PROF. DR SVETOZAR LIVADA, O ODUZETOJ IMOVINI SRBA U HRVATSKOJ – Макроекономија\n9. марта 2020.\t0 Svetozar Livada, 2 Hrvatska Ostavite komentar 965 Pregleda\nVrednost imovine prognanih Srba iz Hrvatske je oko 30 milijardi evra. U vlasništvu Srba u Hrvatskoj, pre raspada SFRJ, bilo je oko 18 miliona kvadratnih metara građevinskog prostora. Do rata i nestankaSFRJ Srbi u Hrvatskoj u vlasništvu su imali oko 600.000 hektara zemljišta. Kad je u pitanju pokretna imovina ostali su i bez 400.000 poljorpivrednih mašina, 64.000 motornih vozila, 980.000 grla krupne stoke, 18 miliona čokotova vinove loze, 120.000 košnica, 50.000 neisplaćenih penztija\nNezvaničnu procjenu o imovini prognanih Srba iz Hrvatske vrijednoj 30 milijardi evra dao je Borislav Mikelić, bivši premijer Republike Srpske Krajine, a ona je izračunata na osnovu podataka Komiteta za zaštitu prava i interesa raselјenih lica kao i iz evidencije nekadašnjeg Saveznog ministarstva pravde. Prema toj procjeni, u vlasništvu Srba u Hrvatskoj bilo je oko 18 miliona kvadratnih metara građevinskog prostora, od čega 14 miliona stambenog i četiri miliona kvadratnih metara poslovnog prostora. Posebno je važan podatak da su Srbi u Hrvatskoj do rata imali oko 600.000 hektara zemlјišta, navodi prof. dr Svetozar Livada, sociolog iz Republike Hrvatske. Kada je u pitanju pokretna imovina, Srbi su na primjer ostali bez oko 400.000 polјoprivrednih mašina, 64.000 motornih vozila, oko 440.000 opremlјenih spavaćih i dnevnih soba, kuhinja i trpezarija, kao i 760.000 raznih kućnih aparata i tehničkih uređaja, kaže on i dodaje: Srbi su ostali i bez oko 980.000 grla krupne stoke, oko 18 miliona čokota vinove loze, osam miliona stabala voćki, 120.000 košnica, bez umjetničkih predmeta i zlata, a imali su i oko 24.000 bunara i cisterni površine od oko 960.000 kvadratnih metara. Prilikom evidentiranja imovine Srba ukupno je prijavlјeno 180 miliona tadašnjih njemačkih maraka i 3,5 milijardi dinara u hrvatskim poslovnim bankama i 600 miliona dinara u hartijama od vrijednosti. Kada se ovim podacima pridodaju i ulaganja u putnu i drugu infrastrukturu putem samodoprinosa, izuzimanje Srba iz prihoda od privatizacije, kao i neisplaćene penzije za 50.000 srpskih penzionera, sa sigurnošću je procjenjeno da vrijednost imovine iznosi više od 30 milijardi evra, kaže Livada.\nPosebno je važan podatak da su nakon završetka vojnih operacija u Hrvatskoj uništena 182 zadružna doma, 56 ambulanti, 78 crkava, 29 muzeja, 181 groblјe, 325 trgovina, 113 vodovoda, 167 spomenika, 311 ugostitelјskih objekata, 410 zanatskih radnji, 118 skladišta, sva niskonaponska mreža.\n,,Hrvatska, međutim, izbjegava nadoknadu štete za uništenu nepokretnu imovinu Srba tako što izigrava zakone. Sudovi u Hrvatskoj to čine tako što izbjegavaju mogućnost da se kao uzročnik štete prikaže aktivnost vojske i policije i sugerišu oštećenima da preinače tužbe, te navedu kako su im kuće srušene u aktu terorizma i nasilјa. Poslije toga hrvatski sudovi donose odbijajuću presudu jer se za tako nastalu štetu primjenjuje Zakon o odgovornosti za štetu nastalu uslijed terorističkih akata i javnih demonstracija iz jula 2003. godine koji propisuje da se materijalna šteta nastala uslijed terorizma nadoknađuje u obliku obnove, pa se zbog neosnovanosti, tužbeni zahtevi odbijaju”, navodi Livada. Po njegovim rečinma poseban problem predstavlјa više od 35.000 oduzetih stanarskih prava. Umjesto da vrati stanove Hrvatska je 2003. donela Program stambenog zbrinjavanja, koji ne može biti supstitucija za oduzeta stanarska prava jer je to humanitarna a ne pravna kategorija.\nNažalost, ni kolektivna tužba Krajišnika prognanih u „Oluji“ pred Federalnim sudom u Čikagu protiv američke konsultantske kuće MPRI radi nadoknade nematerijalne štete na ime duševnih boli zbog izgublјenog zavičaja koja okončana nagodbom, nije ispunila očekivanja Krajišnika. Izjegli i prognani Srbi iz Hrvatske očekivali su da će poslednja posjeta predsednika Srbije Hrvatskoj biti prvi korak na putu vraćanja njihove nasilno oduzete imovine, što je osnovna pretpostavka i za održiv povratak i za normalizaciju odnosa između Srbije i Hrvatske, dodaje Livada.\nViše od dve decenije traju problemi bivših nosilaca stanarskog prava, među njima i Srba izbeglih iz hrvatskih gradova kojima je država stanarsko pravo oduzela na osnovu zakonskih odredbi SFRJ, po kojima je nosilac gubio stanarsko pravo ako u stanu nije boravio duže od šest meseci. Ti se propisi, međutim, nisu primenjivali na Hrvate s područja bivše Krajine ili izbeglice hrvatske nacionalnosti iz BiH i sa Kosova i Metohije, s apsurdnim obrazloženjem da su oni svoje domove morali prisilno napustiti dok su Srbi to, činili „dobrovolјno“!\nS obzirom na to da je pravna utemelјenost termina „stanarsko pravo“ nestala devedesetih godina prošlog veka, njegovi bivši nosioci ostali su u svojevrsnom vakuumu do 2003. godine kada država uspostavlјa Program stambenog zbrinjavanja, kojim ih stavlјa u socijalnu kategoriju: tako se prvobitni broj nosilaca stanarskog prava sa 35.000 do 40.000 sveo na svega nekoliko hilјada onih koji su podneli zahteve za stambenim zbrinjavanjem.\nOd 2003. godine izbegli i prognani Srbi iz Hrvatske bili su protiv ovog Programa svesni da nije donesen s namerom da se reši problem bivših nosilaca stanarskog prava, nego naprotiv, da se spreči njihov povratak. Hrvatska je tako vešto izigrala Evropsku uniju i uspešno zatvorila Poglavlјe 23 Pravosuđe i temelјna lјudska prava, a da suštinski nije rešila nijedan problem koji se odnosi na njene državlјane srpske nacionalnosti. Hrvatska je jedina država od bivših republika SFRJ koja nije vratila oduzeta stanarska prava.\nIzbegli i prognani Srbi iz Hrvatske od samog početka su ukazivali na ovaj problem i izražavali svoje nezadovolјstvo protiv onih nevladinih organizacija koje su radi svoje lične koristi u tome učestvovale. Hrvatska se oglušila o Rezoluciju 1120 Saveta bezbjednosti UN od 14. jula 1997. kojom su bila potvrđena prava svih izbeglih i raselјenih osoba na povratak u njihove domove u kojima su stanovali pre izbeglištva. Zatim nije ispoštovala Bečki sporazum o sukcesiji od 29. juna 2001. kao ni Sarajevsku deklaraciju koja je doneta 31. januara 2005. godine, prema kojima je bila u obavezi da, između ostalog, vrati nasilno oduzeta stanarska prava. Umesto da ispoštuje preuzete obaveze Hrvatska je donela Program stambenog zbrinjavanja koji nije predstavlјao supstituciju za oduzeta stanarska prava. Svi zakoni koje je kasnije doneo Hrvatski sabor bili su diskriminatorski u funkciji etničkog čišćenja Srba iz Hrvatske. Tako je 15. jula 2008. godine usvojen Zakon kojim su stanovi oduzeti prognanim Srbima i darovani drugim osobama, uglavnom izbeglim Hrvatima iz BiH ili učesnicima rata.\nOtkupa stanova iz toga Programa više gotovo i nema. Cena kvadratnog metra stana na području „izvan posebne državne skrbi“ gotovo je jednaka komercijalnim cenama i kako da je izbegli plate? Postoje, doduše, i neke tobože olakšavajuće okolnosti, poput vremena provedenog u izbeglištvu, no to je samo bacanje prašine u oči. Po službenim podacima s početka 2017. godine, bilo je nerešeno još 2.619 zahteva bivših nosilaca stanarskog prava, a iz kategorije obnove objekata trebalo je rešiti još 893 zahteva. Nerešeno je i 326 zahteva stanarskog zbrinjavanja drugih socijalnih kategorija, tako da je ukupno 3.838 nerešenih predmeta u sklopu stambenog zbrinjavanja.\nPodaci najbolјe govore o tome kakav je tempo izvršavanja obaveza u ustanovi koja nosi naziv Središnji državni ured za stambno zbrinjavanje, i kakav je odnos dosadašnjih vlada prema tom problemu, posebno doda li im se i više od 2.000 objekata izvan područja posebne državne skrbi čiji vlasnici traže i očekuju naknadu za uništenu imovinu. Rešavanje pitanja bivših nosilaca stanarskog prava u najvećem djelu sprovodi se kupovinom stambenih jedinica na području i izvan područja posebne državne skrbi te, manjim delom, izgradnjom objekata u sklopu Nacionalnog stambenog programa i Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja. U delu Nacionalnog programa stambenog zbrinjavanja, a vezano uz izgradnju zgrada, npr. u Kninu i Pakracu, bio je prolongiran završetak radova radi stečaja izvođača i tek u oktobru 2017. godine dodelјena su 42 stana u Kninu, dok je krajem januara ove godine uselјen 21 stan u Benkovcu. Stambeno zbrinjavanje u ovom času čeka nekoliko hilјada Srba, a mnogi slučajevi završavaju na sudu. To za povratnike znači novu agoniju, jer se postupak produžava i traži se nova dokumentacija, a na rešenje se čeka nekoliko godina. Od Srba povratnika ruke je digla i međunarodna zajednica, koja je, pre nego što je Hrvatska ušla u EU, budno pratila kako se odvija postupak vraćanja lјudi i njihove imovine. Probleme nemaju samo bivši nosioci stanarskog prava nego i retki povratnici u seoskim sredinama gde još uvek nema ni vode ni struje, a da o stanju puteva i ne govorimo.\nNa ovogodišnjem Božićnom prijemu koju je priredilo SNV, premijer Hrvatske Andrej Plenković obećao je da će taj problem biti rješen tokom ove godine. Ako to obećanje ne bude ispunjeno sva je prilika da će i ovi krajevi ostati bez povratnika i prepušteni, doslovno, divlјim zvjerima, koje su već sada daleko brojnije i zaštićenije od lјudi – onih koji su tu vekovima živjeli. Izbegli i prognani Srbi još uvijek ne gube nadu da će se ispoštovati Bečki sporazum o sukcesiji i da će im biti vraćena oduzeta imovinska i lјudska prava. Očekuju da EU obaveže svoju članicu da ispoštuje preuzete obaveze iz bilateralnih i međunarodnih ugovora.\nNovi rok za stambeno zbrinjavanje:\nSredišnji državni ured za stambeno zbrinjavanje Republike Hrvatske oglasio je Javni poziv za podnošenje prijava za stambeno zbrinjavanje u 2019. godini u skladu sa Zakonom o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima. Zakonom o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima („Narodne novine“, br. 106/18) propisuju se modeli i postupak stambenog zbrinjavanja na potpomognutim područjima i na područjima posebne državne skrbi.\nGlavni cilј koji želi postići Republika Hrvatska Zakonom o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima je da se uspostavi efikasan i operativan sistem mera i aktivnosti koji će potpomoći povratak, ostanak i naselјavanje stanovništva na potpomognutim područjima, navodi se na sajtu Središnjeg državnog ureda za stambeno zbrinjavanje Republike Hrvatske.\nPravo na stambeno zbrinjavanje može se ostvariti najmom te kupovinom kuće po povlašćenim uslovima stambenih jedinica u državnom vlasništvu kao i dodelom građevinskog materijala za popravak, izgradnju ili nadogradnju stambene jedinice na zemlјištu u vlasništvu korisnika ili na državnom građevnom zemlјištu. Zakonom se proširuje teritorijalna nadležnost te isti pruža preduslove za efikasniju međuresornu saradnju Središnjeg državnog ureda s telima državne uprave i obuhvaćenim jedinicama lokalne samouprave, u sprovođenju zajedničkih programa stambenog zbrinjavanja kojima će se podsticati i unaprediti demografski razvoj. Za razliku od ranijih godina, rok za predaju novog ili izmenu postojećeg zahteva bio je 1.1. – 31.1. 2019. godine.\nKomesarijat za izbeglice i migracije republike Srbije je posebna organizacija koja je osnovana 1992. godine, a na predlog Udruženja Srba iz Hrvatske. Zakonom o izbeglicama i kao organ državne uprave Komesarijat za izbeglice obavlјa stručne poslove od interesa za Republiku Srbiju i sa njima povezane izvršne poslove, a u skladu sa Zakonom o izbeglicama i Zakonom o državnoj upravi. Građanski rat u SFRJ počeo je 1991. godine. Prve izbeglice stigle su u Srbiju u jesen 1990. godine prvenstveno iz gradskih sredina u Hrvatskoj. Prvi veliki egzodus dolazi u zimu 1991. na 1992. godinu sa područja Zapadne Slavonije. Potreba je inicirala da se prvi štabovi za prihvat i zbrinjavanje izbjeglica osnivaju još u leto 1991. godine. Važno je reći da je u tom periodu u Republici Srbiji koja je tada bila pod sankcijama Savjeta bezbjednosti UN, jedna četvrtina ukupnog stanovništva živela ispod granice siromaštva. Na samom početku bilo je 50.000 lјudi u Srbiji, od čega 900 iz Slovenije, 7.800 iz BiH i 36.000 iz Hrvatske, mahom zapadna i istočna Slavonija i područja Hrvatske koja nisu bila zahvaćena u to vreme ratnim sukobima. Početkom ratnih sukoba na teritoriji BiH situacija se dramatično menja, i raste broj izbjeglica. Bilo je dana kada je u Srbiju stizalo između 1.000 i 1.500 lica, tako da krajem 1992. godine na ovim prostorima prema podacima UNHCR boravi blizu 200.000 lica.\n,,Normalno je da je od 1992. do 1998. godine taj broj u stalnom porastu i interesantan je podatak da je na popisu izbjeglica koji je proveden 1996. godine, koji su uradili Komesarijat za izbjeglice i UNHCR zajedno, imali tri opštine koje su imale više izbeglog nego domicilnog stanovništva, to su opštine Stara Pazova, Inđija i Šid, a te opštine danas više ne spadaju u red nerazvijenih opština. Razlog je mogao biti što su ti lјudi koji su dolazili donosili i novac koji su puštali u finansijske tokove, a da o demografskoj slici koja se značajno menjana, ne treba ni govoriti”, navodi Livada u svom istraživanju.\n,,Prema popisu iz 1996. godine – djece bez oba roditelјa iz izbjegličke populacije bilo je 653, djece bez jednog roditelјa 6.676, ukupno djece bez jednog ili oba roditelјa 7.330 i ukupno djece izbjeglica starosti do 18 godina, 143.278. Samo do prve polovini 1996. godine bilo je 537.940 izbjeglih lica iz Hrvatske, BiH i ostalih republika. Godine 1998. ukupan broj izbjeglica i ratom ugroženih lica na teritoriji Republike Srbije kretao se oko 650.000, ili 10 odsto od ukupnog stanovništva tadašnje Republike Srbije. Na Svjetski dan izbjeglica, 20. jun 2017. godine u Srbiji je bilo 27.945 lica sa izbjegličkim statusom. Od tog broja 19.171 izbjeglica je iz Republike Hrvatske, a 8.774 iz Bosne i Hercegovine. Podsjećanja radi, 618.000 lјudi dobilo je izbjeglički status u Republici Srbiji uslijed ratova od 1991. do 1995. (266.000 iz BiH i 330.000 iz Hrvatske). Broj izbjeglica i bivših izbjeglica u stanju potrebe daleko je veći, a njihovu sudbinu dijeli i više od 203.000 interno raselјenih sa Kosova i Metohije, kao i 18.000 lica koja su raselјena unutar teritorije Kosova i Metohije. Osim prema hilјadama izbeglica i interno raselјenih Republika Srbija je pokazala humanost i poštovanje međunarodnih standarda i prema više od milion migranata iz Azije i Afrike koji su prešli peko teritorije Republike Srbije, kao i prema oko 4.000 njih koji su trenutno smješteni u prihvatnim i centrima za azil’’, ističe Livada.\nU proteklih 20 godina, Vlada Republike Srbije kontinuirano radi na rešavanju problema lica koja su morala da napuste svoje domove tokom sukoba na prostoru bivše Jugoslavije. I pored svih uloženih napora i značajnih finansijskih sredstava iz budžeta Republike Srbije i od donatora, izbegličko pitanje na ovim prostorima i dalјe nije zatvoreno. Ostvareni su veliki pomaci, prvenstveno u rešavanju egzistencijalnih pitanja ove populacije i dinamici obezbeđivanja trajnih stambenih rešenja. Do sada je značajan broj izbegličkih porodica ostvario trajno rješenje, i dobio pomoć u ekonomskom osnaživanju.\nU Republici Srbiji za proces trajne integracije izbjeglica nadležna je Komisija za koordinaciju procesa trajne integracije izbeglica u skladu sa Nacionalnom strategijom za rješavanje pitanja izbjeglica i interno raselјenih za period od 2015. do 2020. Uz Komesarijat za izbjeglice i migracije, koji je vodeća institucija u ovoj oblasti, Komisiju, na čijem čelu je ministar spolјnih poslova i prvi potpredsednik Vlade Ivica Dačić, čine i predstavnici ministarstava nadležnih za spolјne poslove, finansije, lokalnu samoupravu, stanovanje i socijalna pitanja, kao i Kancelarije za evropske integracije. Sve nadležne institucije su aktivno uklјučene u sprovođenje Regionalnog stamebnog programa.\nU periodu od 2008. do 2016. godine, iz budžetskih sredstava Republike Srbije, omogućeno je da se u 171 jedinici lokalne samouprave, uklјučujući i opštine na Kosovu i Metohiji, stambeno zbrine više od 5.700 porodica izbjeglica i interno raselјenih lica i to dodelom 4.828 paketa građevinskog materijala i 947 seoskih kuća sa okućnicom. Takođe, ovim sredstvima omogućeno je da se ekonomski osnaži više od 4.700 porodica izbjeglica i interno raselјenih lica. Veliki broj stambenih rešenja biće obezbeđen i zahvalјujući Regionalnom stambenom programu (RSP), zajedničkom višegodišnjem programu koji se finansira donatorskim sredstvima, a ima za cilј da stambeno zbrine najugroženije izbegličke porodice u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Crnoj Gori.\nU okviru RSP-a do sada je za Republiku Srbiju obezbeđeno više od 100 miliona evra koji su namenjeni za rešavanje stambenih potreba za skoro 5.000 izbegličkih porodica. Obezbeđenim sredstvima omogućena je dodela četiri modela stambenih rešenja: 1.958 stanova, 1.620 paketa građevinskog materijala, 968 seoskih kuća sa okućnicom i 351 montažna kuća. Procenjuje se da je oko 7.000 izbegličkih porodica i dalјe u potrebi za trajnim stambenim rešenjem. Rešavanje njihovih stambenih potreba, kako kroz Regionalni stambeni program, tako i sredstvima iz budžeta, planira se da bude završeno u naredne četiri godine. Uporedo sa stambenim zbrinjavanjem izbjeglica teče i zatvaranje kolektivnih centara. Na vrhuncu izbegličke krize 1996. godine u Srbiji je bilo 700 kolektivnih centara sa više od 50.000 lјudi u njima. U preostalim kolektivnim centrima, od kojih je pet na teritoriji centralne Srbije i osam na KiM, na dan 20. juna 2017. godine bilo je smešteno još 530 korisnika, kojima će u narednom periodu biti obezbeđena adekvatna stambena rješenja.\n,,Postojeća situacija bi bila svakako povolјnija da su zemlјe porijekla, a prvenstveno Republika Hrvatska, pokazale više volјe za rješavanje brojnih otvorenih pitanja koja svakodnevno pogađaju populaciju izbjeglica. Tokom više od 20 godina, svega 144.000 izbjeglica se vratilo u svoje zemlјe porjekla (75.000 u BiH i 69.000 u Hrvatsku). Neadekvatan pristup pravima izbjeglih lica iz Hrvatske u njihovim matičnim zemlјama svih ovih godina je predstavlјao veliki kamen spoticanja u regionu. Uprkos brojnim pomacima ostvarenim kroz proces regionalne saradnje i dalјe su aktuelna nerješena pitanja dospjelih, a neisplaćenih penzija, dinarske i devizne štednje, oduzetih stanarskih prava, izostanak obnove više od 10.000 srušenih srpskih kuća u područjima gdje nije bilo ratnih dejstava, kao i povrata oduzetog polјoprivrednog zemlјišta. Ono što je posebno zabrinjavajuće je izostanak adekvatnog odgovora nadležnih institucija Republike Hrvatske na porast broja incidenata zasnovanih na nacionalnoj osnovi i proisteklih iz govora mržnje, kao i odsustvo zaštite srpskog jezika i pisma, ističe sociolog iz Hrvatske Svetko Livada.\nPrethodna U KNIĆU ODRŽANA DRUGA NAUČNA KONFERENCIJA O SAVREMENOM ZADRUGARSTVU SRBIJE\nSledeća Začeci narodne cenzure 1828.


