli jako interesantni a i sama banja nakon voznje bi mogla biti dosta interesantna destinacija...e pa sad kao u reklami "mislite o tome"\nRe: Banja Herkulane (Rumunija)\nod bluealek » 05 Jul 2011, 21:21\nhttp://www.stazeibogaze.info/2010/08/14 ... a-tismana/\nU opisu treka sve piše...\nod IRalic » 06 Jul 2011, 12:13\nUh pa to je delimicno ona trasa za koju sam se ranije raspitivao, od Herkulane preko jezera pa dalje na severo-istok (pomenuti trek tu skrece na jugoistok u planine)\nSale,koliko iz opisa treka razumem glavni put sasvim solidan makadam ? Dakle ne bi bilo tehnickih problema sa natovarenm biciklom ?\nNa drugoj strani odnosno dalje putem 66a od Herkulane ka mestu Vulkan nisi prosao ?\nod shebez » 06 Jul 2011, 13:32\nOvo izgleda prilicno interesantno.\nEvo da prilozim jos jedan trek, mozda se napravi neka kruzna tura sa pocetkom i krajem u banji.\nod bluealek » 06 Jul 2011, 16:01\nIRalic je napisao: Sale,koliko iz opisa treka razumem glavni put sasvim solidan makadam ? Dakle ne bi bilo tehnickih problema sa natovarenm biciklom ?\nUpravo tako. Dalje ka Vulkanu nisam prošao, ali to je smer u kome se nastavlja taj solidan makadam, koji je i sa druge strane prilično blagog nagiba i u suštini savršen za bajs. Može tu svašta da se kombinuje i mislim da je čitavo to područje savršeno za organizaciju nekih bajkerskih tura u budućnosti.


Stranci se ubrzano evakuiraju iz Libana - Klix.ba\nSvijet Stranci se ubrzano evakuiraju iz Libana\nStranci se ubrzano evakuiraju iz Libana\n17.7.2006. u 14:33\nDržave Evropske unije, Sjedinjene Države kao i zemlje iz azijsko-pacifičke oblasti počele su organizirano evakuirati svoje građane iz Libana nakon što su se zračni napadi Izraela na tu zemlju nastavili i u ponedjeljak.\nHiljade stranaca je od četvrtka u vlastitom aranžmanu pobjeglo u susjednu Siriju, a u nedjelju je američkim helikopterom prevezen 21 putnik na Kipar, uglavnom neki službenici ambasade SAD-a, kao i američko medicinsko osoblje, saopćili su zvaničnici.\nFrancuska je iznajmila veliki brod koji bi danas trebalo da stigne u Liban i evakuira 1.000 do 2.000 Francuza i ostalih Evropljana na Kipar, a Italija je poslala ratni brod u vode nadomak Bejruta. U Libanu, bivšoj francuskoj koloniji, živi oko 17.000 Francuza.\nVelika Britanija je također poslala ekipu ljudi kao i dva ratna broda u Bejrut koji će evakuirati britanske građane kojih, po riječima glasnogovornika ministarstva vanjskih poslova, ima oko 4.000, kao i 10.000 građana s dvojnim državljanstvom.\nKanada se također sprema za evakuaciju svojih građana, pošto je sedmoro Kanađana poginulo u Libanu otkada su počeli izraelski napadi na tu zemlju. Kanadski ministar vanjskih poslova Peter McKay je saopćio da se oko 16.000 kanadskih građana prijavilo za evakuaciju.\nNjemačka je saopćila da je tokom vikenda evakuirala oko 200 od 1.100 svojih građana, kao i 130 Švicaraca.\nDruge evropske, kao i arapske zemlje poslale su vojne i čarter avione u Siriju kako bi prebacili ljude u svoje zemlje, prenosi Reuters.\nU Bijeloj kući su saopćili da će američka ambasada u Libanu ostati otvorena jer će najnužniji službenici ostati u Bejrutu.\nAustralija, Tajland, Novi Zeland, Japan i Filipini trenutno su u pregovorima s Izraelom kako bi se odredio najsigurniji put za evakuaciju njihovih građana iz Libana. Indonezija je u nedjelju evakuirala 45 svojih građana iz Libana.\nIzrael je prošle srijede napao Liban zbog otmice dvojice izraelskih vojnika, a evakuacija s međunarodnog aerodroma u Bejrutu je onemogućena jer su piste uništene stalnim bombardiranjem.


Najavljena pomoć od 10.000 dinara za prosvetare: Kad leže novac i koliko ljudi će biti obuhvaćeno - Pokazivač\nNajavljena pomoć od 10.000 dinara za prosvetare: Kad leže novac i koliko ljudi će biti obuhvaćeno\nNakon zdravstvenih radnika, zatim zaposlenih u ustanovama socijalne zaštite na red su došli i prosvetni radnici, koji će između Uskrsa i 1. maja dobiti jednokratnu pomoć države od 10.000 dinara. Ono što je sigurno da će novac leći na žiro-račune učitelja i nastavnika u osnovnim i srednjim školama, ali još nema zvanične potvrde da li će novac dobiti i predškolci i zaposleni na fakultetima. U samostalnom sindikatu predškolskog vaspitanja i obrazovanja kažu da su obavešteni da oni neće biti izostavljeni.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić u nedelju uveče je najavio da će sektor prosvete dobiti jednokratnu pomoć države i da će biti obuhvaćeno 133.000 zaposlenih u obrazovanju. O tome se govorilo i pre izbora.\n„Nismo potvrdili da ćemo povećati plate prosvetarima, rekao sam da razmatramo. A dan nakon izbora su me napali. Sada kažem, prosvetari će primiti 10.000 dinara. Svih 133.000 će dobiti novčanu podršku između 1. maja i Vaskrsa, mi to možemo da izguramo i tu pokazujemo koliko smo odgovorni“, rekao je on na TV Pink.\nDa li su svi zaposleni od vrtića do fakulteta ušli u računicu države kada je u pitanju pomoć, još se ne zna. Naime na zvaničnom sajtu Ministarstva prosvete stoji da predškolske ustanove imaju 25.893 zaposlenih, u onovne škole 65.317, srednje 34.010, a u visokom obrazovanju 18.890, što je u ukupnom zbiru 144.110 zaposlenih.\nPrvi put pomoć za prosvetne radnike\nU Uniji sindikata prosvetnih radnika Srbije kažu da je ovo prvi put da su prosvetni radnici dobili pomoć države u kovidu, iako su bili preopterećeni, radili su po ceo dan sa jednog grupom učenika onlajn, sa drugom uživo.\n„Ovo je prvi put za vreme kovida da prosveta dobije pomoć i da nas je neko primetio. Zdravstveni radnici su u nekoliko navrata dobili jednokratnu pomoć, čak i vanredno povećanje plate“, kaže za Euronews Srbija Jasna Janković predsednica Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije.\nOna je dodala da bi najbolje bilo da se ustanovi sistem platnih razreda, te da učitelji i nastavnici ne moraju ništa jednokratno da primaju, već bi to bilo trajno rešenje.\nVrtići se finansiraju iz sredstava lokalnih samouprava, te se i ovog puta postavilo pitanje da li su i oni ušli u računicu države za pomoć.\n„Na osnovu cifre koja se pominje od 133.000 zaposlenih, mislim da su tu ušli i zaposleni u predškolskim ustanovama. Nas ima oko 110.000 u osnovnim i srednjim školama i njih ima oko 25.000 i to je oko 135.000. Po mom mišljenju ovde nije uračunato samo visoko obrazovanje“, navela je Janković.\nPomoć i za zaposlene u vrtićima\nU Samostalnom sindikatu predškolskog vaspitanja i obrazovanja kažu da su iz Ministarstva prosvete jutros dobili usmenu potvrdu da su za pomoć države uračunati i zaposleni u predškolskim ustanovama.\n„Na prošlom sastanku ministar prosvete Branko Ružić rekao je da zaposleni u predškolskim ustanovama ne smeju da budu zaboravljeni. Poslala sam mu jutros mejl i zvao me je pomoćnik ministra da kaže da smo uračunati. To nam je bilo važno jer smo poseban izvor finansiranja, nas finansiraju lokalne samouprave“, pojasnila je Bosiljka Jovanović, predsednica Samostalnog sindikata predškolskog vaspitanja i obrazovanja.\nDodaje da je pomoć dobro došla, ali da je važnije od toga da se izmenu Uredba o koeficijentima za obračun zarada zaposlenih u javnom sektoru, deo koji se odnosi na predškolske ustanove.\n„To je trajno rešenja za nas. Prikupljamo potpise koje ćemo predati čim se formira nova vlada, jer je to jedini način da se zaštite zaposleni u predškolskim ustanovama. Ako vlada prihvati tu našu inicijativu to bi državu koštalo nešto manje od 5 milijardi dinara na godišnjem nivou“, pojasnila je ona.\nNajpre su državnu pomoć od 10.000 dinara dobili zaposleni u zdravstvu polovinom januara ove godine. Zatim su početkom aprila pomoć u istom iznosu dobili zaposleni u ustanovama socijalne zaštite, a sada i zaposleni u prosveti.\npomoć za prosvetare\nPrethodni tekstLela Milosavljević: Ples sa Alojzom\nSledeći tekstBeogradski bečki dečak – Teodor Gregor Ilić


Zašto je prirodni kamen najbolji izbor za kamin - Gradjevinarstvo.rs\n28.09.2017. | Kristine Lofgren | Inhabitat\nStigla je jesen i nema lepšeg osećaja od onog kada sednete ispred kamina, grejete se i slušate vatricu. A kada je u pitanju dizajn kamina, prirodni kamen je jednostavno najelegantniji, najizdržljiviji i najefikasniji materijal. Prirodni kamen zadržava toplotu bolje od bilo kog drugog i praktično ne zahteva neko posebno održavanje i izuzetno je otporan na habanje. Povrh toga, može da trpi ekstremne temperature i nema problema sa truljenjem niti vlagom kao drugi materijali. Bilo da je vreme da rekonstruišete svoj postojeći kamin ili izgradite novi, sledeće informacije vam mogu pomoći da saznate zašto je prirodni kamen ujedno i „najzelenijiji“ izbor.\nSlika 1. Kamin od prirodnog kamena (foto: M S International, preuzeto sa www.inhabitat.com)\nPrirodni kamen apsorbuje, skladišti i zrači toplotu, tako da može stvarno poboljšati efikasnost vašeg doma jer toplota vatre greje prostor. Mermer i krečnjak su naročito dobri za apsorpciju toplote, a granit je naročito dobar u sprovodenju toplote. Bazalt i steatit (soapstone) su pogodni za skladištenje i sporije oslobađanje toplote u dužem vremenskom periodu.\nSlika 2. Kamin od prirodnog kamena (foto: Deposit Photos, preuzeto sa www.inhabitat.com)\nPrirodni kamen je izuzetno jednostavan za održavanje - dovoljno je obrisati ga tkaninom i izgledaće kao nov. Neki kamen, poput mermera je porozan, tako da bi moglo da se razmisli o njegovom zaptivanju kako bi se sprečila nečistoća ili hvatanje gareži. Bez obzira na vrstu kamena koji se koristi, moći ćete da provedete vreme uživajući u njemu bez preteranog razmišljanja o njegovom čišćenju i održavanju.\nSlika 3. Kamin od prirodnog kamena (preuzeto sa www.inhabitat.com)\nPrirodni kamen je jedan od najstarijih građevinskih materijala na svetu i izuzetno je dugotrajan. Samo pogledajte drevne građevine širom sveta na kojima je opstao kamen, dok su drugi materijali izbledeli i nestali. Neke kamene površine imaju dug životni vek bez gubitka u sjaju, dok drugi, poput krečnjaka, vremenom postaju lepši.\nSlika 4. Kamin od prirodnog kamena (preuzeto sa www.inhabitat.com)\nPrirodni kamen je poznat po tome što je praktično neuništiv. Može da se nosi sa habanjem, ne raspada se i izuzetno je otporan na oštećenje nastalo usled vode i buđi. Zbog toga ljudi koriste kamen za najizloženija mesta - kuhinju (radna ploča), podove, kupatilo i kamin.\nSlika 5. Spoljni kamin od prirodnog kamena (foto: Marmiro Stones, preuzeto sa www.inhabitat.com)\nIako možete izabrati bilo koji prirodni kamen za kamin, postoji nekoliko opcija koje su posebno pogodne za prostor. Krečnjak i steatit su čisti i jednostavni, sa modernijim osećajem, dok je škriljac izuzetno izdržljiv s rustičnim elementima. Mermer ima lepotu koju je nemoguće kopirati a može biti izbrušen ili sjajan u zavisnosti od želje. Granit je sjajan izbor za bilo koji savremeni prostor i spada u najteže i najsnažnije kamenje. Međutim, ukoliko volite nešto dramatičnije, ne možete pogrešiti sa bogatom teksturom kvarcita.\nSlika 6. Kamin od prirodnog kamena (preuzeto sa www.inhabitat.com)\nKamen prirodni Kamini


