AMSCG: Saobraćaj se obavlja po mjestimično suvim kolovozima | Mladi Nikšića\nAMSCG: Saobraćaj se obavlja po mjestimično suvim kolovozima\nSaobraćaj se obavlja po mjestimično suvim kolovozima i uz smanjenu vidljivost.\nPrivremeno se za dana 21.04.2021, i 22.04.2021. godine zbog izvođenja radova na magistralnom putu M-11 odobrava promjena režima saobraćaja sa dvosmjernog na jednosmjerni, na mjestu izvođenja radova u vremenskog intervalu od 14:00 do 18:00 sati.\nPrivremeno će od 17.04.2021. do 24.04.2021. godinezbog izvođenja radova na regionalnom putu R-18 dionica Pljevlja-Gradac doći do promjene režima saobraćaja sa dvosmjernog na jednosmjerni ma mjestu izvođenja radova.\nVijeće Višeg suda u Podgorici preinačilo odluku: Pritvor za Kašćelana i ostale


Karta 20 do 30 dinara - ali da je svi plaćaju! | Kamatica\nPočetna > vest > Karta 20 do 30 dinara - ali da je svi plaćaju!\nKarta 20 do 30 dinara - ali da je svi plaćaju!\nTekst objavljen: 14.04.2015 14:44\nŽeljko Milković, direktor GSP, najavio jeftiniji prevoz. kada bi građani plaćali karte po toj novoj ceni, priliv novca bi bio iskorišćen za kupovinu vozila\n"Prihvatio bih da cena karte bude 20 do 30 dinara, ali da je svi putnici plaćaju", izjavio je juče direktor Gradskog saobraćajnog preduzeća Željko Milković gostujući na RTS.\nČelnik najvećeg gradskog prevoznika govorio je i o budućoj ulozi tramvaja, tenderu za nabavku novih vozila i scenariju u slučaju prodaje "Laste".\n- Rado bih prihvatio pilot-projekat da mesec dana svi korisnici GSP plaćaju kartu po nižoj ceni. Ali uvek je problem što se ljudi toga ne pridržavaju, zato je situacija takva kakva jeste - rekao je Milković.\nPrema Milkovićevim rečima, kada bi građani plaćali karte po toj novoj ceni, priliv novca bi bio iskorišćen za kupovinu vozila, jer su mnoga dotrajala.\n- U četvrtak je objavljen tender za nove autobuse, zemunski "Ikarbus" se prijavio i to će biti 30 novih autobusa za nas. Uskoro će biti raspisan tender za novih 20 autobusa, a do kraja godine ćemo uvesti i elektro-autobuse - naglasio je Milković.\nOn je još dodao da će elektro-saobraćaj biti okosnica prevoza u Beogradu, da će neke linije možda biti ukinute, tri najfrekventnije rasterećene, a tramvaji, uprkos poraznom istraživanju, ostati kao jedno od glavnih prevoznih sredstava.\nMilković je istakao da GSP neće moći da preuzme putnike, ako "Lasta" bude prodata do kraja godine.\nIvan 14.04.2015 14:47\nŠta sad može i cena od 20 dinara, a bitno je da ste kartu digli na 100 dinara....\nVilma 14.04.2015 17:52\nMože ali ne Bus plusu ili nekoj drugoj fantomskoj firmi.\nkarte za javni prevoz javni prevoz GSP Beograd manje cene karata cene karte


Aleksandar Saša Đorđević odredio je spisak od 16 igrača za reprezentaciju Srbije, Foto: Dado Đilas\nTu je zamena Jelovac\nSrbiju očekuju mečevi u gostima protiv Nemačke i Austrije\nObjavljeno: 13.02.2018. 15:16h\nSelektor Aleksandar Đorđević skratio je spisak igrača na koje računa za predstojeće kvalifikacione utakmice protiv Nemačke i Austrije u gostima.\nTrener Srbije je odredio kojih 16 igrača će se okupiti u Beogradu na pripremama i koji će biti u konkurenciji za tim za predstojeća dva duela, a sa prvobitnog spiska su otpali i dalje roviti Vladimir Lučić, zatim Nikola Rebić, Boriša Simanić i Stefan Lazarević.\nOd ranije je poznato da je zbog teške povrede kapiten Milan Mačvan završio sezonu, a umesto njega će se u timu naći i Stevan Jelovac.\nKapiten Milan Mačvan neće igrati do kraja sezone zbog teške povredefoto: Dado Đilas\nĐorđević je ostavio na spisku prvog plejmejkera Stefana Jovića, iako je on obnovio svoju staru povredu leđa na meču sa Bambergom i trenutno se nalazi na rehabilitaciji injekcijama i određeno mu je mirovanje, jer selektor veruje da će on čak biti spreman i za duele u Kupu Nemačke.