Ova odluka doneta je nakon objavljivanja podataka iz 16 bolnica, sakupljanih od 1990. do 2002. godine, koji su pokazali da je više od 1.900 dece starosti od 5 do 14 meseci povređeno zbog korišćenja dupka. Apelu za zabranu pridružili su se i ortopedi, koji se protive forsiranom prohodavanju, usvajanju pogrešnih šema kretanja, opterećivanju nerazvijenih ekstremiteta i kičme, kao i pedijatri koji smatraju da dubak ometa normalan psihomotorni razvoj. Pitali smo naše stručnjake šta oni misle o dupku i da li je pametno koristiti ga kao pomoć da deca što pre prohodaju.\nMišljenje pedijatra, dr Dejana Joneva iz Doma zdravlja „Dr Simo Milošević“, jeste da je dubak prevaziđen i da roditelji nikako ne stavljaju decu u njih.\n– Smatram da bi trebalo dete samo pustiti da prohoda onda kada se ono pusti. Ne treba taj proces požurivati. Roditelj treba samo da mu malo pomaže, držanjem za ruku. To je i mnogo aktivnija vežba za dete. Sa druge strane, dete koje je u dubku samo sedi. Nema tu aktivne vežbe – tvrdi dr Jonev. Prerano postavljanje deteta u uspravan položaj je beskorisno i može biti opasno. Korišćenjem sprava kao što su hodalice ili skakalice, dete se lišava neophodnih iskustava kroz koja treba da prođe u procesu prohodavanja.\nKako smatra Snežana Milovanović, diplomirani fizioterapeut iz Centra za korektivnu gimnastiku, dete mora da nauči da se podiže samo u uspravan položaj i da u njemu savlada održavanje ravnoteže. Ona kaže da je prva godina života period najintezivnijeg motornog razvoja deteta i odvija se po određenim prirodnim zakonitostima. Za svaku novu motornu aktivnost postoje određeni senzitivni periodi kada se ona usvaja. Ako se propusti pravi trenutak, dete nikada to više neće moći na taj način da nauči.\n– Postavljanje deteta u uspravan položaj stavljanjem u dubak pri čemu se ono oslanja na noge pre nego što je dovoljno zrelo za to, može da dovede do pojave deformiteta nogu i kičmenog stuba. Bebina stopala nisu u potpunosti razvijena na rođenju, mekana hrskavica umesto kostiju i mišići koji se tek formitaju, delovanjem spolja mogu da se oštete i iskrive, što se dešava preranim postavljanjem na noge i forsiranjem hoda. Zbog nedovoljne čvrstine može doći do deformiteta stopala, kolena i kičmenog stuba – objašnjava Milovanović. Pojašnjava da ako se u dubak stavi beba od šest meseci, ona će stajati oslanjajući se vrhovima prstiju o podlogu opruženih kolena, što će imati negativne posledice po motorni razvoj, jer zdravo dete opruža kolena tek sa sedam meseci.\nOvo su očigledne posledice i problemi sa kojima će se sresti roditelji dece koja su koristila sprave za pomoć pri hodanju, ali njihova štetnost je daleko veća jer suzbijaju kod dece prirodan nagon za kretanjem što ometa pravilan psiho-motorni razvoj. Neka istraživanja u Americi su pokazala da su deca koja su koristila dubak sa velikim „poslužavnikom“ na kome su se igrala igračkama, kasnije počela da pričaju, sede, hodaju i bila su trapavija od dece koja ga nisu koristila.\nPreviousPrevious post: SRBIN IZ KANADE TRAŽI SAVET ZBOG PRESELJENJA U SRBIJU: Dobio je toliko brutalne odgovore, da neko vreme ovde NEĆE DOLAZITI NI NA ODMOR!\nNextNext post: DEČAK (7) NACRTAO CRTEŽ zbog kojeg je njegova mama završila na DOŽIVOTNOJ ROBIJI


Dva zastupnika u Skupštini USK podnijeli ostavke u Laburističkoj stranci - USKinfo.ba\nI ABDIĆEV SAVJETNIK\nObjavljeno na dan 03.02.2020 - 06:49 | Izvor: USKinfo.ba | klix.ba\nDvojica poslanika Skupštine Unsko-sanskog kantona Rasim Kantarević i Anel Šahinović te savjetnik načelnika Velika Kladuša Aladin Ćerimović podnijeli su neopozive ostavke na sve funkcije unutar Laburističke stranke BiH na čijem je čelu osuđeni ratni zločinac Fikret Abdić.\nĆerimović je obnašao funkciju potpredsjednika stranke, Kantarević je bio član Predsjedništva stranke, a Šahinović predsjednik Skupštine OO Velika Kladuša.\nU saopćenju koje su uputili javnosti navodi se kako su se na ovaj korak odlučili zbog nepoštivanja načela odlučivanja, političke samovolje i neprovođenja donesenih Odluka i Zaključaka organa stranke, a što je, tvrde, izazvalo nepopravljivu štetu unutar njihove organizacije.\n"Već više od godinu dana, tačnije od 16. januara 2019. godine, na zahtjeve naših aktivista, članova i simpatizera, tražili smo i na više redovnih sjednica kroz dnevni red, insistirali da se otklone osnovni razlozi nezadovoljstva funkcioniranja organa Laburističke stranke te da se prekine s praksom pogodovanja pojedinaca iz vrha stranke lobijima koji koriste Općinski organ uprave da bi ostvarili svoje lične interese, an na štetu velikokladuških građana.\nNažalost, nismo uspjeli. Također, rukovodioci određenih službi Organa uprave, svojim stavovima, ponašanjem i samovoljom, nepopravljivo su narušili ugled Laburističke stranke te svojim postupcima nanijeli štetu našim i građanima", navode u saopćenju.\nrojac ističe kako su na višemjesečne razgovore, argumentirane primjedbe, donesene Odluke i Zaključke, umjesto usaglašavanja i donošenja kvalitetnih mjera kako bi se ovakva situaciju prevazišla, odgovorni za ovakvo stanje među njihovim biračkom tijelom su pokušavali "prodati" dezinformaciju kako su "svi oni koji se ne slažu s ovim načinom rada protiv Babe", što je, naglašavaju, netačno.\n"Važno je znati da mi ideološki nismo odustali od ciljeva Laburističke stranke, da podržavamo razvojne projekte, da nismo i nikada nećemo postati dio drugih političkih stranka, ali je nažalost ovo jedina preostala mjera kako bismo sačuvali dostojanstvo građana, a i nas samih, članova i simpatizera Laburističke stranke", kazali su.\nSvoje buduće djelovanje kao zastupnici u Skupštini USK i delegati u Parlamentu FBiH definisat će naknadno.\nPodsjetimo, zastupnici Laburista zajedno sa SDA, DF-om i Pomakom trebaju činiti novu većinu u Skupštini USK sa 16 "ruku". U narednom periodu bit će jasnije da li će ove ostavke imati posljedice i na više nivoe.\nSkupština USK Laburistička stranka BiH\nU toku vanredna sjednica Skupštine USK-a zatvorena za javnost - Ovako to izgleda


Mihajlovićеva: Srbija prva u rеgionu pristupila inicijativi „Pojas i put“ i Kina to poštujе | Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nPočetak > Aktuelnosti > Saopštenja > Mihajlovićеva: Srbija prva u rеgionu pristupila inicijativi „Pojas i put“ i Kina to poštujе\nMihajlovićеva: Srbija prva u rеgionu pristupila inicijativi „Pojas i put“ i Kina to poštujе\n15.11.2019. - 11:07\n"Danas sе svi otimaju za kinеskе invеsticijе, a Srbija jе prva zеmlja u jugoistočnoj Evropi koja jе sa NR Kinom potpisala Mеmorandum o učеšću u globalnom projеktu „Pojas i put“ i NR Kina to poštujе“, izjavila jе u jutarnjеm programu TV Hеpi potprеdsеdnica Vladе Srbijе i ministarka građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе, prof. dr Zorana Mihajlović.\nOna jе istakla da nеma razloga da sе Srbija odrеknе kinеskih invеsticija niti kinеskih partnеra na brojnim projеktima kojе rеalizujе.\n„Zašto bismo sе mi odrеkli kinеskih partnеra u Žеlеzari Smеdеrеvo, RTB-u Bor, izgradnji auto-puta „Miloš Vеliki“, koji smo zajеdno gradili, ili novih projеkata kojе rеalizujеmo. To jе еkonomski isplativo i Srbija ništa nе gubi. Pri tomе, NR Kina ima dobrе odnosе sa EU, posеbno u finansijskom i bankarskom sеktoru, tako da kritikе upućеnе zеmljama kojе nisu članicе EU nе nailazе na plodno tlе“, rеkla jе ona.\nMihajlovićеva jе dodala da jе vеlika stvar što jе Srbija uspеla da sе sačuva, da budе stabilna i jaka i obеzbеdi saradnju i dobrе odnosе sa svima.\n„Naš intеrеs jе da radimo sa svima – i sa Kinеzima, Rusima, Azеrbеjdžancima, Turcima, Amеrikancima i Evropljanima. Ozbiljan rad smo uložili u to da izgradimo dobrе odnosе sa svima, i prеdsеdnik Rеpublikе Alеksandar Vučić i Vlada Srbijе. A ja, kao član Vladе, tu sam da svе što jе dobro za našu zеmlju i rеalizujеm“, zaključila jе ona.