OMARSKA: LAKTAŠI 3:1 - VIDEO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nOMARSKA: LAKTAŠI 3:1 – VIDEO\nadmin March 15, 2019 OMARSKA: LAKTAŠI 3:1 – VIDEO2019-03-15T18:17:21+01:00 Sport\nOmarska je na proljećnoj premijeri savladala Laktaše sa 3-1. Viđena je utakmica sa dva različita poluvremena. U prvom poluvremenu Omarska je odigrala najbolju utakmicu u poslednjih nekoliko godina, a u drugom poluvremenu viđena je mnogo slabija igra.\nOd prve minute Omarska je krenula zaista furiozno. Već u prvim minutama Rosić i Krecelj propuštaju dvije izvrsne prilike, a u 16 minutu Višić sjajno šutira, ali pogađa prečku. Gosti su odoljevali do 20.minuta, a tada je Rosić postigao evrogol iz slobodnog udarca sa dvadesetak metara. Sjajnim udarcem je pogodio same rašlje i odlični golman Bekić je bio nemoćan. I poslije postignutog gola Omarska je nastavila sa napadima. U 30. minutu nova odlična prilika za Krecelja, ali Bekić brani i ovaj pokušaj, te lopta završava u korneru. Nakon kornera, najviši u skoku na prvoj stativi je Rosić koji postiže i drugi gol za Omarsku.\nNapadi Omarske su se nastavili i nakon drugog gola, a dominaciju Omarske je krunisao Višić golom u 37. minutu, koji je pogodio mrežu Laktaša nakon povratne lopte koju je odigrao Panić. U poslednjim trenucima prvog poluvremena napadač gostiju Uroš Stamenković je umakao odbrani Omarske nakon jednog centaršuta i smanjio na 3-1. Na poluvrijeme se i otišlo sa tim rezultatom, a da na golu Laktaša nije stajao raspoloženi Bekić Omarska bi otišla na odmor sa mnogo ubjedljivijom prednošću.\nU drugom poluvremenu potpuno druga priča. Izgledalo je da je primljeni gol uticao na igrače Omarske, da se nepotrebno uvukla nervoza, pa nije viđena ni izbliza kvalitetna igra kao u prvom poluvremenu. I u takvoj igri Omarska je imala nekoliko prilika, a treba izdvojiti šut Panića koji je pogodio stativu. U finišu utakmice Vladan Anđić je nepotrebno napravio dva gruba prekršaja, te je zbog dva žuta kartona isključen u 78. minutu. Ipak, i pored grača više, gosti nisu uspjeli ugroziti gol Omarske, tako da je utakmica mirno priivedena kraju i Omarska je došla do vrijedne pobjede. Ovo je peta uzastopna prvenstvena pobjeda Omarske, i po tom parametru Omarska je ekipa u najboljoj formi u ligi.\nU sledećem kolu Omarska gostuje kod Proletera u Tesliću, a Laktaši će dočekati Slogu iz Doboja.\nOmarska: Laktaši 3:1\nSudija: Žarić Dragan (Kotor Varoš)\nStrijelci: Rosić u 20. i 32., Višić u 39.za Omarsku, Stamenković u 44.minuti\nŽuti kartoni: Nišević, Panić (Omarska), Telić (Laktaši)\nCrveni kartoni: Anđić (Omarska) u 78. minutu (dva žuta)\nJokić, Lajić, Zdjelar, Romanić B, Nišević D, Rosić (Jokić Marko), Panić, Krecelj (Stojnić), Grahovac, Anđić, Višić\nBekić, Telić, Trivić, Šipovac, Šavija, Stamenković, Erceg, Popović, Banjac, Palikuća (Grabovac), Savić\nGol Branka Rosića. Bravo Branko\nPosted by Fudbalski klub Omarska on Nedjelja, 10. March 2019.\nDrugi gol Branka Rosića\n« LICE I NALIČJE INCIDENTA U PRIJEDORU: MARJANOVIĆ NESPORNI KRIVAC, ALI NI HODŽIĆ NIJE BEZAZLEN\nODRŽANA PRVA ŠTRAPARIJADA U MISKOJ GLAVI – FOTO »


FLY FROM NIŠ: Aerodrom Niš održao prezentaciju u Kruševcu\nJuče je u sedištu Regionalne privredne komore Kruševac održana prezentacija aerodroma "Konstantin Veliki". Cilj ove prezentacije bio je predstavljanje kapaciteta sa kojim aerodrom raspolaže, prezentovanje putničkog potencijala, mogućnostima za investiciona ulaganja, razvoj turizma, te prezentacija linija "Wizz Air"-a prema Bazelu i Malmeu.\nDirektor niškog aerodroma, Vladica Đurđanović izjavio je da građani Rasinskog okruga imaju prilike da za mali novac lete sa drugog Međunarodnog aerodromu u Srbiji lete ka Evropi, zahvaljujući "Wizz Air"-u.\n-Građani Kruševca i Rasinskog okruga mogu za veoma mali novac da stignu do Švedske, Danske, Norveške, Francuske, Nemačke, Švajcarske, jer iz Niša leti "Wizz Air" koja za sada ima letove ka dve destinacije, Bazelu u Švajcarskoj i Malmeu u Švedskoj. - izjavio je direktora niškog aerodroma Vladica Đurđanović za Radio Televiziju Kruševac.\nRegionalna privredna komora Kruševac prepoznala je niški aerodrom kao strateškog partnera u pogledu daljeg razvoja kargo saobraćaja kroz razvoj privrede i izvoz poljoprivrednih proizvoda, rekla je za RTK saradnik ove privredne komore Marija Vesković.\nFly from Niš Team / Radio Televizija Kruševac\nОбјавио Fly from Niš у 09:49\nОзнаке: aerodrom Niš, Bazel, investicije, investirori, Malme, promo, RPK Kruševac, srbija, svet, turizam, Vladica Djurdjanović, Wizz Air