\nEvo spiska od 16 igrača na koje Đorđević računa: Stefan Jović (Bajern), Stefan Peno (Alba), Ilija Đoković (Borac Čačak), Milenko Tepić (Brindizi), Aleksa Radanov (FMP), Aleksa Avramović (Vareze), Ivan Paunić (Tofaš), Vanja Marinković (Partizan NIS), Dejan Todorović (Bilbao), Marko Simonović (Zenit), Sava Lešić (Otinger), Stefan Birčević (Istanbul BBSK), Miroslav Raduljica (Đangsu Dragons), Stevan Jelovac (Nižnji Novgorod), Đorđe Gagić (Partizan NIS), Ognjen Jaramaz (Mega Bemaks).\nAleksandar Saša Đorđević očekuje da ova ekipa ostvari obe pobedefoto: Dado Đilas\nBONUS VIDEO: Pozdrav Aleksandra Đorđevića i Novaka Đokovića posle meča Srbije i Austrije\nAleksandar Saša ĐorđevićKošarkaška reprezentacija SrbijeMilan MačvanStefan JovićVladimir LučićKošarkaška reprezentacija NemačkeKošarkaška reprezentacija AustrijeKvalifikacije za Mundobasket 2019


AUTONOMAŠ U UPRAVNOM ODBORU MUZEJA USK! - Cenzura.ba\nVlada Unsko-sanskog kantona na sjednici održanoj 12. maja ove godine, donijela je Rješenje o imenovanju Privremenog upravnog odbora JU Muzej Unsko-sanskog kantona.\nPrema informacijama koje smo dobili od našeg izvora iz Muzeja, ova institucija u raspodjeli vlasti pripala je SDP-u USK. U nedostatku adekvatnog i kompetentnog kadra iz SDP-a su posegli za pravnim smicalicama. Naime, da bi neko tko ne ispunjava uslove da bude direktor to i postao, mora se najprije postaviti Upravni odbor koji će izmjeniti pravilnik o imenovanju.\nTako je SDP predložio a Vlada USK imenovala Ibrahima Kajtazovića i Ibrahima Kasumovića u Privremeni upravni odbor Muzeja na tri mjeseca. Ibrahim Kajtezović je bivši Laburist, dakle autonomaš kako su to partije koje su na vlasti u Krajini običavale kazati.\nMeđutim, interes je čudo a kada je interes u pitanju očito ne smeta ni to da se bivši autonomaš imenuje u Upravni odbor jedne kantonalne ustanove u kojoj se čuva arhiva 5. Korpusa!\nGdje nestade ona višegodišnja uporna priča o autonomiji, Laburistima i Fikretu Abdiću? Je li to cijena da se smjeni Nijazija Maslak? Zar se čovjek nije mogao pametnije i mudrije smjeniti a ne na sirov i grub način tako što će mu se postaviti Privremeni upravni odbor i u njemu autonomaš?\nCenzura.ba /Izvor Objektiva. ba\n5. veljače 2020. MINISTAR ZA BORAČKA PITANJA USK-A RAZGOVARAO SA KOMANDANTIMA I BRIGADIRIMA 5. KORPUSA A R BiH\n13. travnja 2020. Direktor bihaćke bolnice otvoreno o koronavirusu: “Na vrijeme smo reagovali, ovo će trajati…”\nDana 07.07.1994 IZVEDENA JE OPERACIJA KODNOG IMENA TIGAR-SLOBODA 94 40\nOvo je bio šesti po redu Performans 8372 … koji se održao u Bihaću 20\nprije 30 minuta Na biciklističkoj utrci”XCOHercegovina open 2020″, članovi BBK “D...\nprije 57 minuta Biciklisti i maratonci krenuli iz Bihaća put Srebrenice


Odugovlačenje ulaska Turske u EU | Turska, Eurointegracije | Al Jazeera Balkans\n24. Januar 2015.\nDiplomatski jezik između Ankare i Brisela je oštriji, a primjetna je i manja zagrijanost Turske za članstvo u Uniji.\nTurska se nosila sa mlakim stavom Evrope prema njoj otkako je počela sa prvim pokušajima pridruživanjaEPA\nPiše: Saeed al-Haj\nIzgleda da direktno značenje veoma čestih kritika Evropske unije upućenih turskoj Vladi, a nakon toga i odgovor turskog predsjednika Recepa Tayyipa Erdogana na njih riječima: „Pogledajte prvo sebe u ogledalo, prije nego što nas počnete učiti o demokratiji“, pokazuje da se diplomatski jezik između dvije strane pogoršao, te da voz priključenja Turske EU ne ide pravim tračnicama, bez obzira na uvjeravanja Ankare da to smatra prioritetom.