Selektor JevtiA� zadovoljan zalaganjem naA?ih juniorki | BHFudbal.ba\nSelektor JevtiA� zadovoljan zalaganjem naA?ih juniorki\nObjavljeno : 09-02-2018 14:22h Objavio: Redakcija BHFudbal.ba\nU Trening centru NS/FS BiH u Zenici danas je zavrA?en zimski kamp za a�zU-19a�? reprezentativke Bosne i Hercegovine. Selektor Dragan JevtiA� je zadovoljan zalaganjem naA?ih juniorkim, saopA?tili su iz NSBiH.\na�zOvim kampom smo krenuli sa radom sa novom generacijom juniorki i prvi utisci su pozitivni. Djevojke su dobile priliku da pokaA?u da li mogu biti dio jedne reprezentativne selekcije i pokazale su visok nivo zalaganja u ovom periodu u Zenicia�?, kazao je selektor naA?ih juniorki, Dragan JevtiA�.\nJevtiA� kaA?e da ova selekcija posjeduje kvalitet:\na�zBilo je tu i sedam igraA?ica iz inostranstva koje smo htjeli da provjerimo. One su pokazale A?elju i kvalitet. IgraA?ice iz domaA�eg takmiA?enja znamo od ranije, one su imale zapaA?ene rezultate u a�zU-17a�? selekciji. Do jeseni i kvalifikacija A�emo imati dovoljno provjera da vidimo sa kojim snagama A�emo nastupati u zvaniA?nim utakmicamaa�?, kazao je Dragan JevtiA�.\nTagovi: A?enska reprezentacija BiH Dragan JevtiA�\nA?eljko A�urlan: OA?ekujemo bolju igru nego u prvom kolu!\nTri igrača iz Želje na posudbama u Prvoj ligi FBiH


PressReader - 24 Sata (Serbia): 2016-11-14 - Ne smeta mi kad narodnjaci zapevaju "Buđav lebac"\nNe smeta mi kad narodnjaci zapevaju "Buđav lebac"\nGODIŠNJICA - Deceniju postojanja i uručenje MTV nagrade Best Adria Act, bend S.A.R.S. obeležiće danas (16 sati, knjižara “Akademija” u Knezu) mini-koncertom gde će potpisivati, jedinih 250 primeraka rođendanskog LP izdanja „Deset“.\n- Iako smo imali puno izazova i ne toliko prijatnih stvari za ovih deset godina, bilo je pravo uživanje proživljavati sve lepe stvari koje su nam se desile i koje su nas gurale napred.\nNajbolji trenuci su se, naravno, dešavali na koncertima, i to su trenuci koji ti pokazuju da ono što radiš ima smisla\n- kaže Žare Kovačević, vođa i pevač grupe S.A.R.S.\nZnači koncerti su vam draži od nagrada?\n- Drago nam je, ipak, kada dobijemo i neko priznanje za naš rad. MTV nagrada nam je posebno draga jer se do nje stiže isključivo glasovima publike i zato što je nagrada za koju se nadmeću bendovi iz celog regiona.\nDa li vam smeta što „Buđav lebac“pevaju i narodnjaci?\n- Naravno da ne, ali me ponekad zabole uši od narodnjačke interpretacije naših pesama. Ta pesma nam je donela ogromnu popularnost i priliku da za veoma kratko vreme od totalno anonimnog benda postanemo zapaženi na muzičkoj sceni. Nagla popularnost je sa sobom donela i mnogo stvari na koje nismo bili spremni u tom trenutku, ali smo s vremenom uspeli da se izborimo s tim. Popularnost koja nas je zadesila bila je neočekivana i neki od članova tadašnje postave nisu bili spremni da se upuste u tu avanturu jer su imali drugačije viđenje smera kojim bi se bend kretao.


"Falkuša" u akciji: Na Kanarima oduzeta skoro tona kokaina, učestvovao i MUP Srpske | BL Portal\n“Falkuša” u akciji: Na Kanarima oduzeta skoro tona kokaina, učestvovao i MUP Srpske\n12. Septembra 2020. 12:24\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) Republike Srpske učestvovalo je u međunarodnoj akciji “Falkuša” usmjerenoj prema kriminalnim ćelijama unutar takozvanog “balkanskog kartela” koje su specijalizovane za pružanje “usluga” krijumčarenja većih količina opojnih droga, uglavnom kokaina, jedrilicama i jahtama.\nŠpanska Civilna garda (Guardia Civi)/, francuska carina i hrvatska policija od početka godine zajedno provode međunarodno kriminalističko istraživanje kodnog naziva “Falkuša”, a podršku u sprovođenju tih aktivnosti pružili su MUP Srpske, Europol, DEA u Zagrebu, britanski NCA i holandska policija.\nKoordinisanom akcijom 8. septembra u jutarnjim časovima u međunarodnim vodama specijalni tim španske Civilne garde, uz prethodno odobrenje nadležnih tijela Hrvatske, presreo je i ukrcao se na hrvatsku jedrilicu na kojoj su se kao članovi posade nalazila trojica hrvatskih državljana. Jedrilica je potom usidrena na Kanarska ostrva, gdje je izvršen pretres. Tom prilikom pronađeno je oko 980 kilograma kokaina, ulične vrijednosti više od 40 miliona evra, a koji je trebalo da bude prokrijumčaren za evropsko narko tržište.\nU ovom slučaju, kao i u ranijim još jednom se pokazalo da otvorena međunarodna policijska i agencijska saradnja u realnom vremenu nema alternative u borbi protiv organizovanih kriminalnih grupa kao što je “balkanski kartel”, navodi se u saopštenju MUP Hrvatske.\nKradljivce strpali iza rešetaka: Provaljivali u stanove i odnosili sve što im dođe pod ruke\nGest humanosti! Banjalučki Crveni krst pripremio školski pribor za đake FOTO


Grnčarska radionica za osobe sa posebnim potrebama u Gračanici - Medija centar\nGrnčarska radionica se bavi celopkupnim procesom izrade keramičkih predmeta koji se izrađuju od gline, uključujući i njihovo oslikavanje i finalno pečenje.\nSa učesnicima radionice grnčarstva radi Dobrivoje Furunović, član Udruženja primenjenih umetnika Кosova i Metohije, koji se više decenija bavi izradom grnčarije. On je tim povodom izjavio je da je ova radionica važna za ispoljavanje kreativnosti i talenta.\n„Glina je zahvalan materijal za to. Predmeti koje oni prave su trodimenzionalni i opipljivi, ručno su gravirani običnim oštrim predmetom, a nakon toga će biti obojeni glazurom. Кompletni predmeti od gline biće gotovi pečenjem na visokoj temperaturi“, rekao je Furunović.\nRadovi nastali na kraju ovih radionica biže predstavljeni na grupnoj izložbi. Ovu akciju je tehnički podržala Grnčarska radionica bratstva Manastira Draganac kod Gnjilana.\nPsihološka predavanja i radionice obuhvataju oblasti poboljšavanja samopoštovanja, samopouzdanja, kao i pomoći drugima kako da nauče da izraze svoja osećanja.\nPsihološkinja Aleksandra Dimitrijević je istakla da nema puno ovakvih projekata.\n„Zadovoljstvo mi je da učestvujem u radu ove radionice, da svojim znanjem mogu da pomognem onima kojima je ta pomoć potrebna. Кada vidim osmehe zadovoljnih osoba sa kojima radim, to mi daje potpuni doživljaj uspeha“, kazala je ona.\nRadionice se održavaju uz puno poštovanje epidemiološkoh mera. Projekat je podržalo Ministarstvo kulture Republike Srbije.


Na programu je još jedno filmsko veče u Prostoru za POMAK – POMAK\nNa programu je još jedno filmsko veče u Prostoru za POMAK\nHome/Vesti/Na programu je još jedno filmsko veče u Prostoru za POMAK\nProstor za POMAK u saradnji sa Austrijskim kulturnim forumom organizovaće 27. septembra 2019. godine “Pregled austrijskog kratkog filma – Österreichische Kurzfilmschau”. Projekcije će biti održane u Prostoru za POMAK, sa početkom u 19 časova.\nPregledom su obuhvaćeni filmovi koji su nominovani ili dobili Austrijsku filmsku nagradu za najbolji kratki film.\nBogati spektar filmova seže od kratkih igranih, preko dokumentarnih, animiranih i eksperimentalnih pa sve do muzičkih spotova.\n“Pregled austrijskih kratkih filmova pod nazivom „Österreichische Kurzfilmschau“ je saradnja između Austrijske filmske akademije i Ministarstva za Evropu, integracije i spoljne poslove započeta 2012. godine.\nProgram od 19:00 do 20:30 časova:\nIZVINITE, TRAŽIM SOBU ZA PING-PONG I SVOJU DEVOJKU // ENTSCHULDIGUNG, ICH SUCHE DEN TISCHTENNISRAUM UND MEINE FREUNDIN\nRežija i scenario Bernhard Wenger, Kamera Albin Wildner, Montaža Rupert Höller, Uloge Rasmus Luthan-der, Anna Åström, u.a.\nŠvedski par je na spa odmoru u austrijskim planina-ma. Nakon svađe, Aronova devojka zalupi vrata za sobom i napusti hotelsku sobu. Tražeći je, Aron uranja u bizarni svet alpskog velnes hotela sve dok se ne upitamo da li on traži svoju devojku ili sebe. Film je izmeću ostalih dobio Austrijsku filmsku nagradu 2019 za najbolji kratki film i nagradu festivala Diagonale za najbolji kratki film 2018.\nTrajanje: 23 minuta\n100 EVRA // 100 EUR\nRežija i scenario Aleksey Lapin, Kamera Serafin Spitzer, Montaža Nooran Talebi, Uloge Iulian Poste-lnicu, Alfredo Minea\nBožićni praznici 2017. Nakon neuspešnog borav-ka u Beču, dva rumunska polubrata pakuju svoje stvari. Pre odlaska, treba se sresti sa nekim poznanicima, neke dugove platiti a neke naplati-ti. Film je bio deo zvanične selekcije brojnih festivala, a na PÖFF Tallinn Black Nights Film Festival 2018 dobio je nagradu za najbolji stu-dentski film.\nPOBEDA MILOSRĐA //DER SIEG DER BARMHERZIGKEIT\nRežija i scenario Albert Meisl, Kamera Alexander Dirninger, Montaža Sebastian Schreiner, Uloge Erwin Riedenschneider, Rafael Haider, Nora Czamler, u.a.\nMuzikolog Šabo živi u garsonjeri pretrpanoj tanjirima, knjigama i nagomilanom starudijom. Njegova devojka Kati upada u stan u dok je on odsu-tan, da bi makar bacila staru odeću. Ali, među njom je i redak, originalni scenski kostim aus-trijskog bit benda. Da bi ga vratio, Šabo planira da provali u magacin humanitarne organizacije…\nRežija/animacija/realizacija/dizajn zvuka Anne Zwiener, Muzika/dizajn zvuka Benjamin Good\nNakon nesreće na motociklu, stvarnost protago-nistkinje se razbija na komade. Uspomene i stvar-na iskustva zamagljuju se sa nestvarnim haluci-nacijama povezanim sa hospitalizacijom i le-čenjem.\nTrajanje: 5 min\nmuzički spot, Režija Patryk Senwicki\nFestival „Vienna Shorts“ 2018. godine dodelio je Nacionalnu muzičku nagradu za najbolji spot sastavu KIDS N CATS za numeru “Frizzle Frizz” koju je režirao Patryk Senwicki, a govori o insektu po imenu Frizz koji okupira telo pevačice i njenu okolinu. Žiri je spot opisao kao „uznemirujući i provokativan“ hvaleći kombinovanje različitih tehnika kao i „poigravanje sa očekivanjima na više nivoa“.\nBy Ivan Zivkovic|2019-09-25T13:37:26+02:0019 septembra, 2019|Vesti|Komentari su isključeni na Na programu je još jedno filmsko veče u Prostoru za POMAK


MOL nudi na upravljanje pumpe u Srbiji\nјул 17th, 2014 (0)\nBEOGRAD, Naftna kompanija Mol saopštila je da će promjeniti model poslovanja u Srbiji i ponuditi partnerima na upravljanje svih 36 benzinskih stanica u Srbiji.\nUgovor o korištenju niskokarbonskih tehnologija\nјул 16th, 2014 (0)\nLJUBLJANA, Ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić izjavila je da bi predstavnici Srpske u Sloveniji trebalo da potpišu ugovor o realizaciji projekta korištenja niskokarbonskih tehnologija u Srpskoj i BiH, čija je vrijednost 75.000 evra.\nSrbija: Struja će morati da poskupi kad-tad\nјул 15th, 2014 (0)\nBEOGRAD, Uprkos nesuglasicama u Vladi Srbije povodom povećanja cijene struje, stručnjaci ocjenjuju da je poskupljenje izvjesno i da je pitanje samo kada će se desiti.\nProjekat „Južni tok“ od velikog interesa za obje zemlje\nSARAJEVO, Izgradnja gasovoda „Južni tok“, prvog prekograničnog energetskog projekta na Balkanu, od velikog je interesa za BiH i Rusiju, kako zbog otvaranja novih radnih mjesta, tako i zbog sveukupnog ekonomskog napretka u zemljama koje su njime obuhvaćene, potvrđeno je ...\nProizvodnja uglja u Kolubari 65.000 tona dnevno\nјул 14th, 2014 (0)\nBEOGRAD, Tender za ispumpavanje vode sa kopa Tamnava Zapadno polje biće raspisan za dva dana, najavio je generalni direktor Rudarskog basena Kolubara Milorad Grčić.\nCijena nafte se zadržala oko 107 dolara\nLONDON, Cijena sirove nafte na londonskom tržištu u ponedjeljak se zadržala oko 107 dolara za barel, blizu najnižeg nivoa u zadnja tri mjeseca, uslijed poboljšanja obezbjedjivanja iz ključnih proizvođača i slabe potražnje ključnih potrošača.\nPetrohemiji je NIS Gaspromnjeft partner\nјул 13th, 2014 (0)\nBEOGRAD, Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović izjavila je da je NIS Gaspromnjeft pančevačkoj Petrohemiji prirodni partner, jer su te kompanije povezane jedna s drugom.\nItalija za dijalog EU i Rusije o „Južnom toku“\nBEOGRAD, Predsjednik italijanske regije Frijuli-Venecija-Đulija Debora Serakjani istakla je u današnjem razgovoru sa ministrom spoljnih poslova Srbije Ivicom Dačićem da Italija namjerava da promoviše konstruktivan dijalog između EU i Rusije o pitanju izgradnje „Južnog toka“, poštujući evropska pravila.