Izlazak u more - Snežana Čongradin - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumna » Izlazak u more\nSnežana Čongradin03.09.2020. 15:00\nOba ugla podrazumevaju i zajednički im je imenitelj radovanje ili prijatnost zbog toga što je autokrata i uzurpator vlasti na svim nivoima, tako dugo, pa i tokom ratnih devedesetih, konačno pao sa trona.\nOno što ta dva ugla razlikuje je, s jedne strane radovanje, a s druge, pak, očaj, zato što je na tim izborima Mila Đukanovića pobedio takozvani „Risto Sotona“.\nOčajnici zbog takvog ishoda, izvesno je, ne podržavaju višedecenijski crnogorski režim, uprkos zabrinutosti kojim putem će krenuti ova država bivše Jugoslavije, koja je svoju nezavisnost, takođe, pod rukovodstvom Mila Đukanovića, stekla samo dve godine pre nego što je to uspela nekadašnja južna srpske pokrajina – Kosovo.\nBaš zato što je tek 2016. godine, izbornog procesa i pokušaja državnog udara od strane srpskih i ruskih obaveštajnih službi i tamošnje nacionalističke i prosrpske opozicije postala i članica NATO, dok je trenutno u odnosu na sve države zapadnog Balkana u najvećoj prednosti u redu za punopravno članstvo u zajednici evropskih zemalja.\nOvaj drugi ugao posmatranja tek okončanih izbora u Crnoj Gori, prezadovoljan je upravo iz razloga koji uznemiravaju gore opisani – prvi ugao.\nReč je o građanima koji se gnušaju NATO savezništva, Evropske unije, čije su političke i društvene ideje zasnovane na nacionalizmu, nepriznavanju i nepoznavanju ratnih zločina i genocida koje su u njihovo ime počinile vlasti tokom devedesetih godina, i koje, izvesno je negiraju crnogorsku državnost, smatrajući tu zemlju srpskom, a Crnogorce – Srbima.\nOni „Sotonu# tako ne zovu, već ga imenuju sa poštovanjem. Podržavali su i radovali se litijama i masovnim protestima koje je on u ime Srpske pravoslavne crkve organizovao u trenutku kada su finansije SPC, očigledno pod njegovom direktnom kontrolom, došle pod lupu sada već bivših vlasti.\nIma tu dosta toga bizarnog, kada jedna uveliko korumpirana vlast, odnosno čovek koji vlada pune tri decenije, i to, bez ikakvog blama, stavlja pod kontrolu nečije finansije. Ipak, to ne oduzima na bizarnosti slučaja ovog drugog, crkvenog vladara Amfilohija Radovića, koji nekontrolisano raspolaže novcem građana, vernika isto tako dugo i postojano kao i sekularni lider – Milo Đukanović.\nSigurno znate zašto je Amfilohije Radović dobio nadimak. To je čovek koji je sejao mržnju prema pripadnicima druge vere i nacionalnosti (one koja nije srpska) unazad decenijama, i tokom ratova devedesetih, i posle dvehiljaditih, sve do danas.\nRazume se, mržnja je bila izražena naročito protiv Bošnjaka i Albanaca, ali nije štedeo ni ostale pripadnike nacionalnih, verskih, seksualnih manjina…\nNe pozivajući se na njegovo pljuvanje po grobu Zorana Đinđića, kojem je držao opelo u hramu Svetog Save, dovoljno je već pozivanje na nasilje tokom neuspešnih pokušaja skretanja pažnje društva na seksualne manjine i direktno pozivanje na nasilje huligana i običnih, ostrašćenih ljudi nad njima, prilikom održavanja nekoliko Parada ponosa.\nJedan od najvećih pobednika crnogorskih izbora Zdravko Krivokapić je u izbornoj noći, odmah nakon javnog izraza euforije pobedništva, otišao upravo kod Amfilohija Radovića.\nTo je objasnio sledećim rečima: „Imao sam potrebu, prvo kao vernik, a zatim, imao sam i informaciju da je mitropolit tu, izrazio sam želju, da se vidim sa njim, iako je to bilo već u kasnim večernjim časovima. Mitropolit je uvek svojom blagodarnošću, prisustvom među narodom, nešto što predstavlja jedan simbol Crne Gore. I upravo iz tih razloga sam ja i otišao da još jednom zatražim blagoslov za ono što treba raditi od pobede pa nadalje“.\nPovinovati se crkvenim zakonima koji ukidaju osnovne slobode građana? Ukinuti samostalnost države CG i vratiti je pod okrilje beogradskih vlasti? Povući priznanje kosovske nezavisnosti?… Jasan je logički sled takvog puta.\nNejasno je, međutim, zašto se obožavatelji prosrpskih i proruskih struja u CG raduju sreći Aleksandra Vučića, predsednika Srbije, čiji su ljuti kritičari, kada je upravo njegova opcija pobedila u CG. I bez izjava Mila Đukanovića, odlazećeg crnogorskog diktatora da se Vučić direktno mešao u izbore u Crnoj Gori, jasno je da i dalje sanja velikosrpski san, izlaska Srbije na more, u crnogorskom slučaju, umesto saradnje, pomirenja, priznanja i pokušaja stvaranja i učešća u odnosu međusobnog poštovanja i uvažavanja sa ljudima bez obzira na njihovu nacionalnost i veru.\nZa kraj, najveća gorčina, nakon izbora u CG, izbila je, razume se, u mestu u CG u kojem pretežno žive muslimani. „Polećela crna ptica, Pljevlja biće Srebrenica“!, osvanuo je grafit u Pljevljima, pošto su kamenovane prostorije Islamske zajednice u tom gradu… Koliko je užasan i strašan taj srpski san.\n84 reagovanja na “Izlazak u more”\nista g$%&na kaže:\n03. septembra 2020. u 16.00\nZasto S. Congradin misli da njeno osporavanje srpske drzave, propagiranje da je Kosovo albanska zemlja, pozivanje na legalizaciju podele Srbije po etnickoj liniji, njena zelja da Kosovo postane druga albanska drzava, navijanje za razne Tacije i Haradinaje, mrznja i vredanje onih koji ne „misle“ kao ona, po bilo cemu bolje ili drugacije od onoga sta radi Amfilohije Radovic?\nVratite lončiće na svoja mjesta!\n03. septembra 2020. u 16.06\nGledajuci iz ugla pravoslavaca, sledbenika i postovalaca religije i vernika, kao i mitropolita gospodina Amfilohija Radovica, jedina prava i izvorna sotona, koja je prodala dusu djavolu, ili nekoj od bezbrojnih sekti u Srbiji, moze da bude pisac ovih literalnih bljuvotina, koje ovaj djavolji lik objavljuje, krijuci se iza imena ovog dnevnog lista odnosno, Snezsna Congradin.U to ime ziveli, kako bi rekao, „ratni huskac, zlocinac“ i krivac za sve pa i necije promasene zivote, Slobodsn Milosevic.\n04. septembra 2020. u 01.53\nIz prvog dela recenice je jasno da ti, kao pravoslavac, sledbenik religije, vernika, mitropolita (i cega sve ne) nemas svoje misljenje, nego si sputan pravoslavljem, religijom, mitropolitom (i cim sve ne). Na ovim stranicama se oglasavaju ljudi koji imaju kritican stav prema svemu (pa i prema ulozi pravoslavlja, religije, mitropolita i cega sve ne u nesrecama obicnih ljudi 90-ih godina). Ne znam zasto si napustion drustvo citalaca Informera, Alo, Kurira i Pinka, jer se i oni, kao ti, kriju iza pravoslavlja, religije, mitropolita i cega sve ne, kako tako opravdali zlocin nad obicnim covjekom iz Bosne koji nije bio ni pravoslavac, nas vernik, nitii mitropolitov miljenik..\n03. septembra 2020. u 16.07\nNikad neće Crna Gora bit obala srpskog mora….sa ili bez Đukanovića svejedno.\n03. septembra 2020. u 16.56\nZar Vi zaista mislite da se, bilo kome u Srbiji, ili da budem pecizniji, barem kod 85% Srba, j..e za bilo čije more?! Kakva glupost? Da li je moguće da ste i vi konzumirali ovu „baljegu“, serviranu od strane „prve srpske balegarke“ Snežane Čongradin?!\n03. septembra 2020. u 21.52\nPotpuno si u pravu, cak mislim da ima elemenata za krivičnu odgovornost pomenute novinarke pa i redakcije časopisa.\nTi opet kvalifikujes neciji rad. I ne samo rad vec i licnost. Da se ponekad pogledas u ogledalu, verovatno bi puklo od tereta tvoga lika. Ako je neko balega, to si prvenstveno ti. Ne mogu reci da se stidis, jer ti taj osecaj ne posedujes. Cudi me samo redakcija zato sto ti ustupa toliki prostor. Bolestan si. Idi, bolje se leci nego sto redovno zagadjujes okolinu.\n04. septembra 2020. u 07.13\nPravi komentar, hvala vam.\nDa se stidis moras da imas obraz, a ovaj takozvani zoran knezevic ne zna sta je to.\n04. septembra 2020. u 01.01\nZoko, moras da citas Snezone tekstove! Citaces ih, i jesti se od muke.\n03. septembra 2020. u 17.06\nDok je novins kso Danas,u kojima rade ovako ostrašceni nazovi „novinari“Vucic nema da brine.\n06. septembra 2020. u 13.13


Auto navigacija 4,3" N480REG5-I8 Navon - Od Igle Do Lokomotive\nSve kategorije > Auto kozmetika i oprema > Auto navigacija > Auto navigacija 4,3" N480REG5-I8 Navon\nŠifra proizvoda: N480REG5-I8 Proizvođač: Navon\nZa nešto ispod deset hijada iz kompanije Navon stiže nam uređaj za navigaciju, veoma kvalitetan i pouzdan. Ovaj GPS uređaj odlikuje nešto manji TFT ekran koji umesto standardnih 5 inča ima 4,3 inča veličinu ekrana. Ovaj model je idealan za transport a na osnovu cene se može zaključiti da je reč o vrlo pouzdanom i kvalitetnom uređaju koji dolazi iz redova veoma proverenog brenda.\nMemorija: 2 GB ROM - 128 MB RAM\nEkran: 4,3" TFT LCD, 480x272, 16bit\nBaterija: 1000 mAh Lithium-ion\nVeličina: 124 x 77 x 10 mm\nMapa istočne Evrope\niGO My Way softver\ncena: 9.744 din (PDV uključen)\nNaziv proizvoda: Auto navigacija 4,3" N480REG5-I8 Navon\nŠifra proizvoda: N480REG5-I8\nUvoznik: Elementa doo


Vuhan godinu dana nakon karantina živi normalno\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 23.Jan.2021, 09:43\nNavršava se godinu dana od uvođenja prvog karantina u svetu zbog Covid 19 u kineskom gradu Vuhanu koji je trajao 76 dana, piše britanski Gardijan.\nJutros, godinu dana kasnije, stanovnici ovog kineskog grada gde je koronavirus prvi put otkriven, i u kome je zabeležen najveći broj od 4635 smrtnih slučajeva u Kini tokom pandemije, trčkarali su i vežbali „tai či“ u parkovima duž obale reke Jangce, prenosi britanski list.\nU Vuhanu je danas saobraćaj bio slab, ali nije bilo ni traga barikadama kojima su pre godinu dana bili izolovani delovi grada , i sprečavalo se kretanje, a ljudima se zabranjivao izlazak iz njihovih stanova.\nŽivot se u gradu sa 11 miliona stanovnika uglavnom vratio u normalu,...


Razmene Архиве - ¿Qué pasa?\nCategory Archives: Razmene\nBudite domaćini stranim studentima u Beogradu!\n¿Qué pasa? 15. маја 2014. 15. маја 2014. Нема коментара на Budite domaćini stranim studentima u Beogradu!\nDownload the calm sound effects SIT Balkans, jedan od 60 programa SIT Study Abroad akademskog programa, nudi studije u inostranstvu studentima iz SAD-a u trajanju od jednog semestra Photoshop Portable. Ameri?ki studenti provode semestar u regionu u?e?i o jugoslovenskoj istoriji. Pored toga, u?e sporazumevanje, pisanje i ?itanje na srpskom jeziku. Trajanje programa: 15 nedelja gnubode.\nKonkursi, Razmene, Studentski život\n윈도우10 일본어 언어팩 다운로드 U ponedeljak, 28 window stoop. aprila u 18 ?asova u Institutu Servantes održa?e se panel diskusija na temu mobilnosti studenata postdiplomskih studija u organizaciji platforme ¿Qué pasa 유심칩 다운로드?. 마카벨리 더 로직 다운로드 today’s tv\nKonkurs za učesnike/ce na razmeni mladih u Turskoj\n¿Qué pasa? 15. јануара 2014. 15. јануара 2014. Нема коментара на Konkurs za učesnike/ce na razmeni mladih u Turskoj\nRapidget Centar za razvojnu politiku i saradnju poziva sve zainteresovane da se prijavite na konkurs za u?esnike/ce razmene mladih Artistic of learning methods and transnational socio-cultural changes koja ?e se održati u Gaziantepu, u Turskoj, od 23 Slime Rancher. do 30. marta 2014. godine. Rok za prijavu je 20. januar. girl upstairs\n캐드 2019 다운로드 Tim platforme ¿Qué pasa 윤고딕 다운로드? organizuje interaktivno predavanje na internetu na temu prijavljivanje na Erazmus Mundus programe u subotu, 28. decembra u 17 ?asova. Cilj nam je da na pristupa?an na?in pomognemo svim studentima koji žele da se prijave za JoinEU-SEE>Penta, Basileus ili Sigma projekte u januaru 2014 Download Bell Pepper Poker. godine.


Duda Ivković i Bora Milutinović laureati Sportskog saveza Srbije - Vesti, Ostali sportovi, Top News\nHotSport»Vesti, Ostali sportovi, Top News»Duda Ivković i Bora Milutinović laureati Sportskog saveza Srbije\nDuda Ivković i Bora Milutinović laureati Sportskog saveza Srbije\n| 2013-11-29T13:41:19+01:00\t29. nov 2013. 13:41|0 komentara\nSkupština Sportskog saveza Srbije (S S S) dodelila je danas na svečanoj sednici u Domu Narodne skupštine specijalno priznanje košarkaškom stručnjaku Dušanu Duddi Ivkoviću i Veliboru Bori Milutinoviću za izuzetan doprinos u razvoju srpskog sporta.\nIvkoviću je priznanje uručio ministar omladine i sporta Vanja Udovičić.\n“Ovo je velika čast za mene, priznanje sam dobio zahvaljujući timskom radu. Sav uspeh dugujem brojnim generacijama košarkaša i trenera koji su bili naši najbolji ambasadori širom sveta, kao i mojoj najdražoj selekciji – reprezenaciji” – rekao je Ivković na svečanosti.\nIvković je kao selektor Jugoslavije osvojio ukupno pet medalja – tri titule prvaka Evrope (1989, 1991, 1995), zlato na Svetskom prvenstvu (1990) i srebro na Olimpijskim igrama u Seulu 1988. godine. Najveći uspeh sa reprezentacijom Srbije ostvario je 2009. na EP u Poljskoj kada je osvojena srebrna medalja.\nMilutinović je jedini trener koji je pet puta uzastopno sa različitim reprezentacijama učestvovao na fudbalskim prvenstvima sveta – Meksiko (1986), Kostarika (1990), SAD (1994), Nigerija (1998) i Kina (2002).\nTAGOVI: Dušan Ivković, vanja udovičić, Sportski savez Srbije, Velibor Milutinović\nOvu vest potvrdio je šef stručnog štaba Kristal Palasa.