\nTurska se nosila sa mlakim stavom Evrope prema njoj otkako je počela sa prvim pokušajima pridruživanja njenim konstitutivnim institucijama, dok je svaka promjena ili pozitivan napredak ovog odnosa zahtijevao dug period.\nZahtjev za članstvo u Evropskoj ekonomskoj zajednici Turska je podnijela 1959, a zatim joj pristupila kao pridružena članica potpisivanjem Sporazuma iz Ankare 1963. godine. Nakon toga podnosi zahtjev za puno članstvo Evropskoj uniji 1987. godine, da bi je lideri EU prihvatili 1999. kao „zemlju kandidata“, s tim da su pregovori o punopravnom članstvu počeli tek 2005. godine, tokom prvog mandata Stranke pravde i razvoja (AKP), ali bez preciziranja vremenskog okvira.\nTurska bi po broju stanovnika predstavljala drugu najveću zemlju EU ukoliko je ona primi u svoje članstvo.\nEvropske države navode nekoliko, prema njima, dobrih razloga za odbijanje članstva Turske u Evropskoj uniji\nPrvi među najvažnijim razlozima su identitet i geografija. Države članice Evropske unije ne gledaju na Tursku kao na evropsku državu, s obzirom na to da se najveći dio njene površine nalazi na azijskom kontinentu.\nPored toga, Turska bi po broju stanovnika predstavljala drugu najveću zemlju EU ukoliko je ona primi u svoje članstvo. Prema očekivanjima, u roku od nekoliko godina bi pretekla Njemačku, čime će ostvariti – kao muslimanska zemlja – većinu u Evropskom parlamentu i na taj način postati država koja ima utjecaj u usmjeravanju i definiranju politike Evropske unije, koju veliki broj država smatra kršćanskim klubom.\nDrugi razlog je ekonomija. Iako se ona u Turskoj razvija mnogo brže od prosjeka EU, Turska i dalje zaostaje u drugim oblastima u odnosu na zemlje Unije, kao što su nezaposlenost, budžetski deficit i vanjski dugovi.\nTakođer, radna snaga – koje ima dosta više i jeftinija je – plaši određeni broj evropskih država u istoj mjeri koliko strahuju od mogućnosti da njihovo tržište preplavi turska roba, uglavnom poljoprivredni proizvodi, koji su dosta jeftiniji, a kvalitetniji u odnosu na evropske konkurentske proizvode, što možda pojašnjava i njeno izuzeće iz Sporazuma o carinskoj uniji između ove dvije strane.\nTreće - vanjska politika. Spor Turske sa Grčkom i Armenijom predstavlja kamen spoticanja za prijem u EU, budući da Grčka stavlja veto na članstvo Turske konkretno zbog njenog stava o pitanju Kipra, što predstavlja najznačajniji problem između dvije države.\nDanas, nakon 55 godina od podnošenja zahtjeva i više od deset godina od početka pregovora, pred Turskom je dug put koji treba preći u procesu ostvarivanja željenog članstva. Samo 14 poglavlja od ukupno 35 otvoreno je za pregovore, dok su Francuska, Njemačka i Južni Kipar (grčki dio) donijeli odluku o suspendiranju osam poglavlja i zabranili njihovo otvaranje.\nU sistemu Evropske unije – koji uslovljava saglasnost svih država članica za otvaranje bilo kojeg poglavlja pregovora – ovo predstavlja nemogućnost ili u najmanju ruku odgađanje prijema Turske u EU na neodređeno vrijeme.\nPrioritet unutrašnjih problema\nOtkako je na vlasti, Stranka pravde i razvoja godinama ulaže velike napore u skladu sa evropskim zahtjevima i to kroz nekoliko paketa reformi, od kojih je posljednji bio u oktobru 2013. godine, nakon čega je otvoreno poglavlje „regionalne politike i koordinacija strukturnih instrumenata“, tri godine nakon zamrzavanja pregovora o priključenju.\nAli u posljednje vrijeme – bar kako se to čini – primjetna je, također, sve manja zagrijanost Turske, uz evropsko oklijevanje i povlačenje američke podrške pitanju članstva u odnosu na raniji period.