Edin Turbić je imao samo 23. godine - Jednom plemenitom biću, plemenitom stvorenju, prije par trenutaka prestalo je da kuca srce\nEdin Turbić je imao samo 23. godine – Jednom plemenitom biću, plemenitom stvorenju, prije par trenutaka prestalo je da kuca srce\nEdin Turbić, nekadašnji omladinac Gradine, preminuo je u 23. godini. Ovu vijest potvrdio je klub iz Srebrenika na svojoj Fejsbuk stranici.\n“S velikom tugom vas obavještavamo da je bivši omladinac našeg kluba, Edin Turbić, preminuo nakon teške bolesti i lavovske borbe. Kolektiv OFK Gradina izražava iskreno saučešće porodici i prijateljima” – saopšteno je iz OFK Gradina.\nTurbiću je u maju 2019. godine dijagnostifikovan tumor, kada je prestao sa aktivnim igranjem fudbala.


"Švicarski dečki migrantskog porijekla" promovirali spot snimljen u Travniku i okolini - Travnik-grad.info\n8. Aprila 2018. 8. Aprila 2018. travnik-grad\n← Obilježena 26-ta godišnjica formiranja Armije BiH i 24-ta godišnjica 7. Korpusa Armije R BiH\nUskoro počinje 3. međunarodni simpozij tekstilnog inžinjerstva i modnog dizajna TImod 2018 →\nTravnički muzičari oduševili tradicionalnim Novogodišnjim koncertom\nKoncert “Čudan zeman” oduševio publiku u Centru za kulturu\n3. Decembra 2021. 3. Decembra 2021. travnik-grad


Zakonom protiv neonacizma! - Stormfront\nZakonom protiv neonacizma!\n11-14-2005, 11:15 PM #1\nTema dana: Zakonom protiv neonacizma!\nSKUPŠTINA AP VOJVODINE INICIRAĆE ZABRANU FAŠISTIČKIH ORGANIZACIJA\nKako „Dnevnik” saznaje, poslanički klub Lige socijaldemokrata Vojvodine iniciraće da pokrajinski parlament utvrdi predlog zakona kojim bi se zabranile sve neonacističke i fašističke, kao i druge organizacije koje su utemeljene na ideologiji „krvi i tla”. Ovim zakonom bi, između ostalog, bilo zabranjeno propagiranje neonacističkih, profašističkih i inih sličnih ideja, kao i nošenje i isticanje simbola i obeležja svih takvih organizacija. „Ovakav zakon nam je neophodan jer se divljanjem takvih organizacija narušava ono što je nama u Vojvodini najvrednije - njena multietničnost, multikonfesionalnost i multikulturalnost.\nTe grupe ugrožavaju sve koji teže normalnom životu u slobodi i demokratiji, i unose nemir i strah među građane. Nažalost, današnja vlast u Srbiji zarad jeftinih političkih poena zatvara koliko god može oči pred tim pojavama, pred sve očiglednijim povratkom u mrak 90-tih. Stoga i želimo da im ovakvim zakonom otvorimo oči i pokušamo da zaštitimo međunacionalnu toleranciju i suživot svih ljudi koji žive u Vojvodini”, obrazložio je za naš list poslanik LSV Dejan Čapo. Inače, ukoliko Skupština Vojvodine prihvati inicijativu Lige, već na narednom zasedanju pokrajinskog parlamenta ovakav zakonski predlog bi mogao biti donet, nakon čega bi tekst bio upućen Skupštini Srbije na usvajanje. E. D.\nTe grupe ugrožavaju sve koji teže normalnom životu u slobodi i demokratiji, i unose nemir i strah među građane.\nKako je njima dosadno....\nRe: Zakonom protiv neonacizma!\nTreba preduhitriti tu djubrad.Treba hitno registrovati neku organizaciju.A ukoliko dodje do zakonske zabrane-oni nama zabranu,mi njima molotovljev koktel...\nKakva je bre to demokratija kad te uhapse samo zato što nosiš simbol svoje rase?? Od svih partija, najviše mrzim "Socijal Demokrate".\n11-15-2005, 04:17 PM #4\nMajku im njihovu izdajnicku!!!\nNaduvali su celu stvar da bi upravo ostvarili cilj kome teze, a to je proglasavanje zakona o antisemitizmu. Samo im je to u glavi, zele zabraniti ljudima da misle svojim glavama, isprati im mozak i napraviti od njih zombije koji ce slepo slusati i izvrsavati njihova naredjenja.\nAko su vec toliko alergicni na "fasizam" sto onda nisu pozatvarali one cicovane na skupu Honveda pre par dana, molim lepo! Kome oni sole pamet?\nSamo jednu stvar nikako da ukapiraju, a to je je da se budi svest naroda i da ce zabranom samo uciniti gore jer ce tek tada narod da se zainteresuje za nasu borbu.\nSto nas vise maltretirate i "zabranjujete" mi smo uporniji i jaci!!!\n11-15-2005, 04:28 PM #5\n'Nacionalni Stroj' nije registrovan kod drzavnih organa,tako da tesko da mogu da zabrane organizaciju koja nije registrovana...\nKo zna,mozda ce pokusati i da zabrane Srpski patriotizam?\nMozda ce pokusati da zabrane i nedemokratske misli?\nNiko nam ne moze zabraniti da mislimo,osecamo i da se ORGANIZUJEMO!\nBanda smrdljiva! Vreme je za jednog novog Hitlera sa nasih prostora da pocisti sav taj olos koj zagadjuje i gusi nasu Srbiju.\n11-16-2005, 03:53 AM #7\nA ukoliko dodje do zakonske zabrane-oni nama zabranu,mi njima molotovljev koktel...\n11-16-2005, 08:53 AM #8\nБојан Костреш глуми видовиту Зорку ....\n'' да се забрани истицање ликова оних који су ОПТУЖЕНИ ...''\nПа он човек унапред зна да сви који су оптужени морају бити криви ?!?\nШта би са оним '' невин док се не докаже кривица '' ?!?\nАли , ваљда Боки , алијас видовита Зорка ваљда зна ...\n11-16-2005, 03:30 PM #9\nVojvodina: Za mlade, protiv nacizma\n16. novembar 2005. Izvor: B92, Beta\nNovi Sad - Poslanici Skupštine Vojvodine usvojili su sinoć Akcioni plan politike za mlade u Vojvodini.\nReč je o prvom strateškom dokumentu u Srbiji koji se bavi mladima, a definisani su presek trenutnog stanja položaja mladih u Vojvodini i predlog mera za rešavanje njihovih problema. Akcioni plan čini osam segmenta kojima su obuhvaćene najvažnije oblasti, kao što su obrazovanje, problem zapošljavanja, mobilnost mladih, pravo na informisanje i načela socijalne politike prema mladima.\nSkupština Vojvodine prethodno je usvojila zaključke u kojima se osuđuje neonacistički ispad na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu i od nadležnih organa traži da stanu na put takvim pojavama.\nInicijativa za zabranu fašizma i nacizma\nPoslanici Skupštine Vojvodine pokrenuće inicijativu za donošenje zakona kojim se zabranjuje isticanje fašističkih i nacističkih simbola i stavova. Gostujući u Poligrafu B92 sekretar Vojvodine za manjine Tamaš Korhec, međutim, kaže da nije potrebno donošenje novog zakona, iako pravni sistem može biti dorađen u tom pravcu jer nijedan nije savršen.\n"Za to što državni aparat u nekim slučajevima ne sprovodi zakon i Ustav i ne predlaže i ne preduzima mere u tom pravcu nisu krivi paragrafi i pravne norme. Tu se radi o sposobnosti i kapacitetu države, pravosudnih organa i organa krivičnog gonjenja da se uhvate u koštac s takvim osetljivim pojavama i stvarima", kaže on.\nGrubač za zabranu propagiranja neonacizma\nProfesor krivičnog prava Momčilo Grubač zauzeo se za donošenje zakona kojim bi bili zabranjeni propagiranje neonacističke i profašističke ideologije i isticanje simbola zasnovanih na tim idejama. Grubač je za Dnevnik rekao da bi zakon doprineo suzbijanju tih pojava u društvu i bio prepreka za bujanje govora mržnje na političkoj sceni Srbije.\n"Takav pristup rešavanju problema poznat je u praksi drugih zemalja. U Nemačkoj je posle Drugog svetskog rata zabranjeno isticanje nacističkih amblema i stvaranje fašističkih udruženja", kaže on.\nBlago nasoj omladini sa vama pederima, da necete mozda da naredite klincima po skolama da se fataju za ruke i pevaju "Give peace a chance" ha, ha, ha.\n11-16-2005, 03:40 PM #10\nMomci su Nacional-Socijalisti ne nacisti ili neonacisti.\nSocijalizam Naciji što bi se reklo.\nTu bi se trebali zabrinuti svi Socijalisti, jer je ovo presedan, pa će i njih početi da zatvaraju.\nImajući u vidu MILIONE NEDUŽNIH koje su socijalisti POBILI, s pravom treba da se zabrinu.\nJevrejstvo protiv srpstva Radic Историја и култу 1 03-06-2006 04:54 PM\nZakon protiv diskriminacije Arwen Вести 18 03-21-2005 04:20 AM


ANA BRNABIĆ NA VUČIĆEVOJ REALITY TELEVIZIJI PROGOVORILA O PRIVATNOM ŽIVOTU I SVOJOJ PARTNERICI: 'Mnogo gluposti sam radila, svojim roditeljima sam priređivala pakao...' (VIDEO) | Slobodna Bosna\nANA BRNABIĆ NA VUČIĆEVOJ REALITY TELEVIZIJI PROGOVORILA O PRIVATNOM ŽIVOTU I SVOJOJ PARTNERICI: "Mnogo gluposti sam radila, svojim roditeljima sam priređivala pakao..." (VIDEO)\n"Ja ne znam brendove, marke. Meni Milica sve kupuje. Zaista ne znam", kazala je u emisiji pa navela da najviše voli slušati muziku samdesetih, ali i ko joj se nekada sviđao.\n09. Feb. 2022 09. Feb. 2022\nPremijerka Srbije Ana Brnabić gostovala je prvi put u nekom TV showu (Pink), a pritom je otkrila detalje iz privatnog života. Komentirala je činjenicu da je prva žena koja je postala premijerka u Srbiji, kao i prva pripadnica LGBT zajednice na toj funkciji, a prisjetila se i nekih situacija iz prošlosti o kojima dosad javno nije govorila.\n"Bilo mi je teško što sam premijerka nakon Vučića. To što sam prva premijerka, dio LGBT zajednice, sve to ne toliko... Nisam imala nekako ni vremena baviti se tim stvarima na taj način. Bilo je ludo i hrabro prihvatiti ovakvu odgovornost kakvu nosi pozicija. Kad se boriš, boriš se do kraja", kazala je Brnabić za Ami G show te priznala da priželjkuje više sna.\n"Voljela bih više spavati, ono što je optimalno, nekih sedam sati recimo. Vrlo mi je teško ustati ujutro u pola sedam", rekla je u emisiji, pa otkrila što je sve tokom odrastanja znala raditi majci i ocu.\n"Mnogo gluposti sam radila, svojim roditeljima sam priređivala pakao. Svaki dan su bile gluposti. Pustili su me da izdivljam. Najveća glupost je bila u to vrijeme kad sam radila tehno partije, poslije tri dana sam im vratila auto. Tri dana nisam bila kod kuće. Jednom sam otišla u Crnu Goru na pola sata. Nestalo mi je novca, nisam se mogla vratiti, pa sam zvala najboljeg prijatelja da mi kupi avionsku kartu da se vratim. Užasno je bilo mojim roditeljima", navela je Ana Brnabić te otkrila da joj je nadimak Aša, kao i da joj partnerica Milica, s kojom je u vezi već 12 godina, kupuje svu garderobu.\n"Kristina Egerszegi, mađarska plivačica. Oduvijek sam voljela plivanje, a ona mi se sviđala", rekla je premijerka Srbije.\n"Sin mi je jednom rekao: 'Kako si zamijenila trubu s rogom?', ostala sam bez riječi. Zna sve te instrumente, voli klasičnu muziku, a ima samo tri godine. Jako je pametan, oduševio me je tad kad je to rekao. Uvijek gledamo taj njegov omiljeni crtani, to se svaki dan pušta u našoj kući", rekla je Ana Brnabić, pa istaknula da nije stroga u odgoju kao njena partnerica Milica, inače doktorica koja radi u Centru za radiologiju i magnetsku rezonancu u Kliničkom centru Srbije.\n"U odličnim sam odnosima s bratom, stvarno. Između nas je razlika samo 15 mjeseci, oduvijek smo bliski", kazala je premijerka Srbije koja je u emisiji gostovala zajedno s Martinom Vrbos, hrvatskom pjevačicom koja danas živi u Beogradu s mužem Bogoljubom Vidakovićem, za kojeg se udala 2016, te imaju sina Kostu i kćer Milu.