Kripto petak #32: Ripple ulazi u NFT svet, turizam se tokenizuje, vulkani rudare Bitcoin i Fejsbuk (ponovo) osvaja svet - ECD\nPočetna / Blog / Kripto petak #32: Ripple ulazi u NFT svet, turizam se tokenizuje, vulkani rudare Bitcoin i Fejsbuk (ponovo) osvaja svet\nKripto petak #32: Ripple ulazi u NFT svet, turizam se tokenizuje, vulkani rudare Bitcoin i Fejsbuk (ponovo) osvaja svet\n01.10.2021. / Autor: Ranko Trifković / Kategorija: Kripto petak\nU novom izdanju Kripto petka saznajte kake planove za budućnost ima Facebook, kako Ripple ulazi na NFT tržište, da li kriptovalute mogu da poboljšaju svetski turizam i će biti dozvoljeno a šta ne ako želite da rudarite Bitcoin.\nŠta sve možeš sa NFT-om kada si Ripple?\nRipple, jedan od “teškaša” kripto-finansija, platforma za transfer novca, kliring i berzu valuta, objavio je ulazak na NFT-tržište osnivanjem Ripple’s Creator Fund-a. Posredi je fond u koji je Ripple uložio 250 miliona dolara. Sredstva će biti namenjena za kreatore, brendove i platforme koje će razvijati nove načine upotrebe NFT-a na XRPL, sa osvrtnom na prednosti koje Ripple-ov ledger (XRPL) nudi u smislu brzine, troškova i održivosti.\nRipple želi da okupi inovatore koji bi radili na poboljšanju user experience za NFT-kreatore, koji bi proces učinili jednostavnijim, jeftinijim i rasterećenijim za korisnike koji nisu developeri. U tom smislu, nude podršku za razvoj projekata, nove platforme, obezbeđuju tehničku ali i kreativnu podršku kroz grantove, usluge koprodukcije, kao i prostor na tržnicama mintNFT i Mintable.\nViše, neposredno sa Ripple-ovog bloga…\nTokenizacija u turizmu, kako se to radi u Bankoku\nTajland je zemlja koja živi od turizma. Glavno državno telo za ovu granu privrede, Tourism Authority of Thailand (TAT) priprema svoj token – TAT Coin. U tom cilju počeli su dogovore sa komisijom za hartije od vrednosti i berzu o pravnoj podršci za pretvaranje stimulativnih vaučera za turističke firme u TAT Coin.\nCilj nije da TAT Coin postane valuta ili čak ni da bude uključen u razmenu, već da pomogne turističkom sektoru Tajlanda u smislu logistike, kako bi se ubrzao priliv prihoda iz turizma. Dugoročni plan ove agencije jeste da se što više aspekata turizma digitalizuje, a pominje se i NFT kao mogućnost da se poveća posećenost određenih manje razvijenih oblasti. No, tu je i zamisao da se digitalnim nomadima koji odsedaju na Tajlandu ponudi debitna kartica sa kriptovalutom, koja bi bila oslobođena dodatnih troškova prilikom plaćanja ili podizanja novca na bankomatima…\nEvo šta kažu iz TAT-a o ovoj zamisli…\nAlibaba protiv kripto-hajdučije\nOtkako je kineska vlada objavila rat protiv kriptovaluta, sve domaće kompanije pohitale su da prilagode svoje poslovanje. Saopštenje je kratko i jasno. Alibaba.com će počev od osmog oktobra zabraniti prodaju svih uređaja za kriptorudarenje, te pratećeg asesoara, kao što su tutorijali, strategije i softver. Zabranjeno je i prodavanje valuta, a na tapetu su sledeće: Bitcoin, Litecoin, BeaoCoin, QuarkCoin i Ethereum.\nPovrh toga, Alibaba se zaklinje da će da lovi sve korisnike platforme koji na bilo koji način izvrdavaju ili zaobilaze pozitivne kineske propise na ovu temu, te pojedince i kompanije koje krše duh ovog zakona. Šta će ovo značiti za rudare u Kini (ako ih je još ostalo) i svetu, ostaje da se vidi…\nObaveštenje, pravo iz Alibabine pećine…\nDržavni posao: Vulkansko kriptorudarenje iz Salvadora\nDa li će El Salvador postati najbogatija država na svetu? Predsednik Bukele tvitovao je kratak videoklip na kome se vidi kako kriptorudarenje iz državnog sektora kreće u rad. Plan je, ako se sećate iz jedne od prethodnih vesti, da se za pokretanje rudarskih mašina koristi geotermalna energija (ili kako Predsednik reče – volcanode).\nNije objavljeno koliko je veliki pogon, niti koliko struje odlazi na rudarenje, a reakcije sa internet su podeljene. Dok su jedni zaista impresionirani “zelenim” rudarenjem, drugi su i dalje skeptični spram cele te Bueleove kripto-manije.\nPremda je uvođenje BTC u Salvador prošlo manje-više uspešno, Bukele se suočava sa novom krizom usled optužbi da će plate i penzije biti isplaćivane u BTC umesto u dolarima. Kako je narod još uvek neupućen i blago nezainteresovan za bitkoine, državni sektor zaista vrši suptilne pritiske na firme da pređu na kriptovalutu.\nOstaje da se vidi da li će Bukele povući nogu i početi sa BTC-isplatama u državnom sektoru…\nViše na portalu CryptoNews…\nFejsbuk (ponovo) osvaja svet\nSvi kul klinici su negde drugde. No, kao što nijedan medij nije izumro, već je na vrh dodao novi (da podsetim, radio program, TV, te štampane novine i dalje postoje), tako se i društvene mreže gomilaju jedna povrh druge. Premda je Facebook proglašen za platformu “bumera” i “matoraca”, sadržaj nekako i dalje kruži. Šta se dogodi na tiktoku, ne ostaje na tiktoku, a tek kada stigne na Fejs, zna se da je prošlo filter prave viralnosti.\nElem, Zakovo čedo još nije umrlo, a kompanija je objavila plan da uloži 50 miliona dolara u programe partnerstva sa ciljem da se istraži put ka tome da Facebook postane metaverse…\nU tom cilju, plan kompanije je da proširi svoju viziju sa partnerima kako bi razvoj tekao temeljno i odgovorno. Tu se pre svega misli na rešenja koja bi učinila Facebook nezamenjivim, ali uz poštovanje privatnosti (ha-ha!), bezbednosti, inkluzivnosti, jednakosti.\nPrvi korak je osnivanje fonda koji će sarađivati sa organizacijama kao što su Women In Immersive Tech, Africa No Filter, te Centar za tehnologiju, robotiku i AI, nacionalnog univerziteta Singapura.\nEvo šta kažu iz megakorporacije…\n1 comment on “Kripto petak #32: Ripple ulazi u NFT svet, turizam se tokenizuje, vulkani rudare Bitcoin i Fejsbuk (ponovo) osvaja svet”\nw88 가입 каже:\n3 новембра, 2021 у 5:32 am


Protesti su skoro u potpunosti paralisali javni prevoz, a prema podacima svetskih medija na ulicama je bilo više od 510.000 ljudi.\nDemonstracije u Parizu i Nantu obeležili su i sukobi demonstranata i policije, zbog čega su ispaljivani suzavci i potezane palice, a najmanje 87 osoba je privedeno.\nDesetine hiljada članova sindikata marširalo je prestonicom Francuke\nSukobi su izbili kada se grupa ljudi koja je nosila maske, obučena u crno, izdvojila i opustošila jednu autobusku stanicu u blizini Trga Republike\nPorazbijali su prozore na radnjama i gađali policiju vatrometom\nNedaleko odatle policija je upotrebila pendreke kako bi se odbranila od demonstranata obučenih u crno, koji su pojurili ka njoj\nSamo u Parizu u pritvoru je zadržano 87 osoba, navode zvaničnici, a prenosi Bi-Bi-Si\nU Lionu i Marseju hiljade učesnika protesta nosilo je transparente na kojima je pisalo "Makron se izgubio" i "Ne dirajte naše penzije"\nU Nantu, učesnici protesta gađali su policiju projektilima, posle čega je ona ispalila suzavac\nZbog štrajka saobraćaj u gradovima je bio paralisan\nNisu radili železnički i metro saobraćaj, dok je na francuskom aerodromu Orli saobraćaj smanjen za 20 odsto\nProtesti su održani i u Marseju , Nantu, Tuluzu, Bordou, Grenoblu i mnogim drugim gradovima u Francuskoj


U Srbiju STIGLO još 50.000 doza vakcine Sputnjik V! | Happy BSC portal\nNa beogradski aerodrom sleteo avion sa još 50.000 doza vakcine "Sputnjik V".\nAvion, koji je dopremio vakcine iz Rusije, na beogradski aerodrom "Nikola Tesla", sleteo je oko 8 sati.\nU Srbiji je, prema najnovijim podacima Vlade, izvršeno 1.230.836 vakcinacija protiv korona virusa i 428.202 revakcinacije. Prema broju vakcinacija na milion stanovnika, Srbija je druga u Evropi, posle Velike Britanije, a prema broju revakcinacija na milion stanovnika naša zemlja je prva u Evropi. Posle Srbije su Malta i Danska. U svetu je Srbija na 6. mestu po broju vakcinacija na milion stanovnika, posle Izraela, Sejšela, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Velike Britanije i SAD.\nPodsetimo, u Srbiju je juče stigla i četvrta vakcina, britansko-švedskog proizvođača "AstraZeneka", koja se u narodu često naziva i "oksfordska" vakcina.\nAntonijević: U seriji postjasenovačka stradanja i akcija biće prikazana i Oluja!