\nS jedne strane, Ankari nisu potrebni standardi EU, koji će se koristiti kao izgovor ili garancija izmjene i dopune zakona, čime bi se umanjila uloga vojske u turskoj politici nakon što se realizira ovaj zadatak. S druge strane, izgleda da je način na koji se Unija odnosi prema slučaju Turske zamorio političare, što se očitovalo u kritikama na račun EU, pogotovo u kritikama koje je iznio predsjednik Republike kada je rekao: „Nakon svih ovih godina neka nas prime ili neka nas odbiju.“\nIpak, ne tako beznačajan dio zasluga za usporavanje procesa pregovora između dvije strane pripada i fokusiranju Turske na domaće probleme, koji su odvukli njenu pažnju od interesiranja za pitanje priključenja EU, naročito zbog toga što su neki od ovih problema izazvali učestale kritike Unije.\nTo se posebno moglo primijetiti tokom događaja u parku Gezi sredinom 2013. godine, kao i u optužbama za korupciju, koje su se odnosile i na neke Vladine ministre krajem te godine. Tu je još i posljednji slučaj „paralelne države“, koji je primorao visoku predstavnicu EU za vanjsku i sigurnosnu politiku Federicu Mogherini da podsjeti Tursku kako sama ekonomija nije dovoljan razlog za priključenje Uniji, te je upozorila na to da su racije nespojive sa medijskim slobodama i da su u suprotnosti sa „evropskim vrijednostima i standardima kojima teži i Turska“.\nS obzirom na to da je postizanje unutrašnje stabilnosti postalo prioritet turske Vlade pod pritiskom gorućih pitanja, bilo je veoma teško – iz te pozicije – slušati kritike Unije, koje su slijedile jedna za drugom u vrijeme kada osjeća nužnost uvođenja vanrednih mjera zbog onoga što smatra zavjerom i pravnim pučem na nju.\nS druge strane, izgleda da su negativne izjave nekoliko zvaničnika u Evropskoj uniji podržale tursku službenu verziju ponuđenu narodu, koja se zasniva na tome da postoje dvostruki standardi, te da se Turska nalazi „na meti“.\nIstovremeno, turska Vlada je podsjećala Uniju na njihovu šutnju o vojnom udaru u Egiptu i zločinima u Siriji, što predstavlja pružanje zaštite i prikrivanje zločina, nadajući se tako ublažavanju kritika na svoj račun, što možda i objašnjava oštrinu turskih primjedbi upućenih EU.\nTek 28 posto Turaka podržava pridruživanje njihove zemlje EU, dok je samo šest mjeseci prije ovaj broj iznosio 38 posto.\nI na kraju, ne treba zanemariti različite uvjete Turske i njenih unutrašnjih i vanjskih snaga – posebno ekonomskih – kao i same potrebe za Evropskom unijom, koje se danas temeljito razlikuju od situacije prije deset godina, kada je podnesen zahtjev za članstvo, budući da Turska više ne izgleda tako zagrijano, niti ostaje bez daha u trci za njom, o čemu jasno govori i izjava ministra za pitanja EU i glavnog turskog pregovarača Volkana Bozkira da, „ukoliko Evropska unija donese pogrešnu odluku o odbacivanju članstva, to Tursku neće mnogo zabrinuti, niti će joj naštetiti“.\nOvakvo uvjerenje, koje postaje sve čvršće u pogledu poteškoća priključenja Turske zbog toga što Evropska unija u principu odbacuje Tursku ili oklijevanja ove druge da pristupi tom članstvu, prešlo je sa političkog rukovodstva na turski narod. Prema posljednjoj anketi koju je o ovoj temi provela kompanija TNS Pierre, čiji su rezultati objavljeni prije nekoliko dana, tek 28 posto Turaka podržava pridruživanje njihove zemlje EU, dok je samo šest mjeseci prije ovaj broj iznosio 38 posto.\nDok Turska iznova potvrđuje da je pridruživanje EU prioritet za njenu vanjsku i unutrašnju politiku, a evropske kritike postaju sve brojnije, posebno o pitanju slobode medija, u oktobru protekle godine objavljen je godišnji evropski izvještaj o napretku, kojim se ocjenjuje njen učinak. Pohvaljeno je zalaganje Turske u mirovnom procesu sa Kurdima, ali su upućene i otvorene kritike u nekoliko slučajeva, kao što su pritisci na novinare i dodatne ingerencije obavještajnim službama u ambijentu umanjene civilne kontrole nad istima.