Manifestacija "Dani Srpske u Srbiji" - RTV Doboj\nManifestacija “Dani Srpske u Srbiji”\nU Beogradu počinje manifestacija “Dani Srpske u Srbiji”na kojoj će biti predstavljena Republika Srpska i njeni potencijali. Svečano otvaranje biće u Narodnom pozorištu u 20 časova i 10 minuta, a prije toga biće otvorena izložba “Banjaluka, centar Vrbaske banovine” u Arhivu Јugoslavije.\nManifestaciju će otvoriti srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, a biće održan i muzičko-dramski program “Pohvala srpskoj zemlji, srpskom narodu i srpskom jeziku”.\nOvaj višednevni događaj kroz različite programske aktivnosti podstiče razmjenu privrednih, kulturnih, sportskih i turističkih sadržaja i učvršćuje vezu srpskog naroda sa obje strane Drine, istakli su ministar za evropske integracije i međunarodnu saradnju Zlatan Klokić i šef Predstavništva Republike Srpske u Srbiji Mlađen Cicović.\nSrpska će se predstaviti u 21 gradu i opštini Srbije.\nPrenos svečanog otvaranja možete pratiti na RTRS od 20 časova i 10 minuta.


Zvezdin Brazilac: Pobijediti Rad, pa onda u London | Mondo.Me Prod\nCrvena zvezda Rad Zander najava\n15. July, 06:39\nZvezdin Brazilac: Pobijediti Rad, pa onda u London 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n15.10.2019. / 21:43\nIzvor mondo.rs 15.10.2019. / 21:43\n"Prije Totenhema imamo utakmicu sa Radom i želimo da nastavimo pobjednički niz započet od meča sa Voždovcem", ističe Žander.\nU petak sa Radom, pa u utorak sa Totenhemom.\nFudbaleri Crvene zvezde neće igrati u uobičajenom terminu predstojećeg vikenda, pošto je duel sa "građevinarima" pomjeren za radni dan zbog gostovanja u Londonu, gdje će im u trećem kolu Lige šampiona rival biti prošlosezonski finalista.\nTrener Vladan Milojević dao je igračima nešto više slobodnih dana nego inače kada je pauza zbog termina za reprezentacije, tako da su se poslije utakmice sa Trepčom u četvrtak, u šesnaestini finala Lige šampiona, obavezama vratili u ponedjeljak.\n"Lijep period je iza nas. Vezali smo uspjehe u Ligi šampiona, Kupu i Superligi. Tokom reprezentativne pauze vrijedno smo trenirali i analizirali našu igru. Mislim da smo vremenom došli do željenog stila igre. Mi smo profesionalci i spremni smo za izazove koji nam predstoje. Utakmica sa Radom dolazi poslije pauze i mislim da ćemo pokazati našoj publici da smo još bolji. Očekujemo sjajnu podršku naših navijača koji nam daju vjetar u leđa. Nijedna utakmica nije laka, ali mi smo Crvena zvezda i uvijek idemo na pobjedu", kaže lijevi bek crveno-bijelih, Brazilac Žander.\nIskusni fudbaler (31 godina), koji je ljetos stigao iz kiparskog Pafosa ističe da se odlično osjeća među crveno-bijelima.\n"Sjajno se osjećam u Zvezdi. Svi zaposleni, od stručnog štaba preko saigrača su me odlično prihvatili. Igram Ligu šampiona, prvi smo u prvenstvu, a i u Kupu odlično napredujemo tako da nema razloga da ne budem presrećan".\nUtakmica sa Radom igra se na "Marakani" od 20 časova, dok je duel sa Totenhemom u Londonu od 21.00.\n"Gostujemo ozbiljnom rivalu u Ligi šampiona. Nisu tek tako prošle sezone došli do finala najelitnijeg evropskog takmičenja i ne smijemo da ih potcijenimo. Doživjeli su težak poraz od Bajerna u prošlom kolu (2:7), ali to ne smije da nas zavara. Ozbiljan pristup imamo pred svaku utakmicu i gledamo samo ono što je danas. U fudbalu se ne živi u prošlosti i mislim da je to jedini pravi pristup. Svakako, prije Totenhema, imamo utakmicu sa Radom i želimo da nastavimo pobjednički niz započet od meča sa Voždovcem", podsjetio je Žander na uspješnu seriju crveno-bijelih koja traje već pet utakmica.\nFK Crvena zvezda fudbal Liga šampiona\nUpravo gledate PROVELI SMO DAN NA TUNJEVU, EVO KAKO IZGLEDA! 0 Video Prije 23 h Jedno od omiljenih izletišta na rijeci Zeti je upravo Tunjevo. Tokom ljetnjih mjeseci mještani i ljudi kojima su...


Vodoinstalater, Tešica :: Daibau.rs\nTražim dobrog vodoinstalatera: Skupili smo i proverili vodoinstalatere, koji rade u mestu Tešica i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani vodoinstalateri će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan vodoinstalater Tešica, koji može da uradi:\tunutrašnji vodovod, kanalizacija u kući, vodoinstalaterski poslovi, montaža umivaonika, vodovod za sanitarije, majstor za vodovod, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n✓ VODOINSTALATER\t, Aleksinac\n✓ VODOINSTALATER\t, Doljevac\n✓ VODOINSTALATER\t, Žitkovac


Nekretnina ID : 405286\nIzdaje se dvosoban stan povrsine 91m2 , na 1 spratu zgrade koja posjeduje lift i koja se redovno odrzava. Stan je kompletno opremljen namjestajem i tehnikom neophodnom za nesmetano svakodnevno funkcionisanje. Struktura stana: dnevna soba trpezarijom, kuhinja, 2 spavace sobe, kupatilo. Parking sa rampom .


Tema: Kosovo: Život u miru u Sušici\nSušica -- U selu Sušica na Kosovu, tri kilometra udaljenom od Gračanice, u miru zajedno žive Srbi i Albanci. Uprkos razlikama i svemu što se događalo na Kosovu, oni u ovom selu žive jedni pored drugih i kako tvrde, u dobrim komšijskim odnosima. U Sušici živi 110 srpskih i 50 albanskih porodica. Ratna dešavanja prekinula su svaku komunikaciju između njih. Deset godina kasnije, zajednički problemi nateralii su obe zajednice iz sela da ponovo razgovaraju.\n“Shvatili smo, i Srbi i Albanci, da moramo zajedno da radimo na rešavanju problema sela da bismo bolje živeli i da bismo omogućili našim potomcima da u nekim boljim uslovima žive od onih koji su ranije bili“, objašnjava srpski predstavnik sela Dejan Jeftić. “Da rešavamo, dakle, te komunalne probleme i sve ono što je životno pitanje, a politiku da ostavimo sa strane“, navodi on. Nezaposlenost, nedostatak vode za piće, loši putevi - zajednički su problemi i Srba i Albanaca iz Sušice. Albancima u Sušici Srbi nisu problem, već priželjkuju veću pomoć kosovskih institucija za žitelje obe zajednice. “Mislim da su međunacionalni odnosi u Sušici najbolji na celom Kosovu, ali prema mom mišljenju, to se malo uzima u obzir i meni izgleda kao da za inat neće da se investira u Sušicu zbog toga što mi živimo zajedno i bez problema“, kaže meštanin Sušice, Agim Krasnići. I Srbi i Albanci u selu mahom žive od poljoprivrede. Slobodno obrađuju svoje njive i pomažu jedni drugima kada su poljski radovi u jeku. “Ako nema neki Srbin da dođe da mi poore, poori mi Albanac. Mahom kombajne imaju Albanci, isključivo sa Albancima vršim. Albanac mi ore njivu sa guseničarem. I tako kažem, nemamo problema sa Albancima“, priča Ljubinko Jovanović. Meštani Sušice ističu da se za poslednjih 10 godina nijedna srpska porodica nije iselila. Naprotiv, Srbi grade nove kuće. “Ovde, Albanci mi rade kuću, recimo moju kuću rade Albanci. A zašto? Zato što su jeftiniji, jeftinije rade, i prema tome, njih sam uzeo zato što jeftinije rade“, objašnjava Ljubinko Jovanović. Zasto niko ne postavi ovakvu temu ? Pozitivnu, kao primer da je moguc normalan zajednicki zivot i Albanaca i Srba na KiM???\nI Srbi i Albanci u Sušici ističu da moraju da ostave iza sebe sve nemile događaje. Žele bolju budućnost za selo i njihovu decu.\nRe: Kosovo: Život u miru u Sušici\nAx pa to je normalno gde su srbi vecina............tj. gde je dobro brojnije i jace od zla........\nE a tamo gde su stvorenja iz pakla vecina tu su problemi.........\nAdem je vec postavio taj tekst\na koga pa ovo interesuje??? ako imas neku temu gde je neki albanac ucinio nesto lose nekom srbinu, odredjeni forumasi ce do sutra ujutro dezurati na njoj, ako ne...\nOriginal postavio Waterfall Adem je vec postavio taj tekst\nIzvinjavam se,nisam vidio...\nnema veze, ono je tamo cisto da se procita, znaci ne trazi neke komentare...mada kao sto rekoh, ni ova tema nece imati komentare\nхехе биће мирно док не дође тачи са терористима и почне да откупљује српске куће,оно што се после дешава је већ виђено ....\nOriginal postavio adem_ks nema veze, ono je tamo cisto da se procita, znaci ne trazi neke komentare...mada kao sto rekoh, ni ova tema nece imati komentare\nMeni je interesantno to sto ovako nesto niko da postavi,bez obzira dal su u pitanju odnosi Albanci-Srbi,Srbi - Hrvati,Bosnjaci- Hrvati, itd...\nA da je neki incident bio,ma kafanska tuca izmedju dvojice alkoholisanih adolescenata bilo bi za sek 1000 komentara...\nTakodje sam pre negde citao o nekom ucitelju Albancu koji uci srpsku decu i deca govore da ne bi tog ucitelja menjala nikako,i roditelji te dece sve najbolje o tom ucitelju ali za takve stvari se ne cuje izgleda...\nOriginal postavio Gazija Meni je interesantno to sto ovako nesto niko da postavi,bez obzira dal su u pitanju odnosi Albanci-Srbi,Srbi - Hrvati,Bosnjaci- Hrvati, itd...\ncudno... po informacijama si clan krste od pocetka 2008... a jos te tako sto cudi\nPa sto nisi izdvojio tekst kao poseban nego ga ostavio tamo?!\nOriginal postavio Waterfall Pa sto nisi izdvojio tekst kao poseban nego ga ostavio tamo?!\nzato sto verujem da ce ga neko procitati, ali ne i da ce ga komentarisati\nZivot za Kosovo\nPoslednja poruka: 25.10.2006., 21:40


Na općinskom vijeću ponovo o psima lutalicama u Travniku, pogledajte šta je zaključeno (VIDEO) | Travnicki INFO\nNa općinskom vijeću ponovo o psima lutalicama u Travniku, pogledajte šta je zaključeno (VIDEO)\nNa danas održanoj 23. redovnoj sjednici Općinskog vijeća Travnik glavna rasprava vodila se oko prve tačke Dnevnog reda, prijedlog Odluke o uvjetima i načinu držanja kućnih ljubimaca na području općine Travnik.\nSjednici su pristustvovali i predstavnici Udruženja za zaštitu napuštenih životinja, kao i predstavnici Mjesnih zajednica. O dugoj raspravi više pogledajte u našem video prilogu.\nTagskućni ljubimci napuštene životinje Općina Travnik psi lutalice Travnik


INICIJATIVA PREDUZETNIKA PREDLAŽE EKONOMSKE MERE ZA NORMALAN NASTAVAK RADA\nInicijativa preduzetnika u Srbiji predložila je Vladi Republike Srbije paket mera koje predstavljaju minimum za "koliko-toliko" normalan nastavak rada preduzetnika, mikro, malih i srednjih privrednih subjekata.\nPredlog mera, kako navode u Inicijativi, ne sadrži samo tražnju od države, već i pružanje pomoći državi u rešavanju akutnih problema, pre svega prekid trenda rasta nezaposlenosti, zaustavljanje gašenja i održanje likvidnosti privrednih društava. Za preduzetnike i privredne subjekte u privatnom sektoru predlažu se kratkoročne olakšice.\nSrednjoročne olakšice su, predlažu, u vidu kredita po stopi do jedan odsto godišnje kamate fiksno sa subvencijama države. Nivo subvencija treba da se odredi u zavisnosti od nivoa štete izazvane grani privrede. Grejs period bi bio 12 meseci, a otplata do 36 meseci posle grejs period u zavisnosti od visine kredita. Predložene su i olakšice državi, kratkoročne i srednjoročne.\nIzvor: Vebsajt N1, 29.04.2020.