eKapija | Preduzetnicima na raspolaganju 30 mil EUR - Evropski investicioni fond garantuje za jeftine kredite malim i srednjim firmama u Srbiji\nIzvor: Tanjug | Nedelja, 21.12.2014.| 16:43\nPreduzetnicima na raspolaganju 30 mil EUR - Evropski investicioni fond garantuje za jeftine kredite malim i srednjim firmama u Srbiji\nEvropski investicioni fond i UniCredit banka u Srbiji potpisali su sporazum o garancijama za kredite namenjene malim i srednjim firmama u ukupnom iznosu od 30 mil EUR, a koji će biti odobravani po nižim kamatama i uz manje kolaterale, izjavio je predsednik Izvršnog odbora UniCredit banke, Klaudio Ćezario.\n- To praktično znači da šansu da se zaduže sada imaju i firme koje su ranije teže dolazile do kredita. Evropski fond će praktično garantovati za kredite, a mi ćemo moći da pružimo dodatnu finansijsku podršku malim i srednjim firmama. Zbog te garancije, možemo da ponudimo i nižu cenu - rekao je Ćezario Tanjugu.\nPrvi čovek UniCredit banke u Srbiji navodi da su pravi kandidati za ove zajmove dobre kompanije, sa dobrim poslovnim modelima, ali koje, primera radi, imaju manjak kolaterala, ili ih odbija visina bankarskih kamata.\nĆezario je precizirao da će se ove pozajmice odobravati za investicije i obrtna sredstva, dok je maksimalan iznos pola miliona evra u dinarskoj protivvrednosti. Rok otplate će biti od 12 meseci do osam godina.\nUpitan kada bi firme mogle da konkurišu, odgovara da su neki već počeli da šalju zahteve.\n- Nedavno smo potpisali sporazum sa Fondom i zahtevi već pristižu, a očekujemo da će prvi krediti biti realizovani u narednim danima - rekao je Ćezario, dodajući da je UniCredit trenutno jedina banka u Srbiji koja je potpisala ovaj sporazum.\nPrema njegovim rečima, u ugovoru s Fondom piše da banka u roku od dve godine mora da plasira 30 mil EUR kroz kredite, ali je on, kako kaže, uveren da će novac biti plasiran već za godinu dana.\ngarancije za kredite malim i srednjim preduzećima


Vesti online / Scena / Estrada / VIDEO: Ušla kod Hanke Paldum na burek pa ukrala činiju!\nNaime, nepoznata ženska osoba pokrala je buregdžinicu koja je u Hankinom vlasništvu.\nPljačka se dogodila u popodnevnim časovima, a događaj su zabeležile sigurnosne kamere u buregdžinici.\nNa snimku se jasno vidi kako nepoznata ženska osoba krade limenu činiju, prenosi "Avaz.ba".\n- Trudimo se da napravimo nešto drugačije, naše, bosansko, a ovo je treći put da ostajemo bez inventara. Svi koji prepoznaju ovu ženu molimo da prijave - stoji na zvaničnoj stranici Hankine buregdžinice.\nPokradena Hanka Paldum by dekaavram\nPodsetimo, Hankin sin je osuđen na dve godine zatvora jer je pre dve godine automobilom udario tri pešaka. Hanka je nedavno za "Alo!" izjavila da redovno posećuje sina u zatvoru.\nESTRADA Hanka Paldum ne može da se kreće\nEX YU Hanka Paldum: Nisam mučila Srbe


Nova godina počela velikim hladnoćama u SAD | Skandalozno\nNova godina počela je u velikom delu SAD sa ekstremnim hladnoćama, ponegde i rekordnim, koje su odložile i neke proslave, a nekoliko smrtnih slučajeva povezuju se sa izloženošću zimi.\nAmerička meteorološka služba izdala je upozorenje zbog vetra koji po takvom vremenu pojačava osećaj hladnoće, a koje se odnosi na velika prostranstva SAD – od Teksasa na jugu do Kanade na severu, kao i od Montane na zapadu, do država Nove Engleske na istoku.\nU Čikagu je bilo suviše hladno i za one koji za Novu godinu tradicionalno skaču u jezero Mičigen, sada pokriveno debelim ledom. Oni su se ovog puta samo slikali u kupaćim kostimima na zaleđenoj plaži, javlja AP.\nOpasno niske temperature su zahvatile još nekoliko država američkog Srednjeg zapada, uključujući delove Kanzasa, Misurija i Nebraske, kao i kompletnu Ajovu, Minesotu, Južnu Dakotu i Severnu Dakotu.\nU Nebraski tempeprature su se u novogodišnjoj noći spustile na minus 26 C, oborivši rekord iz 1884. godine. U gradu Omaha odložen je novogodišnji vatromet, koji inače privuče nekoliko desetina hiljada ljudi.\nU De Moinu, u Ajovi, bilo je još hladnije, minus 29 C, pa je zatvoreno klizalište na otvorenom u centru grada. Zbog vetra, subjektivni osećaj bio je kao da je minus 35 C.\nU Abedinu, u Južnoj Dakoti, živa se spustila na minus 36 C, oborivši prošlogodišnji rekord.\nTakozvani indeks hlađena se zbog vetra spustio na minus 36 C u Dulutu, u Minesoti, a na čak minus 50 C u severnoistočnoj Montani.\nIndeks hlađenja je subjektivni osećaj temperature zbog delovanja vetra.\nUprkos upozorenjima na opasnost hipotermije, u Milvokiju je ipak organizovano tradicionalno novogodišnje kupanje u jezeru Mičigen, ali je u najmanje jednom gradu države Viskonsin sličan događaj otkazan.\nŠto se tiče američkog Juga, pad temperature u Teksasu doneo je slab sneg sve do Ostina, glavnog grada te države, kao i dosta saobraćajnih nesreća na klizavim putevima.\nBilo je hladnije i u drugim južnim državama, gde su više naviknuti na iznenadne nalete hladnog vazduha sa Arktika, nego na više uzastopnih noći sa temperaturama ispod nule.\nAP navodi da su hladnoće izgleda odnele i prve žrtve. U okrugu Milvoki, u državi Viskonsin, vlasti su saopštile da su u nedelju dva tela nađena u nedelju sa znacima hipotermije – jedan muškarac u 50-im godinama nađen na ulici, i jedan 34-godišnjak.\nPolicija takođe veruje da je hladnoća bila uzrok smrti i jednom muškarca u Bizmarku, u Severnoj Dakoti, čije telo je nađeno pored reke.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Ledeno doba: Nova godina počela rekordnim hladnoćama u Americi"


Miloš sahranio oca: Miodrag Teodosić ispraćen na večni počinak (FOTO/VIDEO) | Novosti.RS\nMiloš sahranio oca: Miodrag Teodosić ispraćen na večni počinak (FOTO/VIDEO)\nutorak, 25. 02. 2020. u 18:27\nSahrana Foto/Video: Info24.rs\nProslavljeni srpski košarkaš je u Valjevu sahranio oca Miodraga u društvu članova porodice i mnogobrojnih prijatelja\nOtac proslavljenog srpskog košarkaša Miloša Teodosića je preminuo u nedelju posle duge i teške bolesti. Danas je u Valjevu Miodrag Teodosić ispraćen na večni počinak.\nMiloš je došao iz Bolonje i zajedno sa bratom Jovanom i mnogobrojnim prijateljima i članovima porodice sahranio oca.\nOčekivano, mnogi su bili skrhani bolom i nisu mogli da zadrže suze.\nNa sahrani su viđeni Miloševi kumovi Nenad Krstić i Marko Pantelić, Marko Kešelj, Duško Savanović, Nebojša Ilić, Aleksandar Trifunović, Mihajlo Pjanović...


Kraj prvog konkursa >>>> Stvaramo umetnost, gajimo kulturu >>>>> Kraj prvog konkursa - Moljac.net\n#12 Pitanja za knjiske moljce - Bibliocitis\n#12 Pitanja za... Tamara Simeonović\nObaveštavamo Vas da je prvi konkurs za Moljčevu “šta ako” fikciju završen. Stigao je lep broj priča na mejl naše redakcije, što nas je veoma obradovalo. Odziv je sasvim pristojan i drago nam je da Vam se dopadaju naše ideje i da želite da učestvujete u našim konkursima.\nKao što smo već rekli, 20. novembra ćemo u toku dana objaviti tri priče na našem sajtu, a jednu od te tri u decembarskom broju Moljac Magazina.\nHvala svima koji su učestvovali, sledi još zanimjivih konkursa, kao i sadržaja.\nSrdačan pozdrav od Moljac ekipe 🙂\nkonkursi, Moljčeva "šta ako" fikcija, priče


Slovenski start-up za 5 posto provizije pomaže tvrtkama da se riješe zaliha hrane / Agrobiz.hr\nSlovenski start-up za 5 posto provizije pomaže tvrtkama da se riješe zaliha hrane\nAgrovijesti Piše: Agrobiz 09. ožujka 2016. u 07:15\nSredište svoje start-up tvrtke Smart Futuristica Matijevič namjerava iz Slovenije prebaciti u Irsku radi širenja poslovanja na globalna tržišta. Njegovu "elektronsku tržnicu", koja je počela raditi početkom veljače, već koristi oko 150 poduzeća iz Slovenije i cijele jugoistočne Europe, Italije, Poljske, Češke i Rumunjske\nMladi slovenski poduzetnik pokrenuo je internetsku platformu kojom uz 5-postotnu proviziju pomaže tvrtkama da se riješe zaliha prehrambenih proizvoda kojima prijeti da ostanu u skladištima nakon isteka roka trajanja.\nTakve se zalihe preko naše platforme FoodPlus mogu prodati uz mali diskont ili ponuditi humanitarnim organizacijama. Krenuli smo s tjesteninama i drugim suhim artiklima kojima je optimalan rok za upotrebu 3 do 6 mjeseci, a uskoro ćemo uključiti i proizvode s kraćim rokom trajanja, poput mesnih i mliječnih proizvoda, rekao je za poslovni list "Finance" pokretač platforme Dalibor Matijevič.\nSredište svoje start-up tvrtke Smart Futuristica Matijevič namjerava iz Slovenije prebaciti u Irsku radi širenja poslovanja na globalna tržišta. Njegovu "elektronsku tržnicu", koja je počela raditi početkom veljače, već koristi oko 150 poduzeća iz Slovenije i cijele jugoistočne Europe, Italije, Poljske, Češke i Rumunjske, među njima i najveća slovenska kompanija "Petrol", koja na svojim benzinskim servisima ima i trgovine s prehrambenim artiklima, navode "Finance".\nMladi poduzetnik tvrdi da u regiji 20 posto zaliha čine one koje su u opasnosti da ostanu u skladištima nakon isteka roka trajanja pa ih je bitno brzo plasirati kako s vremenom ne bi postale mrtvi kapital. Ponuđači na platformu upisuju cijenu i količinu zaliha te rok optimalne upotrebe proizvoda, a proviziju od pet posto plaćaju nakon realiziranog posla odnosno prodaje robe. Matijevič kaže da pri tome zainteresirani moraju proći postupak "certifikacije", odnosno provjere referenca poduzeća prije nego što se sklopi posao, čime se njegova tvrtka brani od mogućih prijevara.\nKljučne riječi: start uphranazaliheSlovenija\nDanci stoje u redovima za kupovinu hrane koja bi se inače bacila


Faktor | U ZDK kritično: Osnivači smo KCUS-a, pripadaju nam 22 kreveta za pacijente\nU ZDK kritično: Osnivači smo KCUS-a, pripadaju nam 22 kreveta za pacijente\n16.03.2021. / 17:36\n- U narednom ćemo periodu određeni broj bolesnika upućivati prema Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu, a određeni broj, koji su, lakše kliničke slike, upućivati prema Općoj bolnici Tešanj, jer i tu imamo slobodnih kapaciteta - kazao je Bašić.\nOn je napomenuo da je ZDK jedan od osnivača KCUS-a te da im pripadaju 22 kreveta za pacijente, na čemu će insistirati, ali dodaje kako su već dobili usmeno obećanje da će im biti omogućeni kapaciteti koji im pripadaju.\nMjere su, smatra, dobre, ali treba samo insistirati na njihovoj provedbi te najavljuje da će donijeti zaključke da "uozbilje policijske organe, da inspekcija malo više pojača inspekcijske nadzore".\n- Mislim da je stvarna brojka oko 950 aktivnih pacijenata. To nije puno, mi smo imali slične situacije i ranije. Ono što je dodatni problem su smještajni kapaciteti i vrlo teška klinička slika naših pacijenata. Još jednom pozivam građane na saradnju, kao što je to bilo i u proteklom periodu. Ja sam zadovoljan saradnjom, sa velikim dijelom građana ZDK- kazao je Jupić te naglasio kako je pridržavanje epidemioloških mjera najmanje što u ovom trenutku svi mogu učiniti, ali istovremeno i najveće - da pomognemo zdravstvenim radnicima.\n- Šest je bilo na invazivnoj, a šest na neinvazivnoj ventilaciji. Kapaciteti su, praktično, popunjeni. Dovedeni smo u situaciju da se, svakog trenutka, vrlo lako može desiti da ne možemo primiti više nijednog pacijenta - kazao je Skomorac.\nKBZ je, napominje, zbog nedostatka anesteziologa, još prije mjesec dana ukinuo "hladni operativni program" te se hirurški tretiraju samo hitni i onkološki pacijenti.\n- Danas će moj prijedlog biti da se ukinu i specijalističke usluge, jer mi moramo povući kadrove u ustanovu i na taj način pokušati da saniramo situaciju u KBZ-u, gdje su nam ti ljudi najpotrebniji. Moramo se, na neki način, fokusirati na bolnički tretman pacijenata, što je naša primarna obaveza. Drugi je problem što imamo sve veći broj zaraženih zaposlenika, što, također, zahtijeva povlačenje svih potencijalnih rezervi u ljudstvu - kazao je Skomorac.\nSusret sa Erdoganom\nDžaferović: Turska ima stabilizirajuću ulogu na zapadnom Balkanu


ARBiH - Forum Klix.ba Registracija\nPostao/la matematicar_teski dana 06/04/2012 16:25 Armija Republike Bosne i Hercegovine (Armija RBiH ili ARBiH) je bila zvanična oružana snaga Republike Bosna i Hercegovina za vrijeme agresije na Republiku Bosnu i Hercegovinu. Armija RBiH je osnovana 15. aprila 1992. što se slavi kao Dan armije. Armija je nakon Daytonskog sporazuma definisana kao bošnjačka komponenta Vojske Federacije Bosne i Hercegovine, a nakon reforme odbrane transformisana je u Bosanske rendžere, jednu od tri pukovnije u okviru Oružanih snaga Bosne i Hercegovine.Zamislio sam ovu temu da stavljamo slike nasih boraca iz akcija,i slika sa linija odbrane. naoruzanja ove vojske itd. I molim vas bez glupih rasprava\nPostao/la japin_mutapi dana 09/04/2012 20:59 japin_mutapi\nPostao/la japin_mutapi dana 09/04/2012 21:00 japin_mutapi\nPostao/la matematicar_teski dana 10/04/2012 11:33 pure beauty\nPostao/la matematicar_teski dana 11/04/2012 15:19 za nase uslove ova puska je po pricama bila san\nPostao/la matematicar_teski dana 13/04/2012 15:43 matematicar_teski\nPostao/la Woody dana 14/04/2012 09:37 Woody\nPostao/la matematicar_teski dana 14/04/2012 16:01 matematicar_teski\nPostao/la Bosanac sa dna kace dana 14/04/2012 16:22 matematicar_teski je napisao/la: Bosanac sa dna kace\nPostao/la zateznistub dana 14/04/2012 16:45 zateznistub\nPostao/la matematicar_teski dana 14/04/2012 22:06 matematicar_teski\nPostao/la matematicar_teski dana 15/04/2012 11:23 sretan dan jedine nam armije.PS:koji je ovo tenk T-30?\nPostao/la Halcyon dana 15/04/2012 11:28 Sretan nam Dan Armije Republike Bosne i Hercegovine!\nPostao/la zateznistub dana 15/04/2012 11:33 matematicar_teski je napisao/la:sretan dan jedine nam armije.PS:koji je ovo tenk T-30? nije tenk. samohodno oruzje. haubica.i da, sretan dan ARBiH zateznistub\nPostao/la matematicar_teski dana 15/04/2012 13:30 hvala bravo klix, pardon banjaluka. com, ni vijesti o vaznom datumu\nPostao/la Janjicar dana 15/04/2012 13:44 Hvala ti Generale!\nPostao/la Janjicar dana 15/04/2012 13:46 I ovaj covjek je zasluzio da bude na ovoj temi U pitanju je Izet Nanic Janjicar\nPostao/la Kalajdzija dana 15/04/2012 13:53 Sjecam se kada je Papa Ivan Pavao II otkazao dolazak u ratno i opkoljeno Sarajevo. Ali su vec po gradu bili izlijepljeni plakati sa napisom 'Narode Bosne i Hercegovine, Papa je uz vas'. Onda je neko domisljat prekrizio Papino ime i napisao 'Armija BiH' je uz vas! Kalajdzija\nPostao/la matematicar_teski dana 15/04/2012 14:18 matematicar_teski\nPostao/la matematicar_teski dana 15/04/2012 14:26 matematicar_teski\nPostao/la matematicar_teski dana 15/04/2012 18:49 trazim dugo po netu,da li neko zna koja je jedinica u nasoj armiji bila najelitnija?ono nesto ko specijalne jedinice?\nPostao/la matematicar_teski dana 19/04/2012 00:22 M-80A1\nPostao/la matematicar_teski dana 19/04/2012 15:14 matematicar_teski\nPostao/la matematicar_teski dana 19/04/2012 15:17 matematicar_teski\nPostao/la matematicar_teski dana 19/04/2012 18:18 sad procitah da je garavi zeko rastopljen matematicar_teski


Proteklu godinu obeležilo je nekoliko naučnih i komercijalnih dostignuća u oblasti tehnologije i medicine koja nagoveštavaju nove prodore\nSnimanje Velikog grebena dugog 2300 kilometara trajaće do kraja ove godine, a 2013. nastaviće se na drugim lokacijama, na Havajima, Filipinima i Bermudima. Na kraju, pre nekoliko dana, dve sonde agencije NASA koje su više od godinu dana obletale mesec detaljno snimajući njegovu gravitaciju, razbile su se o njegovu površinu pošto su obavile svoj zadatak. Naučnici kažu da su prikupili toliko podataka da će im biti potrebne godine da ih izanaliziraju i izvuku zaključke.


Naučnici kažu da su ovih 6 simptomi mentalnih bolesti | Skandalozno\nNaučnici kažu da su ovih 6 zapravo simptomi mentalnih bolesti\nZamislite situaciju: Šef vas kritikuje zbog ozbiljne greške, a vi osećate da ćete svakog časa prasnuti u smeh. Smirujete sebe, pokušavate da sakrijete smeh iza izraza “krivca koji se kaje“, ali na kraju se na licu ipak javlja osmeh. Za njim ide glasniji, a zatim histerični smeh koji ne možete da kontrolišete. U pitanju je sindrom snažnog izliva emocija, poznat i kao pseudobulbarski uticaj.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Naučnici kažu da su ovih 6 zapravo simptomi mentalnih bolesti"


Prikazan koncept Volkswagen Golf GTE HyRACER (VIDEO) - Auto Republika\nOvaj “najgori novi automobil u Americi” je pretrčao 662.400 km\nPrikazan koncept Volkswagen Golf GTE HyRACER (VIDEO)\n24/08/2020 - 08:17\nDa nije bilo nesrećne pandemije novog korona virusa, ovaj zanimljiv i jedinstven novitet bismo videli još tokom maja, na obalama austrijskog jezera Vurterzi, kada je izvorno bilo zamišljeno da se održi godišnji, trideset deveti po redi GTI festival, posvećen istoimenom izvođenju Volkswagena Golfa. Ranijih godina smo tom prilikom mogli da osmotrimo različite automobile (uglavnom) s oznakama neke od marki pod kontrolom ogromnog koncerna, dok se sam proizvođač, po tradiciji na tom mestu pojavljivao s unikatnim konceptom utemeljenom na serijskom Golfu.\nPošto je Covid-19 ove godine bio jači od nas, Volkswagen je bio onemogućen da predstavi novi projekat u uobičajenom formatu. Glavna zvezda događaja je trebalo da bude Volkswagen Golf GTE HyRACER, koji je igrom sudbine tek sada predstavljen, i to putem onlajn komunikacionih kanala.\nKonkretan prototip je osmislilo trinaest pripravnika zaposlenih u maloprodajnoj mreži Volkswagena u Nemačkoj. Koncept je utemeljen na standardnom modelu Golf GTE prethodne generacije. Pogonski sklop je hibridni po prirodi i inkorporira pogonsku jedinicu 1.4 TSI, ojačanu elektromotorom. Umesto standardne ergele od 204 “grla”, unikat je doveden do 250 konjskih snga.\nDalje razlike prikazanog hedžbeka u odnosu na serijski model se ogledaju u jedinstvenim stilskim rešenjima. Odbojnici su preoblikovani, a zahvaljujući mišićavijim lukovima iznad točkova, širina novajlije je za 80 milimetara bogatija od serijskog modela. Završeci izduvnih cevi na ovom automobilu izgledaju “malignije”, s obzirom da su izmešteni na sredinu zadnjeg kraja Golfa.\nDalje, ova posebna “Sedmica” je obuvena u pneumatike nasađene na crne felne izrađene od lake legure, inače u prečniku duge 19 cola. Tu je i poveći spojler na petim vratima a konstruktori su se opredelili i za učinkovitije kočnice i specijalni sistem oslanjanja koji je omogućio da hedžbek bude niži od serijske verzije za celih 40 milimetara.\nNišta manje modifikacija, zamišljenih da unaprede ambijent i funkcionalnost, nije izvedeno ni u putničkoj kabini. Inoviran je centralni panel, dodati su brojni umeci u plavoj boji, uključujući i nultu oznaku na obruču upravljača, dok je ceo enterijer presvučen u popularni i zahvalni materijal, poznat pod imenom “Alcantara”.\nSportska sedišta su obogaćena nazivom konceptnog modela ispisanim na odmorištu za ruke. dok redizajnirani prtljažnik skriva dva električna trotineta koja je moguće dopuniti korišćenjem elektroenergetske mreže samog Golfa u čijem se gepeku nalaze.\nNaravno, kao i ogromna većina vozila iz Volkswagen korporacije, koja se pripremaju za izložbu na jezeru koje se u originalu zove Wörthersee, tako ni Golf GTE HyRACER neće dospeti na proizvodne trake. Uzgred, moguće je da ovaj automobil nije jedini koji je pripreman za prikazivanje na majskom skupu, već bismo uskoro mogli videti i ostale koncepte zasnovane na serijskom Golfu, koje nam sudbina nije dala da vidimo u najlepšem mesecu u godini.\nZa kraj, podsećamo vas na ono što je VW izložio prošle godine na ovoj manifestaciji.\ntagovi: golf gte Volkswagen Golf GTE HyRACER vw worthersee\nprethodni Porsche Taycan dobar ali sa sitnim problemima na testu "sjevernog jelena"\nsledeći Seat Leon uspješniji od Golfa na testu sjevernog jelena (VIDEO)\nGoodwood Festival of Speed 2018. (LIVE STREAM)\n12/07/2018 - 14:23\nAutopilot Tesla Modela 3 izbegava kamion (VIDEO)\nAlfa Romeo Giulia i Stelvio u Nero Edizione “odori”\n28/03/2018 - 19:41\nMercedes EQC 4×4² u akciji (VIDEO)\n24/11/2020 - 08:38\nVožnja “na leru” je posebno glupa ideja tokom zime\nStanje na francuskom automobilskom tržištu\n03/12/2020 - 07:21