četvrtak, 27 februar 2014 10:58\tTijana Todorov\nProfesionalni razvoj nastavnika i stručnih saradnika spada i stalno stručno usavršavanje, razvijanje kompetencija radi boljeg obavljanja posla, unapređivanja nivoa postignuća učenika. Potrebe i prioritete ustanova ili škola planira na osnovu rezultata samovrednovanja kvaliteta rada ustanove, ličnih prioriteta nastavnika odnosno vaspitača ili stručnih saradnika, kao i na osnovu izveštaja o ostvarenosti standarda postignuća, zadovoljstva roditelja i učenika.\nStalno stručno usavršavanje ostvaruje se:\nUglednim časovima sa diskusijom i analizom\nIzlaganjem programa i seminara na sastancima stručnih veća sa obaveznom diskusijom i analizom,prikazom knjige, didaktičkog materijala, priručnika….\nOstvarivanjem programa ogleda, projekata, istraživanja\nPohađanjem akreditovanih seminara koji se nalaze u Katalogu\nRaznim aktivnostima koje organizuje Ministarstvo-stručni skupovi, letnje i zimske škole, programe obuka i studijska putovanja.\nPrioritetne oblasti vezane za stručno usavršavanje su:\nprevencija nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja;\nrazvijanje komunikacijskih veština;\nučenje i razvijanje motivacije za učenje;\njačanje profesionalnih kapaciteta zaposlenih;\nsaradnja sa roditeljima, učenicima i učeničkim parlamentom i,\nZa razliku od prethodnog Pravilnika o stručnom usavršavanju, sada Zavod raspisuje konkurs za odobravanje programa za stručno usavršavanje svake dve godine. Program može da traje najkraće 8, a najduže 24 sata.\nU toku svog stručnog usavršavanja nastavnik, odnosno vaspitač i stručni saradnik dužan je da prati svoj obrazovno-vaspitni rad, napredovanje i profesionalni razvoj i čuva najvažnije primere iz svoje prakse, primere primene naučenog i da ima lični plan profesionalnog razvoja - PORTFOLIO.\nEvidenciju o stručnom usavršavanju ustanova čuva u dosijeu nastavnika, vaspitača i stručnog saradnika. Pedagoški kolegijum određuje svog člana čija je dužnost da prati ostvarivanje plana stručnog razvoja ustanove i na osnovu toga tromesečno obaveštava direktora.\nNastavnik, vaspitač i stručni saradnik dužan je da u toku pet godina ostvari najmanje 120 bodova iz različitih oblika stručnog usavršavanja. U okviru punog radnog vremena nastavnik, vaspitač i stručni saradnik ima 68 sati godišnje različitih oblika stručnog usavršavanja - 24 sata pravo na plaćeno odsustvo van ustanove radi pohađanja odobrenih skupova i programa, a 44 sata preduzima ustanova u okviru svojih razvojnih aktivnosti. Sat pohađanja obuke na stručnom skupu ima vrednost 1 boda, kao i dan učešća na stručnom skupu. Ako se učestvuje u oblicima usavršavanja na međunarodnom nivou, bodovi se udvostručuju.\nDakle, nastavnik, vaspitač i stručni saradnik ostvaruje najmanje 100 bodova iz odobrenih programa i 20 bodova u učestvovanju na odobrenim i prijavljenjim skupovima. U okviru ovih 120 bodova, 30 mora da se odnosi na prioritetne oblasti koje su već navedene.\nNastavnik, vaspitač i stručni saradnik koji je zasnovao radni odnos u ustanovi pre 1. jula 2004. godine, dužan je da za svoj drugi petogodišnji period ostvari 120 bodova za različite oblike stručnog usavršavanja, do kraja školske 2013/2014. godine. Oni koji su posle zasnovali svoj radni odnos, dužni su da steknu 120 bodova za svoj petogodišnji period.\nNastavnik, vaspitač i stručni sradnik može tokom rada po postupku utvrđenim ovim pravilnikom da napreduje sticanjem zvanja:\nsamostalni pedagoški savetnik,\nviši pedagoški savetnik i\nvisoki pedagoški savetnik pod uslovima.\nDetaljnije o načinu sticanja svakog zvanja imate u pravilniku.\nU okviru punog radnog vremena nastavnik i stručni saradnik ima 68 sati godišnje različitih oblika stručnog usavršavanja, i to:\n24 sata ima pravo na plaćeno odsustvo iz ustanove radi pohađanja odobrenih programa i stručnih skupova,\n44 sata stručnog usavršavanja u okviru svojih razvojnih aktivnosti.\nStalno stručno usavršavanje ostvaruje se aktivnostima koje preduzima ustanova u okviru svojih razvojnih aktivnosti, koje mogu biti:\nIzvođenje uglednih časova, odnosno aktivnosti sa diskusijom i analizom;\nIzlaganje sa stručnih usavršavanja sa obaveznom diskusijom i analizom (sati se računaju po održanom sastanku stručnog organa);\nPrikaz knjige, priručnika, stručnog članka, časopisa i didaktičkog materijala iz oblasti obrazovanja i vaspitanja;\nPrikaz bloga, sajta, posta, apleta, društvenih mreža i ostalih multimedijalnih sadržaja;\nPublikovanje stručnih radova, autorstva i koautorstva knjige, priručnika, nastavnih sredstava...;\nOstvarivanje istraživanja koje doprinosi unapređenju i afirmaciji obrazovno- vaspitnog procesa;\nStručne posete i strudijska putovanja definisana Razvojnim planom ustanove;\nOstvarivanje projekata obrazovno-vaspitnog karaktera u ustanovi;\nRad sa studentima;\nTakmičenja i smotre;\nStručni aktivi, udruženja, podružnice, ogranci na nivou grada /opštine čiji rad doprinosi unapređenju i afirmaciji obrazovno-vaspitnog procesa;\nRad u radnim telima i programima.


BBC: ZAPAD TREBA DA SHVATI DA NA BALKANU ŽIVI VIŠE OD DESET MILIONA "LJUTIH SRBA" I DA ONI NIKADA NEĆE PRIZNATI KOSOVO! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tBBC: ZAPAD TREBA DA SHVATI DA NA BALKANU ŽIVI VIŠE OD DESET MILIONA „LJUTIH SRBA“ I DA ONI NIKADA NEĆE PRIZNATI KOSOVO!\nSvaka država muči svoju muku, ali je građansko nezadovoljstvo vladajućim elitama zajedničko svima.\nGVAIDO IZAZVAO MADURA! POČEO HAOS U VENECUELI! – FOTO/VIDEO\nNikada ne bismo snimili film bez Srbije!\n„Šoferska je tuga pregolema…“ Evo koliko je težak život kamiondžija…


Bazen u Negotinu PONOVO radi - Za decu kupanje BESPLATNO, SREDOM besplatno za sve | Radio Magnum 103 MHz\nSokobanja u fokusu\nKnjaževac u fokusu\nMladi kroje budućnost Bora\nZaječar 19\t℃\nsreda, 23 septembra 2020\nI posle leta – leto\nAnalizirani potencijali za održivo korišćenje biomase za Bor, Boljevac i Knjaževac\nFUDBAL – Zaječarski okrug: Komšijski derbi zasluženo pripao Rtnju\nPrilika da se humanost pokaže na delu\nLasovo i sutra bez struje\nŠef sektora za upravljanje projektima Delegacije EU Martin Klauke sutra u poseti Žagubici\nRedovna novčana naknada nezaposlenima danas, za raseljene sa KIM u sredu\nUREĐUJE SE JARUGA U ZAJEČARSKOM NASELjU “KOTLUJEVAC”\nDanas je slava Sveti Joakim i Ana, dan posvećen roditeljima Bogorodice -Trebalo bi darivati nekoga ko ima manje od nas\nPrvi dan jeseni nekima donosi oblake i kišu, NA ISTOKU SRBIJE SUNCE\nPočetak/Vesti/Bazen u Negotinu PONOVO radi – Za decu kupanje BESPLATNO, SREDOM besplatno za sve\nBazen u Negotinu PONOVO radi – Za decu kupanje BESPLATNO, SREDOM besplatno za sve\nRadio Magnum Send an email 11. avgusta 2020. | 14:50\nPrema preporukama Štaba za vanredne situacije, nadležnog za teritoriju opštine Negotin, gradski bazen je, posle jednomesečne pauze izazvane pogoršanom epidemiološkom situacijom, počeo danas sa radom.\nŠtab za vanredne situacije opštine Negotin je na 29. sednici preporučio Javnom komunalnom preduzeću “Badnjevo” Negotin, da od danas omogući građanima korišćenje gradskog bazena u Negotinu, uz preduzimanje svih preporučenih epidemioloških mera, kako od Štaba tako i od strane Zavoda za javno zdravlje “Timok” Zaječar.\nOve mere su obavezujuće i za zaposlene i za posetioce i podrazumevaju: fizičku distancu u vodi i van nje, pojačanu higijenu ruku i ličnu higijenu, obavezno nošenje maski u zatvorenim prostorima, prolaz kroz dezo- barijere na bazenu, na svim ulazima je obavezno postaviti i dezinfikatore za ruke na bazi alkohola sa pratećim uputstvom, zatim pod suncobranom mogu da se nađu samo dve osobe, osim porodica sa malom decom, a razmak između ležaljki koji zauzimaju jedna ili dve osobe, osim porodica sa malom decom, moraće da iznosi najmanje dva metra.\nŠtab za vanredne situacije opštine Negotin takođe je zabranio održavanje timskih sportova u vodi ili na obali koji uključuju bliski kontakt.\nBarovi i kafići moći će da služe hranu samo zapakovanu u orginalnim pakovanjima, stolovi u baru moraju da budu udaljeni najmanje 1,5 metara, a u barovima i kafićima na bazenima nije dozvoljeno organizovati zabave ili proslave.\nBroj korisnika bazena je ograničen u skladu sa fizičkim merama održavanja distance i boravka na otvorenim bazenima.\nMere podrazumevaju i pojačanu higijenu prostora što se odnosi na svakodnevno pranje platoa i gaznih površina, dezinfekciju dohvatnih i sedalnih površina.\nKako bi sve propisane mere bile sprovedene predviđeno je i povećanje broja osoblja na bazenu koje će nadgledati situaciju.\nŠto se zaposlenih tiče, u slučaju povišene temperature nalaže im se ostanak kod kuće i daje preporuka o odlasku na testiranje.\nKako je objavljeno, Štab za vanredne situacije za teritoriju opštine Negotin pratiće sprovođenje mera epidemiološke zaštite na bazenu preko nadležne inspekcijske službe opštinske uprave opštine Negotin.\nUsluge jedinog javnog kupališta u gradu besplatno će moći da koriste deca do 18 godina a svake srede kupanje će biti besplatno za sve. Cena ulaznice je ostala nepromenjena i iznosi 100 dinara a radno vreme bazena je svakoga dana od 10 do 20 časova.\nKao i svake godine o bezbednosti kupača brinuće obučeni spasioci.\npoštuju se mere opreza radi bazen u Negotinu\nFacebook Twitter Skype WhatsApp Viber Pošalji na email Štampaj\n23. septembra 2020. | 09:26\n22. septembra 2020. | 22:38\n22. septembra 2020. | 22:13\n22. septembra 2020. | 21:21\n22. septembra 2020. | 19:09\n22. septembra 2020. | 18:34\n22. septembra 2020. | 12:52\n22. septembra 2020. | 10:19\n22. septembra 2020. | 09:21\n21. septembra 2020. | 23:43\nIzabrali pravo zanimanje: Budući kuvari vični u pripremi ajvara\nCOVID-19: U Zaječaru još jedno lice pozitivno\nZaječar: Uhapšen Koprivničanin (92) ZBOG UBISTVA U POKUŠAJU\nZa zaječarske škole MASKE, DIGITALNI…\n21. septembra 2020. | 22:50\nZaječar: Održana generalna proba predstave…\n21. septembra 2020. | 21:27\nSLUŠAJTE RADIO MAGNUM\nDa li ćete ići na letovanje ove godine?\nDA, u inostranstvo\nDA, ali u Srbiji\nNE, nije mi bilo u planu\nNađi nas na Fejsbuku\nZaječar – Pogled kroz objektiv\nMarketing: 019/ 443 554, 065/ 443 5555\ncovid covid-19 covid 19 fudbal hapšenje isključenje struje isključenje vode izbori kiša oblaci radovi na mreži struja sunce sunčano toplo turnir vreme zaječar\nBudite uvek informisani\n© Copyright 2020 | Radio Magnum 103Mhz\nDetalji tragedije: Bobana Veličković se porodila u Zaječaru, a posle pet dana prebačena u Beograd\n21. juna 2020. | 23:36\nPoslednje zbogom: Bor i Srbija se oprostili od Bobane Veličković Momčilović\n1. jula 2020. | 19:39\nOBDUKCIJA ZAVRŠENA – Komemoracija, polaganje urne i poslednji ispraćaj srpske šampionke u sredu u Boru\n28. juna 2020. | 13:54\nSkuterom u smrt\n23. juna 2020. | 12:18\nNa putu Zaječar – Paraćin: AUDIJEM PRAVO NA POLICAJKU, A ZATIM UDARAC POLICAJCU\n5. avgusta 2020. | 15:43\nZaječar info 13.971\nSlobodno vreme 541


DJEVOJČICA ZASAD U STABILNOM STANJU\n103 pregleda\t78 komentar(a)\nInstitut za javno zdravlje, Foto: Filip Roganović\n29.01.2018. 18:24h Ažurirano: 29.01.2018. 18:24h\nU Crnoj Gori je potvrđen prvi slučaj obolijevanja od malih boginja.\nDirektor Instituta za javno zdravlje Boban Mugoša saopštio je na vanrednoj pres konferenciji da je danas laboratorijski potvrđen slučaj obolijevanja od morbila. Riječ je o djetetu uzrasta godinu i dva mjeseca, koje je iz Srbije došlo u Crnu Goru prije sedam dana.\nMugoša je rekao da ovo nije iznenađujuće, zbog pada obuhvata vakcinisanih.\nRoditelji oboljelog djeteta imaju još dvoje djece. Od ukupno trinaest članova porodice, za četvoro postoje dokazi da su vakcinisani protiv morbila. Oboljelo dijete je izolovano i hospitalizovano.\nMugoša je apelovao jos jednom da se djeca vakcinišu. Rekao je da je obuhvat za nekoliko mjeseci za djecu rođenu 2015. prešao 70 odsto. Kod manje djece, obuhvat je oko 45 odsto.\nMugoša je poručio da se djeca dovedu na vakcinaciju po programu imunizacije.\nDirektorica Instituta za bolesti djece Kliničkog centra Sonja Milašinović kazala je da je juče u 13:45 sati hospitalizovana djevojčica stara 14 mjeseci. Subjektivne tegobe djevojčica je imala pet dana.\n"Od samog postavljanja sumnje na morbile mi smo u komunikaciji sa ekipama epidemiološke službe. Nivo opreza u dječjoj bolnici je na visokom nivou, moramo se spremati na hipotetički moguću epidemiju. Spremni smo i vodimo računa o osoblju koje će biti u kontaktu sa oboljelim, vodimo računa i o tome. Dijete prima simptomatsku terapiju," rekla je Milašinović.\n"Napravili smo preporuke i upućene zdravstvenim ustanovama, ministarstvo će nastaviti dalje da prati dešavanja uz obilaske bolnica i Kliničkog centra. Danas smo obišli KCCG i vidjeli gdje je smještena oboljela, na koji način se pruža njega i nastavićemo to da radimo kako zdravstveni sistem ne bi došao u kriznu situaciju," rekao je Knežević.\nMilašinovićeva je dodala da je djevojčica je danas u stabilnom stanju, ali da su moguće komplikacije i da nema mjesta za opuštanje. Dijete je, kako je kazala, za sada u stabilnom stanju.\n"Vakcina imamo dovoljno, spremni smo na ovo, svi su dobili vodič i upustva. Ja se nadam da ćemo uspjeti da izolujemo problem na nivou porodice, ali to ne možemo garantovati. Period inkubacije je najčešće od 15 do 20 dana", rekao je on.\nmale boginjeKlinički centar Crne GoreInstitut za javno zdravljeKCCGepidemijavakcineBoban Mugoša