DODJELA PLAKETE OPĆINE SREBRENICA MILORADU DODIKU RUGANJE ŽRTVAMA GENOCIDA U SREBRENICI — Bosnjaci.Net\nDODJELA PLAKETE OPĆINE SREBRENICA MILORADU DODIKU RUGANJE ŽRTVAMA GENOCIDA U SREBRENICI\nObjavljeno: 13. March 2018. 14:03:30\nDodjela najvišeg priznanja općine Srebrenica nekome ko negira genocid nad Bošnjacima u Srebrenici i nagrađuje ratne zločince osuđene za zločine nad Bošnjacima predstavlja otvoreno ruganje svim žrtvama genocida u Srebrenici i svim bošnjačkim žrtvama uopće.\nNedosputivo je da se ova vrsta priznanja dodjeli osobi koja svoje političko djelovanje temelji na negiranju genocida, konstantnim prijetnjama Bošnjacima, negiranju države Bosne i Hercegovine i rušenju Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nOvaj postupak predstavlja jasan pokazatelj da politika koja genocid, ratne zločine i etnička čišćenja koristi kao sredstvo za ostvarenje svojih ciljeva sve više dobija maha u tzv. Republici Srpskoj i Srbiji ali i potvrđuje činjenicu da su Bošnjaci narod pod prijetnjom kojima je ugroženo pravo na život.\nSDA Sandžaka izražava svoju zabrinutost zbog porasta velikosrpskog šovinizma a naročito zabrinutost za budućnost Bošnjaka u Sandžaku zbog činjenice da zločini nad Bošnjacima Sandžaka nisu rasvijetljeni niti su odgovorni kažnjeni.\nPozivamo visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini da ovu sramnu odluku stavi van snage te da preduzme sve mjere u cilju zaštite bošnjačkog stanovništva u Bosni i Hercegovini.\nOd predstavnika EU, OSCE-a i Vijeća Evope tražimo da bez odlaganja obavežu Srbiju da rasvijetli sve zločine počinjene nad Bošnjacima Sandžaka i da odgovorne adekvatno kazni.