ARNE KENIG, PREDSJEDNIK EVROPSKE FEDERACIJE NOVINARA: Kazne kao ucjena – Monitor\nARNE KENIG, PREDSJEDNIK EVROPSKE FEDERACIJE NOVINARA: Kazne kao ucjena\nNadali smo se da će sa odlaskom režima Slobodana Miloševića i njemu srodnih i često po novinare i medije ne mnogo manje opasnih režima u regionu, polako nestajati ili se bar vidljivo smanjivati problemi novinara i medija. Ispostavilo se da smo imali prevelika očekivanja. Da se i nove ili novo-stare vlasti koje reklamiraju tzv. evropske vrijednosti, sporo ili nikako ne oslobađaju navika u tretmanu slobode govora i informisanja, najbolji su primjer postupci vođeni za ubistva novinara. U Srbiji su ovih dana sva medijska udruženja i najveće medijske asocijacije uputile protestno pismo predsjedniku Borisu Tadiću, slažući se da je opstrukcija donošenja medijske strategije, postala nešto preko čega se ne može preći. O lošem stanju medijskih sloboda u više zemalja Centralne u Istočne Evrope i potrebi snažne solidarnosti razgovarali smo sa prvim čovjekom Evropske federacije novinara, švedskim novinarem i novinarskim liderom, Arneom Kenigom. MONITOR: Do koje mjere je ekonomska i finansijska kriza uticala na položaj novinara u Evropskoj uniji i u čitavoj Evropi?Ko je u najlošijem položaju?\nKENIG: Ova kriza je na mnoge načine negativno delovala na položaj novinara i novinarstvo, i u pogledu gubitka zaposlenja ali i kada je reč o smanjivanju napora da novinarstvo bude kvalitetno. U Velikoj Britaniji i Španiji hiljade novinara je izgubilo posao, ali u čitavoj Evropi se vodi borba za bolja mesta u novinarstvu. Trebalo bi imati na umu da mnogi novinari nisu posao izgubili zbog finansijske krize , iako to tvrde izdavači. Izgubili su posao zato što profiti kompanija nisu bili dovoljno visoki, jer profiti nisu bili u skladu sa odlukama i očekivanjima menadžmenta.\nMONITOR: Vaša se organizacija pretežno bavi radnim pravima novinara i medijskih radnika kao i sindikalnom saradnjom. Šta možete da ponudite svojim članovima?\nKENIG: Evropska federacija novinara nudi solidarnost, znanje i obuku, politički rad u Briselu na zakonodavstvu koje će uvećati medijske slobode i radno pravo. To je mreža koja može da pomogne u praktičnim stvarima i kao što udruženja u jednoj zemlji pomažu svojim članovima,EFJ pomaže njima. Mi to možemo da uradimo do stepena jedne vrlo široke političke kampanje. Na primer, sada to radimo u korist šezdeset osam turskih novinara koji su u turskim zatvorima samo zbog toga što su radili svoj posao.\nMONITOR: Kakva je međuzavisnost ekonomskog položaja novinara, visokih novčanih kazni i granica nezavisnosti i novinarskog profesionalizma?\nKENIG: Videli smo to u mnogim slučajevima da se visoke novčane kazne koriste da bi se ili uplašio novinar ili medij ili medijska organizacija naterala na ćutanje. U nekim slučajevima to ide čak do potpunog uništavanja medija, do zatvaranja medija ili medijske organizacije. Evropska federacija novinara se bori protiv zakonodavstava koje sadrže kriminalizaciju optužbe za klevetu.\nMONITOR: U Evropi ima dosta nedovršenih postupaka koji traju već godinama… Da li EFN (EFJ) prati sudske postupke za ubistva novinara?\nKENIG: Mi dajemo godišnji izvještaj o ubistvima novinara, i to je izvještaj koji se objavljuje u okviru izveštaja Međunarodne federacije novinara (IFJ), u kojoj Evropska federacija novinara učestvuje u najvećem stepenu. Borimo se protiv nekažnjivosti, u Rusiji su Međunarodna federacija novinara i Evropska federacija novinara uključene u zajednički rad sa ruskim kolegama. Napravljena je detaljna baza podataka o nasilju nad novinarima i ubistvima novinara. Način na koji smo prikupljali ove podatke obezbedio je osnov za zakonske postupke protiv ubica. To je za nas važan zadatak, da radimo na stvaranju situacije gde će oni koji ubijaju novinare ili izdaju naloge za ta ubistva, biti privedeni pravdi na isti način kao što međunarodna zajednica nastoji da pravdi privede ratne zločince.\nMONITOR: Da li Evropska federacija novinara osim a svojim članicama u pojedinim evropskim zemljama sarađuje i sa državnim institucijama?\nKENIG: Da biste bili članica Evropske federacije novinara morate biti nezavisni od državne vlasti, od vlade u tim zemljama.Ali može biti saradnje u pojedinim slučajevima kada je ta nezavisnost jasna, kada je ona već pokazana.\nMONITOR: U našem regionu imamo nekoliko ubistava novinara ,Dade Vujasinović, Slavka Ćuruvije i Milana Panića u Srbiji, Duška Jovanovića u Crnoj Gori, Iva Pukanića i Nika Franića u Hrvatskoj. Šta su glavni razlozi za nekompletnost istraga nekih od tih ubistava, ili kao u slučajevima Pukanića i Franića, za nepostojanje optužnice protiv nalogodavaca?\nKENIG: Nemam detaljne informacije za neke od ovih slučajeva ubistava, ali smatram da je od najveće važnosti da vlade u potpunosti ispune svoju obavezu da zaštite svoje građane, a to znači i da omoguće postizanje pravde za one koji su žrtve zločina. Novinari služe društvu i njihov posao je izuzetno važan deo svakog demokratskog sistema. Nedopustivo je i ne može se tolerisati da oni koji ubijaju novinare ne odgovaraju za svoje zločine.\nMONITOR: U Crnoj Gori su tri novine – Vijesti, Monitor i Dan osuđeni da plate oko trinaest miliona eura. Kakav je stav uprave Evropske federacije novinara prema toliko visokim novčanim kaznama za novinare i medije?\nKENIG: Kao što sam vam već rekao, mi vrlo negativno gledamo na sisteme za koje se vidi da su im osnovni ciljevi u primeni kaznenih mera da se mediji zatvore, da se uguše. To je posebna forma cenzure.\nMONITOR: Kod nas je u velikoj mjeri dovršena privatizacija državnih medija. Ali sada imamo probleme sa njihovim novim vlasnicima, koliko strancima toliko i domaćim.Ali ima i medija kao što su državna agencija Tanjug i dnevnik Politika u Srbiji, Pobjeda u Crnoj Gori, Vjesnik u Hrvatskoj koje su još u potpunom ili značajnom stepenu državne. Da li se radi o „sistemskoj grešci”?\nKENIG: Onda kada država poseduje medije, sistemi javnih servisa su najbolji način za to. Jedan zaista nezavisni javni servis je, na primer, britanski BBC, koji bi mogao biti model za vaše javne servise. Ovde je najvažnija stvar da postoji jasna „bezbednost” tih servisa od vlasnika,tolika da se vlasnik nikako ne meša u odluke koje se donose o informativnim sadržajima, da ga nema u „news rooms”. Na taj način država mora da pristane na jednu veoma pasivnu ulogu, kao vlasnik.\nMONITOR: U junu ove godine, Evropska federacija novinara održaće godišnju skupštinu u Beogradu. Nedavno ste u ime vaše organizacije reagovali na prijetnje upućene RTV B92. Pisali ste predsjedniku Srbije Borisu Tadiću i drugim srpskim zvaničnicima. Jeste li dobili neki odgovor?\nKENIG: Evropska federacija novinara je zabrinuta za situaciju u vezi sa medijskim slobodama u nekoliko zemalja Centralne i Istočne Evrope, ali ništa manje ni u slučaju novog medijskog zakona u Mađarskoj.Mi smo se sreli sa predsednikom Srbije i razgovarali smo sa vladom. Mislimo da je ovo dobra prilika da odemo kod naših kolega u Srbiji i baš tamo održimo naš godišnji skup, nadajući se da bismo tako mogli da ih podržimo, njih i druge kolege iz regiona, u ovim za sve nas važnim pitanjima.\nMONITOR: Šta mislite hoće li Vikiliks afera izazvati promjenu, nešto što je već nazvano „novim žurnalizmom”?\nKENIG: Vikiliks je pokazao kako je teško sprečiti otkrivanje informacija,kako je nemoguće zauvek ih držati u tajnosti. Pozdravljam ovaj razvoj dogadjaja u kojem sada Vikiliks sve više i više teži tome da radi sa tradicionalnim medijima tako da njihovi izvori mogu da se proveravaju od strane profesionalnih novinara. Tako se uvode i etička pravila da bi se kada je to ipak očekivano napravila što manja šteta, koja bi mogla nastati tokom postupka izveštavanja i objavljivanja.\nBOJAN MARTINOVIĆ, PIJANISTA: Hranim se muzikom od djetinjstva


5. Sajam OPPEN-s 2015.\nU Zenici će se od od 12. do 15. novembra održati 5. po redu Sajam OPPEN-s 2015 na lokaciji Trg Alije Izetbegovića u centru Zenice. Organizacioni odbor 5.sajma OPEN-s sastavljen je od predstavnika Udruženja organskih i poljoprivrednih proizvođača ZDK i Asocijacije Mostovi Prijateljstva BiH-Zenica. Iz organizacionog odbora 5. Sajma OPPEN-s istiću da se do sada prijavio veliki broj izlagača-organskih i poljoprivrednih proizvođača iz cijele BiH.\nNekoliko stotina izlagača sa svojim proizvodima, stotine učesnika u kulturno-umjetničkim programima tokom 4 dana sajma, organizacija tematskog okruglog stola i još mnogo toga će ponuditi 5. po redu Sajam OPPEN-s Zenica. Organizatori su ubjeđeni da će kao i tokom četiri održana Sajma OPPEN-s i izlagači i posjetioci sajma biti zadovoljni organizacijom, ponudom i kvalitetom proizvoda.


Prikazano 1 - 60 od 244 proizvoda iz kategorije: FENOVI ZA KOSU\nFen za kosu snage 1200W sa tri nivoa temperature vazduha. Fen ima cool shot funkciju - izduvavanje hladnog vazduha.\nFen za kosu snage 1400W sa dve brzine rada, odnosno dva nivoa temperature vazduha. Fen ima cool shot funkciju - izduvavanje hladnog vazduha.\nFen za kosu 2000W HA-HD 2000\nŠifra Proizvoda: 52930\nFen za brzo sušenje kose, snage 2kW sa podešavanjem temperature u 3 nivoa i brzine protoka vazduha u 2 nivoa\nKompaktan fen za kosu snage 1200W. Brzina rada ovog fena je prilagodljiva u dva nivoa.\nPutni fen za kosu sa sklopivom drškom Sapir SP-1100-BU 1375\nŠifra Proizvoda: 57776\nPraktičan fen za kosu sa motorom snage 1200W. Fen ima sklopivu dršku što ga čini pogodnim za nošenje na putovanja.\nAEG Fen za kosu HT 5643 beli\nŠifra Proizvoda: 54563\nFen za kosu snage 1200W, sa mogućnošću podešavanja temperature i brzine u dva nivoa.\nAEG Fen za kosu HT 5643 crni\nŠifra Proizvoda: 54564\nSklopivi putni fen za kosu ECG VV 1200 travel G\nŠifra Proizvoda: 55978\nSklopivi putni fen za kosu snage 1200W, sa dve brzine rada i temperature. Idealan je za nošenje na putovanja jer je veoma lagan i ne zauzima puno mesta.\nFen za kosu Sapir SP-1100-CJ 2046\nŠifra Proizvoda: 57777\nKompaktan fen za kosu sa dve brzine rada i dva nivoa temperature. Atraktivan dizajn u kombinaciji sa motorom snage 1200W čini ga idealnim izborom.\nFen za kosu Sapir SP-1100-CJ 2047\nŠifra Proizvoda: 57779\nLinea Putni fen za kosu LHD-0402 1600W\nŠifra Proizvoda: 50435\nFen za kosu snage 1600W, za brzo i lako sušenje kose. Ima dve brzine rada. Fen ima sklopivu ručku što ga čini idealnim za nošenje na putovanja, bazene...\nEsperanza Putni fen za kosu EBH001B\nŠifra Proizvoda: 57006\nKompaktan fen sa drškom koja se sklapa. Lagan i jednostavan za korišćenje, idealan za putovanja. Velika snaga i 2 nivoa protoka vazduha će osušiti kosu brzo i efikasno.\nEsperanza Putni fen za kosu EBH001V\nŠifra Proizvoda: 57007\nSencor fen za kosu SHD_6400B\nElegantan fen za kosu sa motorom snage 850W, sa dve brzine rada i mogućnošću podešavanja temperature u dva nivoa. Fen ima funkciju izduvavanja hladnog vazduha.\nSencor fen za kosu SHD_6400V\nAlpina fen za kosu SF-3925\nŠifra Proizvoda: 15911\nIdealan fen za putovanja - jednostavno ga samo sklopite i odložite u kofer ili torbu. Malih je dimenzija ali je veoma snažan - 1200 W. Ima mogućnost podešavanja brzine izduvavanja i grejanja u 2 nivoa.\nAlpina sklopivi fen za kosu plavi SF-3926 20963\nŠifra Proizvoda: 41773\nFen za kosu snage 1200W sa dve brzine rada. Ručka je sklopiva tako da ne zauzima mnogo mesta u vašem prtljagu kada krenete na putovanje ili bazen.\nAlpina sklopivi fen za kosu roze SF-3927 20408\nŠifra Proizvoda: 41774\nBomann putni fen za kosu sa difuzerom HTD 8005 CB\nŠifra Proizvoda: 32914\nPraktičan i snažan fen za kosu sa difuzerom. Ima preklopnu dršku što ga čini lakim za pakovanje. Idealan je za nošenje na putovanja ili trening. Temperatura može da se podešava u dva nivoa.\nKompaktan i praktičan Philips fen za kosu snage 1200W sa dve brzine rada. Uz fen se isporučuje i uski element za usmereno izduvavanje vazduha.\nElegantan fen za kosu sa tihim motorom snage 1200W, sa dve brzine rada i mogućnošću podešavanja temperature u dva nivoa.\nFen za kosu snage 2000W, sa difuzerom za brzo i lako feniranje. Ima dve brzine rada, a temperatura može da se podešava u tri nivoa.\nLinea Fen za kosuLHD-0401 2000W\nFen za kosu snage 2000W, sa koncentratorom i difuzerom za brzo i lako feniranje. Ima dve brzine rada a temperatura može da se podešava u tri nivoa.\nFen za kosu sa dve brzine rada i dva nivoa temperature. Atraktivan dizajn u kombinaciji sa motorom snage 2000W čini ga idealnim izborom.\nPrikazano 1 - 60 od 244 pronađenih |\n440 do 10190


zima | Organska bašta\nSetva kad joj vreme nije\njanuar 15, 2014 //\nNajčešće pitanje koje mi ovih dana postavljaju jeste da li krenuti sa setvom s obzirom na spoljne temperature. Možda smo zaboravili ali prošle godine je februar bio topao i suv, a onda do aprila nije …\nBriga o baštenskom alatu\nDa bi se zemljište u organskoj bašti obrađivalo na odgovarajući način, a biljke imale adekvatnu negu, potrebni su alat i odeća za rad. Dobro očišćen i nauljen alat dočekaće novu sezonu spreman …


Neredi u Holandiji: Pendreci, kamenice, vodeni topovi i masovna hapšenja /video/ - 25.01.2021, Sputnik Srbija\nNeredi, koji su počeli sukobom policije i demonstranata u Ajndhovenu, uzdrmali su nekoliko holandskih gradova. Uhapšeno je više od 240 osoba. Učesnici protesta... 25.01.2021, Sputnik Srbija\nvesti, evropa, svet, protest, holandija (država)\n07:22 25.01.2021 (Osveženo: 15:08 21.09.2021)


Uoči zasedanja Kriznog štaba, direktorka Instituta Batut Verica Jovanović kaže da će se na današnjoj sednici razmatrati trenutna epidemijska situacija koja, ističe, zahteva ozbiljan pristup.\n- Kao što vidite, pokazatelji u odnosu na broj novoobolelih su nešto bolji, ali kada je u pitanju broj osoba koje su na bolničkom lečenju, on je i dalje veliki - rekla je Jovanovićeva.\nPrema njenim rečima, tema sednice biće i novi soj korona virusa - omikron. Napominje da do sada u Srbiji nije registrovan nijedan slučaj oboljevanja od ovog soja, kao što nije bilo ni slučajeva zaražavanja delta plus sojem.\n- U pitanju je novi soj virusa koji treba razmatrati, odnosno koji preti da će jednog momenta ući u našu zemlju - kaže Jovanovićeva i dodaje da treba sačekati sa zaključcima o tome kako se ovaj soj odražava na kliničku sliku i zdravstveno stanje pacijenata.\n- Ne znamo da li osobe koje su već preležale kovid mogu ponovo da obole i da li će klinička manifestacija ovog virusa biti sa težim oblicima... I ne znamo da li probija zaštitu vakcinacijom ili ne u potpunosti, ali sigurni smo da osoba koja je vakcinisana ne treba da brine, treba da primenjuje mere i da bude spokojna ukoliko je ostvarila potpunu vakcinaciju i vakcinaciju trećom dozom - rekla je Jovanovićeva.\n- Procedure su prisutne, one su i već sada bile primenjivane, ali se moramo vratiti na ovakvu vrstu postupka - kaže Jovanović.\ndoktorka Verica Jovanović korona virus korona virus vesti omikron virus


Radojičić: Banjaluka počinje testiranje na koronu iz automobila | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nBANJA LUKA, 28. oktobra – U Banjaluci se uvodi nova lokacija za testiranje na virus korona, a biće smještena na Malti, gdje će se testiranje vršiti u automobilu, rekao je na vanrednoj pres-konferenciji Igor Radojičić, gradonačelnik Banjaluke.\n“Biće postavljen najvjerovatnije šator kroz koji će moći da prođe auto. Osobe koje čekaju na testiranje moći će autom doći i testirati se bez izlaženja”, objasnio je Radojičić ovaj novi oblik testiranja koji bi trebalo da bude osposobljen ovog vikenda.\n“Povećava se kapacitet za testiranje sa dosadašnjih šest, uvodi se deset timova, pet ujutro i pet poslijepodne koji će na Poliklinici povećati kapacitet za osobe koje čekaju na testiranje”, kazao je gradonačelnik Banjaluke.\nNaveo je da osoblje koje će iz penzije ponovo početi da radi neće imati direktan kontakt s pacijentima, već će pružati telefonsku podršku.\n– Povećava se kapacitet za testiranje sa šest na deset timova.\n– Na Malti nova lokacija za testiranje u automobilima. Od vikenda.\n– Veći broj kućnih posjeta za teško pokretne ili hronične bolesnike.\n– Kod Poliklinike poseban prostor za djecu.\n– U kovid ambulanti u Docu dodatni tim.\nPrethodni članakOLAKŠICE ZA TRUDNICE Fond zdravstva RS finansira nove lijekove\nNaredni članakUČENICI OD PONEDJELJKA U ŠKOLAMA Dodik: Đaci treba da se vrate u svoje učionice


Čerkez: Naša i preporuka WHO-a je da djeca od 6 do 10 ne moraju nositi maske tokom nastave - Radio Srebrenik\nČerkez: Naša i preporuka WHO-a je da djeca od 6 do 10 ne moraju nositi maske tokom nastave\nPomoćnik federalnog ministra zdravstva Goran Čerkez kazao je za Fenu da je Krizni stožer Federalnog ministarstva zdravstva preporučio da djeca od šest do deset godina ne moraju nositi maske u toku nastave, te da je ta preporuka usklađena sa stavovima Svjetske zdravstvene organizacije i UNICEF-a.\nKomentirajući uputstvo Ministarstva za odgoj i obrazovanje Kantona Sarajevo u kojem se navodi da djeca u osnovnim i srednjim školama moraju nositi maske, Čerkez je kazao da su mjere Kriznog stožera Federalnog ministarstva zdravstva ostale iste, da se nisu mijenjale te da ih treba upotpunosti ispoštovati.\n– Te mjere su distanca između djece u razredu, broj učenika u razredu te obaveza nastavnika da nosi masku. U našim preporukama nigdje ne piše da djeca tog uzrasta trebaju nositi maske u školskim klupama – pojasnio je Čerkez.\nMeđutim, istakao je da su dali uputstvo kantonalnim kriznim štožerima da zajedno s ministarstvima obrazovanja donesu mjere na osnovu procijenjene situacije.\n– Obrazovanje je na nivou kantona, cijenili smo ustavnu nadležnost, jer je situacija drugačija u svim kantonima – kazao je Čerkez.\nPrethodni članakU BiH 155 novozaraženih osoba, u TK 9\nNaredni članakU BiH od četvrtka zahlađenje


Avganistan: Nadamo se ponovnoj saradnji Rusije i SAD - Sputnjik Srbija\n01:34 21 April 2021\nAvganistan: Nadamo se ponovnoj saradnji Rusije i SAD\n15:35 23.11.2017 Preuzmite kraći link\nZvanični Kabul izrazio je nadu da će Rusija i SAD ponovo uspostaviti saradnju kada je reč o Avganistanu, izjavio je savetnik avganistanskog predsednika za nacionalnu bezbednost Muhamet Atmar.\nAvganistan više ne želi ruske helikoptere\nOn je podsetio da su SAD potrošile stotine miliona dolara na kupovinu ruskih helikoptera Mi-17 za Avganistan, kao i da je to predstavljalo veliko povećanje borbene sposobnosti avganistanske vojske.\n„To je bio izuzetno dobar primer saradnje između Rusije i SAD kada je reč o Avganistanu. Nadamo se da će saradnja između te dve zemlje biti nastavljena“, ocenio je Atmar.\nNešto ranije je Ministarstvo inostranih poslova Rusije saopštilo da je apsolutno kontraproduktivna odluka rukovodstva SAD i NATO-a da rusko naoružanje u Avganistanu u potpunosti bude zamenjeno zapadnim naoružanjem.\nOglasio se i stalni predstavnik Rusije pri NATO-u Aleksandar Gruško koji je rekao da prelazak avganistanskih snaga sa ruskih helikoptera na zapadne helikoptere dovodi u pitanje realizaciju zadataka očuvanja bezbednosti u zemlji.\nMi-17, helikopteri, Avganistan


Adaptacija i renoviranje Novi Sad| Angažujte preduzimača | utrenu.com\nŽelite uredite prostor u kome boravite svojim funkcionalnim i estetskim potrebama? Angažujte preuzimača u Novom Sadu za renoviranje i adaptaciju. Pošaljite zahtev i pogledajte ponude preduzimača. Izaberite najbolju!\nParket i sve vrste drvenih podova. Restauracija starih podova, ugradnja novih. Odrzavanje. Velike i male kvadrature, sve vrste popravki. Najkraci rok. Besplatni strucni saveti.\nGipsarski radovi Spusteni plafoni Armstrong Molerski radovi Gletovanje Krecenje\nVisegodisnje iskustvo sa svim licencama za rad u inostranstvu i Srbiji,, Moler PROFI ''\nOdlučili ste da renovirate svoj životni ili poslovni prostor? U potrazi ste za profesionalcem koje bi Vam ponudio kompletno rešenje? Na pravom ste mestu! Na našem sajtu možete da pronađete preduzimača za kompletnu ili delimičnu adaptaciju (renoviranje) prostora. Pošaljite Vaš zahtev i pogledajte ponude sa cenama preduzimača.\nNajčešće usluge koje se traže od preduzimača, prilikom adaptacije i renoviranja doma ili poslovnog prostora, su: (1) rušenje i demontaža - probijanje otvora za vrata. prozore, rušenje zidova... (2) betonski, armiranobetonski i zidarski radovi (3) termoizolacija, hidroizolacija (4) bravarski radovi (5) keramičarski radovi (6) molerski radovi (7) završno čišćenje objekta. Pored ovih, preduzimači pružaju i razne druge usluge.\nPošaljite zahtev i pogledajte ponude preduzimača u Novom Sadu. Izaberite ponudu koja Vam najviše odgovara!


Rusi tiho deportovani iz Srbije, Patrušev se izvinio\nM. D. 12. novembra 2016. 09:16\nSrbija je tiho deportovala grupu Rusa osumnjičenih da su umešani u pokušaj puča u Crnoj Gori, tvrdi „Gardijan“, navodeći da je potom usledilo izvinjenje sekretara ruskog Saveta za bezbednost Nikolaja Patruševa u Beogradu. Kako navodi „Gardijan“, to je poslednji obrt u nizu događaja kojima su „očigledno bili ugroženi životi dvojice evropskih premijera“.\nBritanski list navodi da je plan bio da učesnici obuku policijske uniforme, upadnu u crnogorski parlament u Podgorici i ubiju premijera Mila Đukanovića, kao i da osnuju prorusku partiju.\nRuski otisci u oktobarskim događajima pojačali su sumnje u ambicije Moskve u delu Evrope za koji se do sada mislilo da gravitira prema EU, navodi list i dodaje da je grupa od 20 Srba i Crnogoraca, medu kojima je, kako se navodi u tekstu, bilo ljudi koji su se borili sa proruskim separatistima u Ukrajini, uhapšena u Podgorici.\nTakođe, „Gardijan“ tvrdi da je u međuvremenu u Srbiji nekoliko ruskih državljana uhvaćeno sa 120.000 evra i uniformama specijalne policije.\n„Gardijan“ prenosi pisanje dnevnog lista „Danas“ da su uhapšeni Rusi imali opremu kojom su pratili kretanja Đukanovića.\nBritanski list tvrdi, pozivajući se na diplomatske izvore, da je srpska vlada „tiho deportovala Ruse nakon intervencije ruskog sekretara Saveta bezbednosti Nikolaja Patruševa, koji je 26. oktobra odleteo za Beograd u očiglednom pokušaju da spreči skandal“.\nLondonski dnevnik navodi i izjavu srpskog ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića koji je negirao je da je vlada izvela bilo kakve deportacije u vezi sa pokušajem puča u Crnoj Gori.\nNeimenovani izbor blizak srpskoj vladi izjavio je za „Gardijan“ da se Patrušev izvinio zbog, kako je rekao, „nečasne operacije“ koja nije imala odobrenje Kremlja.\nJedan od ruskih zvanicnika rekao je potom za TAS S da se Patrušev nikome nije izvinio jer nema za šta da se izvini.\n„Gardijan“ dodaje da je srpska vlada tri dana kasnije imala novi slučaj kada je oružje pronađeno u blizini kuće premijera Aleksandra Vučića i to na mestu na kojem bi Vučićev automobil normalno usporio na putu do kuće.\n„Gardijan“ piše i da je Stefanović za njih izjavio da postoje „snažne sumnje“ da je organizovana kriminalna grupa angažovana da ubije Vučića za 10 miliona evra, ali da nije u mogućnosti da kaže ko stoji iza toga. Prema njegovim rečima, dalja istraga će pokazati da li su ljudi „izvan regiona“ umešani: „Znate, ljudi kojima se ne sviđa snažan Vučić ili snažna srpska vlada, a koji bi mogli da daju određeni novac, 10 miliona evra ili tako nešto, da se takva stvar obavi“, rekao je on za londonski list.\n„Znamo da su ljudi koji su potencijalno angažovani da obave takve stvari iz regiona, ali ne iz Srbije, kao i da postoje kriminalne grupe koje funkcionišu regionu, a koje su umešane. Ali to su samo izvođači. Verujemo da su kriminalne grupe korišćene samo da se obavi posao, ali motivi nemaju veze sa njima. Ubistvo premijera nije nešto što bi čak i oni lako izveli, verujemo da ih je neko koristio“, rekao je Stefanović za „Gardijan“.\nOtkako je oružje pronađeno Vučić je objavio planove da se preispitaju obaveštajne službe, navodehci da je bezbednosna situacija „ozbiljnija nego što smo očekivali“, piše „Gardijan“.\n„Biće promena u bezbednosnim službama. Verovao sam u veštine ljudi koji nisu pokazali da imaju te kapacitete, ali ja ću preuzeti odgovornost za ovo“, prenosi „Gardijan“ Vučićevu izjavu tokom gostovanja u emisiji na RTS.\nKako navodi list, nije jasno da li postoji veza između navodnih planova za ubistvo Vučića i Đukanovića.\n„Gardijan“ piše da je Đukanović Crnu Goru doveo na korak od članstva u NATO, što je uništilo ruske nade da će imati pomorsku bazu u Jadranu, dok je Vučić pravio „delikatnu ravnotežu“ između NATO i Rusije.\nList navodi da je srpska vojska imala vojne vežbe i sa jednima i sa drugima, ali poslednjih godina cešće sa NATO i da je Vučić, kako navode, odbio da dodeli diplomatski status ruskim zvanicnicima u srpsko-ruskom humanitarnom centru u Nišu.\n„Zapadni zvaničnici sumnjaju da je centar Trojanski konj koji bi mogao da bude čvorište za obaveštajne i paramilitarne operacije u regionu. Diplomatski status, kako navode, doveo bi do toga da oprema dolazi u centar bez nadzora srpske vlasti“, piše „Gardijan“.\nMože Putin USA da postavlja predsedika, ali SCG nikad!


Danas zaseda Krizni štab, prisustvuje i predsednik Vučić - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/ M. G. DATUM I VREME: 19.01.2021. 07:33\nSednica je trebalo da bude u 9 sati, ali je pomerena za 14 časova\nDa li se pridržavate mera gde je neophodno?\nDa: 85% (41)\nNe: 15% (7)\nKako je juče izjavio imunolog i član štaba Srđa Janković epidemiolozi i on kao imunolog neće zagovarati popuštanje mera, jer i dalje postoji potencijal da se epidemija rasplamsa, i dalje su visoki brojevi zaraženih, bolnice se nisu ispraznile a i dalje postoji značaj broj preminulih na snevnom nivou.\nNa poslednjoj sednici, podsetimo, koja je održana prošlog ponedeljka, odlučeno je da sve mere koje važe od pre Nove godine ostanu na snazi, a da đaci mogu da se vrate u škole sutra, 18. januara, kako je i planirano. To znači da i dalje ugostiteljski objekti i tržni centri rade do 20 časova, a prodavnice do 21 sat.\nTrenutno je u zdravstvenim ustanovama i privremenim bolnicama hospitalizovano 5.214 pacijenata, od kojih 182 diše pomoću respiratora. U Srbiji je ukupno registrovano ukupno 374.111 potvrđenih slučajeva kovid 19, od ukupno testiranih 2.485.591 osoba. Korona virus odneo je 3.771 život u našoj zemlji.