Gde kupiti i popiti dobro pivo? | Svet Piva\nSada si ovde: Home \_ Piva u Srbiji \_ Gde kupiti i popiti dobro pivo?\n2015/01/01 12:49 AM\nNakon pročitanog odeljka sa listom svih piva koja se mogu kupiti u Srbiji, ostalo je još samo da ih sve pronađeš. Pred tobom se nalazi spisak mesta čijim ćeš obilaskom pronaći dobar deo piva na našem tržištu…\nGde: Balkanska 13, 11000 Beograd;\nPrvi bar/pab u Srbiji koji u svojoj ponudi ima isključivo piva. I to kakva. Od prvih početaka u ulici Milutina Bojića, pa do proširenog prostora u Balkanskoj, Samo pivo je za veoma kratko vreme postalo polazno mesto za svako degustiranje piva. Za sada u ponudi imaju preko 170 vrsti piva i ne pomišljaju da se zaustave na tom broju…\nGde: Žorža Klemensoa 18, 11000 Beograd\nInfo: www.majstorzapivo.com; 011 2419161\nUkoliko si do sada napravio sopstveno pivo ili to nameravaš da uradiš, sigurno veoma dobro znaš za ime „Majstor za pivo“. Zvanični uvoznik opreme i sirovina za kućno pivarstvo, pored svega nudi i online beershop, taproom sa točenim Kabinet pivom i veliki broj kraft piva za poneti. U novom prostoru možeš uz „majstorovu“ pomoć čak i da napraviš sopstveno pivo.\nGde: Rige od Fere 16, 11000 Beograd\nInfo: www.miners-pub.com; 011 4068290\nMiners pub je pub koji nudi mnogo više od samog piva. I pored sjajnog izbora točenih i flaširanih piva, ovde možeš probati vrhunske rakije i vino, gledati izložbe i svirke, a potom se prepustiti igranju pikada, flipera, stonog tenisa ili ekipnog takmičenja u “pub quizu”.\nGde: Đorđa Stanojević 11D, 11070 Novi Beograd\nBeerville Beer Store je poslednji otvoren beer store koji se nalazi na Novom Beogradu. Pored dosta velikog izbora piva, u Beervillu će te dočekati istinski ljubitelji piva koji će ti veoma strpljivo objasniti svaku nedoumicu koju budeš imao… A zatim sa novostečenim znanjem zapali u njihov bar u Francuskoj ulici.\nKabinet Pub & Bar\nGde: Milutina Bojića 2, 11000 Beograd\nInfo: Facebook; 069 5692369\nPrva ruska pivnica sa fantastičnim izborom najrazličitijih svetskih piva. Posebno moramo pohvaliti osoblje koje će ti ponekad ponuditi da probaš pivo koje se ni ne nalazi na meniju. Uskoro očekujemo ekskluzivnu ponudu ruskih craft piva…\nGde: Braće Krsmanovića 6, 11000 Beograd\nUkoliko se dokopaš slobodnog mesta, u ovoj nedavno otvorenoj pivnici ćeš moći da uživaš u preko 50 vrsta piva – Augustiner, Orval, Gulden Draak, San Servolo, Ama, Kwak, Schneider-Weisse… Pored toga, tu su i odlični nemački specijaliteti (preporučujemo kobasice!) koji će sjajno ići uz ova piva.\nGde: Dalmatinska 44, 11000 Beograd\nInfo: Facebook,; 011 407-56-41\nU enterijeru ovog paba preovlađuju cigla, drvo i šank dugačak 6 metara iz kojeg se služi devet točenih i preko 35 flaširanih piva. Uz pregršt domaćih, českih, ruskih, holandskih, belgijskih i nemačkih piva, na meniju je i mnogo dobre muzike. Sredom i vikendom su za provod zaduženi bendovi koji dolaze iz cele Srbije. Cigla&Krigla Pub se vodi parolom: „Vratimo ljude za šank“, za kojim je i začeta ideja drugara koji su otvorili ovaj pub.\nGde: Francuska 43, 11000 Beograd\nInfo: Facebook,; 064 6438815\nVeoma prijatno, ušuškano mesto na Dorćolu koje će te dočekati prilično povoljnim cenama četrdesetak piva u ponudi (Schneider-Weisse, Kabinet, Memminger, Augustiner, La Chouffe, Bernard…) i, najčešće, hip hop i rep zvucima.\nGde: širom Beograda\nInfo: Facebook, TheBlackTurtle.com\nU ovom poznatom lancu pabova ne možeš kupiti gotovo ni jedno od piva o kojima si čitao na ovom sajtu. Ali baš zato je i na ovoj listi! Naime, The Black Turtle je poznat po proizvodnji sopstvenih desetak vrsta piva koja prave u svojoj mini pivari u blizini Šida. U koji god od pet lokala da uđeš, dočekaće te ista pivska ponuda i podjednako topao “pabovski” ambijent.\nGde: Braće Jugovića 2a, Beograd\nInfo: Facebook, GunnersPub.com; 064 1885099\nIako se Gunners pub tek pojavio u gradu, već u ponudi ima oko 40 vrsta piva dok se samo na točilicama nalazi izbor piva iz šest zemalja. Ovo pet friendly mesto savršeno je za izgovore za dolazak kao što je gledanje utakmica engleske Premijer lige…\nKrigla Beer Shop\nGde: Mutapova 51, Vračar, Beograd\nInfo: Facebook, Twitter; 011 2421489\nKrigla je lokal na dva sprata koji ujedno predstavlja pab i beer shop. Ukoliko planiraš da izabereš neka od gotovo 100 ponuđenih vrsta piva i da ih poneseš kući, cena će biti dosta jeftinija nego ako ostaneš da uživaš gledajući fudbal na TV-u ili da igraš stonu fucu. Ako se i “zaglaviš” u izboru piva, na pravi put će te izvesti sjajne pivopije koje ovde rade!\nJoš dobrih izvora piva u Beogradu:\n● „Beerville Beer Bar & Store“ (Francuska 12; 060/3377927)\n● „Passengers Bar“ (Simina 5; 060/6464109)\n● Hostel „Bed `n` Beer“ (Zetska 5; 011/4066788)\n● „Old London Pub“ (Gavrila Principa 46; 011/4068184)\n● „Beerland Pub“ (Požeška 138a; 011/3545025)\n● Beer store „Pivopija 2“ (Bulevar Zorana Đinđića 4a, Novi Beograd)\n● Beer store „Ljubav ili pivo“ (Stanislava Sremčevića 15-17; 063 8278840)\n● „Pivo i kobaja“ (Braničevska 1; 062/404-885)\n● Beer store „Poruka u boci“ (Arsenija Čarnojevića 68, Novi Beograd; 064/110-7975)\n● „Wurst Platz Bar“ (Makedonska 4 i Karadjordjeva 36; Beograd 063/1111-929)\n● Pivnica „Žirafa“ (Milutina Milankovića 34; Novi Beograd 063/684-749)\n● „Rhino Cafe Pub“ (Nikole Spasića 1; 011/4090-409)\n● Market „Aroma“ (Njegoševa 41; 011/228-11-49)\n● „Supermarket Deli“ (Topličin venac 19; 011/202-8008)\nGde: Bežanijska 37, 11080 Zemun\nInfo: www.facebook.com/pivopija.bgd; 061 1978159\nNaš omiljeni koncept beer shopa i mesta okupljanja ljubitelja piva po prvi put u Srbiji je zaživeo zahvaljujući Pivopiji. U pitanju je pivoteka u kojoj možeš degustirati na desetine i desetine sjajnih piva, sedeti i družiti se ili sve spakovati u torbu i odneti kući (po 10% nižoj ceni).\nGde: 200 Cara Dušana, Zemun\nInfo: www.mojepivo.com; 011 3750866\nPrva domaća prodavnica opreme i sirovina za kućno pivarstvo. Iako nije u pitanju mesto gde ćeš moći da kupiš zanimljiva flaširana piva, ponekad ćeš u ponudi naći Memminger piva i prilično jeftine buriće od 5 litara.\nJoš dobrih izvora piva u Zemunu:\n● „Fat Cat Pub“ (Visoka 35a; 064/5502-558)\n● Pivnica „Crveni rak“ (Beogradska 14; 011/373-1853)\n● Diskont pića „Dado“ (Starca Vujadina 14; 011/2607-974)\nTehnologs craft bar\nGde: Maksima Gorkog 17/a (ulaz iz Stražilovske ulice), 21000 Novi Sad\nInfo: www.tehnologsdogs.com; 021 300 77 65\nZvanični uvoznici BrewDog piva pored ovog i drugih flaširanih piva, u ponudi uvek imaju i nova točena piva iz Kabinetove radionice. Ako i ne svratiš zbog piva, bar pojedi najbolji hot dog od najkvalitetnijeg mesa i najmekših kifli. Nedavno je uvedena i ponuda “piva za poneti”, što znači da više nemaš izgovora da ne svratiš…\nGde: Zmaj Jovina 24 (u pasažu), 21000 Novi Sad\nInfo: Toster.rs, Facebook; 065 8606404\nProvereno fantastična kombinacija hamburgera i dobrog piva konačno može da se nađe i u samom centru Novog Sada. Kako nema smisla nabrajati sva piva iz ponude, s obzirom da se lista svakodnevno povećava, nemaš drugog izbora nego da odeš i uveriš se u kvalitet hamburgera i piva svojim ustima…\nGde: Milovana Glišića 7, 21000 Novi Sad\nLjudi koji stoje iza prve novosadske kraft pivare RazBeerBriga otvorili su ovaj sjajan pab kao stvoren za ljubitelje dobrog piva i to ne samo zbog zaista odličnog izbora regionalnog zanatskog piva. Nama su posebno zabavni dani kada se održava škola kućnog pivarstva ili kada su predavanja o zanimljivim pivskim temama. Naročito kada ta predavanja ne drži niko iz Sveta Piva…\nGde: Trg Republike 18/L5, 21000 Novi Sad\nInfo: Beeraj.rs, Facebook; 021 6611014\nEto nama novog načina uživanja u pivu. U okviru Beeraj lokala nalazi se odličan izbor selektovanih zanatskih točenih piva, ali i cidera i vina. Na mnogobrojnim točilicama možete jednostavno izabrati i popiti nova lokalna kraft piva ili ih možete sipati u divne Beeraj flaše od 1 litre “za poneti”, koje se posle mogu iznova puniti. Pored svega, Beeraj vrši i dostavu piva na kućnu adresu!\nGde: Zmaj Jovina 28, 21000 Novi Sad\nInfo: www.irishpub-redcow.com; 021 427136\nIrski pab koji se u samom centru Novog Sada nalazi od 1997. godine ujedno je i uvoznik mnogobrojnih piva (Achouffe, Kwak, Tripel Karmeliet, Blanche de Namur…). Ova, kao i nekoliko desetina drugih flaširanih i točenih piva, možeš popiti u jednoj od najstarijih kuća u Novom Sadu.\nGde: Svetozara Miletića 17, 21000 Novi Sad\nInfo: www.facebook.com/LagerAndWine; 021 6623000\nNoviji lokal koji se nalazi pod istim kišobranom kao i pomenuti Irish pub „Red Cow“ pored sjajnog enterijera i još boljeg izbora vina i piva, nudi i mogućnost kupovine „piva za poneti“. Ovo znači da ćeš u Lager&Wine-u moći da kupiš piva po ceni koje su gotovo ravne onima u radnji. Kada bi u radnji uopšte mogao da ih nađeš…\nGde: Štrosmajerova 5, Petrovaradin\nInfo: Facebook; 021 6432213\nJedan od najstarijih pabova u gradu (tačnije: Petrovaradinu) u ponudi uglavnom ima piva Apatinske pivare (Leffe, Stella Artois, točeni Hoegaarden…), ali će te u specijalnim prilikama obradovati i pivima kao što je Karmeliter ili ona iz domaće radinosti ponosnih gostiju. Ukoliko i propustiš ove prilike, bar ćeš piti u najboljoj kafani u gradu…\nGde: Svetozara Miletića 3, Novi Sad\nInfo: Facebook; 063 366863\nSjajno pivsko mesto u centru Novog Sada koje trenutno u ponudi ima preko 130 različitih piva s obećanjem da će se ponuda konstantno povećavati. Naš omiljeni detalj u odličnom drvo-bakar-cigla enterijeru je dugačak šank koji dominira barom.\nJoš dobrih izvora piva u Novom Sadu:\n● Vinoteka „Vino i tako to“ (Maksima Gorkog 17a; 021/6623-090)\n● Podrum pića „Lufi“ (Vojvode Bojovića 19)\n● Pivnica “The Camelot” (Sremska 9; 021/528-095)\n● “Brauhaus Breubruder” (Bul. Mihajla Pupina 6; 021/3010-477)\n● Pivnica “Lokal” (Dunavska 31; 021/42-1100)\n● Market „Aroma“ (Novosadskog sajma 2; 021/6622-080)\n● Cafe „Opera“ (Ise Bajića; 021/527-244)\n● Podrum pića Dastal NS (Bulevar Cara Lazara 50; 021/636 5852)\nA gde još?\nSamo Pivo, Subotica\nGde: Matije Korvina 17, Subotica\nUkoliko ste bili u baru Samo Pivo u Beogradu (a jeste!), već znate šta da očekujete i u prvom ozbiljnom pivskom mestu u Subotici. Znači – 69 različitih piva i 8 točilica na samom otvaranju lokala krajem novembra 2015. i najave da nova piva neće prestati da pristižu. Ukoliko budete naišli na pivo kuće, Pablo IPA, obavezno ga probajte!\nGde: Nikole Tesle 5, Pančevo\nInfo: Facebook; 013 352770\nU poslednjem mesecu 2015. godine i Pančevo je dobilo svoj prvi beer bar koji je ujedno i prodavnica piva. Slad se nalazi na simboličnom mestu, odmah do nekadašnje Vajfertove pivare i u ponudi ima velik broj stranih, ali i domaćih kraft piva – što flaširanih, što za točilicom.\nMinistarstvo Beer Bar, Niš\nGde: Vojvode Vuka 12, 18000 Niš\nInfo: Facebook; 063 460350\nFantastičan bar u Nišu koji verovatno ima najbolju ponudu zanatskog piva u ovom gradu. Kada je i sam gazda kućni pivar, očekujte kvalitetan izbor piva (za sada preko 100 različitih!) što znači da nećete moći da naručite domaća industrijska piva, ali zato hoćete bisere iz Engleske, Nemačke, Belgije… Posebno je jaka ponuda domaćih “zanatlija”.\nPivnica Nemir, Niš\nGde: Obilićev venac 35, 18106 Niš\nPioniri širenja ljubavi prema zanatskom pivu u Nišu. Pored sjajnih piva (Brewdog, Thornebridge, La Trappe, Kabinet, Schneider-Weisse…), Nemir u ponudi ima i hranu “za nabosti” koja stomaku može pomoći da savlada što više ovih piva…\nPivnica Kum, Šabac\nGde: Masarikova 15, Šabac\nInfo: Facebook, KumPivo.com\nPrva šabačka kraft pivara nalazi se na spratu Masarikove ulice broj 15, gde ćeš odlične ćevape moći da zaliješ sa šest vrsta piva koja se prave u maloj “Kumovoj” pivari. Za sada se u ponudi nalaze sledeća piva: EPA, porter, američko pšenično, APA i IPA pivo, a uskoro nas čeka još pivskih iznenađenja…\nKriva kuća, Kragujevac\nGde: Vojvode putnika 38, Kragujevac\nPivnica restoran Kriva kuća je mesto gde nećeš čuti ni stranu muziku, niti piti strano pivo. Pored starogradske muzike, pivnica nudi isključivo domaća piva – Krugher & Brent, Kabinet i Rzavsko.\nOrganic factory, Kopaonik\nGde: Konak Sunčani vrhovi bb, Kopaonik\nDobro, možda nije u pitanju prava pivnica, ali ukoliko budeš išao na Kopaonik, više sa sobom nećeš morati da vučeš sopstveno dobro pivo kako bi pregurao odmor. U ovom simpatičnom, toplom restoranu sa organskom hranom u ponudi je celokupan asortiman pivare Kabinet.\nGde: Dr. Laze Kostića, Zrenjanin\nInfo: Facebook; 023 522188\nNaizgled obična prodavnica pića krije sjajan izbor piva od kojih mnoga nećeš uspeti da pronađeš ni u gorenavedenim beer shopovima. Najpre se zagrej uz piva sa ovih prostora (Crni Đorđe, pivara Milenković, Krugher & Brent…), pa preko Čeha i Slovaka (Bernard, Steiger, Kozel…), dođi do Nemaca (Hacker-Pschorr) i Rusa (Baltika).\nGde: Gavrila Principa 6, Vršac\nInfo: Facebook, Velo.rs; 064 8877005\nOvaj sjajan lokal smešten je u u samom centru Vršca i iza njega stoji ideja da se na jednom mestu kombinuju biciklizam, dobra kafa i – pivo! Ne možemo vam preporučiti sadržaj koji biste trebali obavezno da ispratite jer se na ovom pet friendly mestu konstantno odganizuju novi događaji, svirke, humanitarne akcije… Ali možemo preporučiti zbog odličnog izbora od pedesetak piva. Za sada.\nUkoliko i u tvom kraju postoji mesto koje se trudi da u ponudi uvek ima dobar izbor craft piva, piši nam kako bismo ga stavili na ovu listu…\nGde kupiti i popiti dobro pivo? reviewed by Svet Piva on January 1, 2015 rated 5.0 of 5\nTagovi: beerville, dobro pivo, kafane, majstor za pivo, miners pub, pabovi, pivo, pivopija, samo pivo, srbija\nPoziv pivopijama iz Hrvatske ,(pre svega onima iz gradova koji imaju autobuske veze sa Beogradom).Volim pivo kao i svi,pa bih voleo da probam sto vise meni nepoznatih piva.Naravno da sam do sada probao desetak piva iz Hrvatske.Ako ima nekoga ko zeli da proba piva iz Srbije ili nekih kojih ima ovde a mozda nema u Hrvatskoj,mogli bi da jedan drugome saljemo po paket od 10-12 flasa ili konzervi raznih piva po dogovoru po soferima autobusa sa redovnih linija.svako snosi “troskove” casti za sofera.Ako ima zainteresovanih moj e-mail je – stule030947@gmail.com.\nFYI do sada sam u mojih 68 godina probao negde oko 1800+ raznih piva,a sada bih posle veoma duge pauze voleo da ih dokumentujem slikama onih koje sam pio,to znaci da mi nece nista faliti da ponovim neka od PAN ili Zuje i Karlovackoih piva.\nHvala redakciji ako pusti ovu poruku\nMünchner Dunkel says:\nIzostavili ste lokal koji je prvi započeo koncept kobasica i piva u Beogradu, koji je doveo Paulaner u Srbiju. Pre svega, garantovano je bolji od barem 90% ovih sterilnih hipsterskih mesta. Posetite Club 4 na Banjici. Ne morate ni objavljivati komentar što se mene tiče, nije ovo reklama već prijateljska preporuka. Pozz\nNema kabineta a ni krugera. Ne zalecite se kao ja.\nNeka preporuka za grad Jagodinu?