\nOvaj očekivani izvještaj – koji nije donio nikakve izmjene u odnosu na prethodne – pretekla je novoformirana turska Vlada na čelu sa Ahmetom Davutogluom. Ministarstvo za pitanja EU u septembru prošle godine iznijelo je novu strategiju za članstvo u Evropskoj uniji, koja obuhvata tri glavna naslova: Strategija komunikacije sa Evropskom unijom, Proces političke reforme i Socijalno-ekonomska transformacija u procesu priključivanja.\nUprkos ovom izrazito indikativnom potezu – pored izjave Vlade kako cijeni izvještaj o napretku i onome što sadrži, od „konstruktivnih i racionalnih kritika“ koje će uzeti u obzir – svakodnevnica sa sobom nosi dodatne tenzije u odnosima između dvije strane. To ponekad dovodi i do verbalnih konflikata pod utjecajem intenzivne evropske pažnje usmjerene na razvoj svakodnevne situacije u Turskoj, u ritmu ratnih bubnjeva koji odjekuju regijom nakon formiranja međunarodne koalicije za borbu protiv ISIL-a. Erdogan je, također, više puta ponovio kako je cilj Zapada da preko koalicije ostvari kontrolu nad izvorima energije.\nHoće li Turska, zaista, uspjeti ubijediti EU u ozbiljnost i prioritet pitanja njenog priključenja Uniji kroz pridržavanje i primjenu datih kriterija, kako se obavezala ranije, posebno reformama i spuštanjem medijskih tenzija? Hoće li u narednim godinama donijeti radosne vijesti za Ankaru, dok se približava jubilej stotine godina od uspostave republike 2023. godine, što je i zahtjev njenog predsjednika? Ili će se vrata pred Turskom zatvoriti kroz aranžman „posebnog partnerstva“ sa Unijom, što je, sa druge strane, želja dvije utjecajne države Unije, Francuske i Njemačke?\nTrenutna događanja i razvoj situacije ukazuju na to da su veoma slabi izgledi za oba scenarija, što znači da će ovakav odnos vjerovatno ostati isti kroz spore pregovore i odugovlačenja, koja i sada traju unedogled bez bilo kakvog vremenskog okvira za njihovo okončanje.\nErdogan: Neka EU pokaže da nije klub kršćana\nErdogan: Vrijeme da se EU obračuna sa islamofobijom\nDavutoglu: Prljava kampanja EU-a protiv Turske


Političarima UKINUTI PRIMANJA I i biće Para za sve\nPosebnu povišicu plate treba dati zdravstvenim radnicima Doma zdravlja Prijedor. Nije lako uništiti tesko nabavljene vakcine treba i to znati. ...Ironija naravno...


Dečaku spojili otkinutu glavu, tinejdžeru smanjili p*nis, vatrogascu presadili lice! Ovo su … (VIDEO) – InfoPortal\nHome / Nauka / Dečaku spojili otkinutu glavu, tinejdžeru smanjili p*nis, vatrogascu presadili lice! Ovo su … (VIDEO)\ngoran Oktobar 19, 2016 Nauka Komentari isključeni za Dečaku spojili otkinutu glavu, tinejdžeru smanjili p*nis, vatrogascu presadili lice! Ovo su … (VIDEO) 1,333 Views\nKoliko je medicina napredovala pokazuju slučajevi zabeleženi protekle godine u kojima su bukvalno otpisani pacijenti spaseni sigurne smrti\nProteklu 2015. godinu obeležile su potpuno neverovatne medicinske priče. Sigurno se sećate da je u svetskim medijima poput eksplozije odjeknula vest da je slanina jednako štetna po zdravlje kao i cigarete, a u centru pažnje bile su i priče o štetnosti šećera.\nIpak, ovom prilikom podsetićemo vas na neke priče koje su obeležile prošlu godinu, ali bi se pre mogle svrstati pod kategoriju bizarnog.\nTako je tu priča o čoveku kojem je presađen penis, zatim priča o Kineskinji kojoj je iz glave izvađeno više od 100 larvi crva, čoveku koji je sa makazama u glavi ušetao u urgentni centar, kao i momku kojem je presađeno lice.\nUboli ga makazama u oko, on sam otišao u bolnicu\nU Meksiku je početkom prošle godine zabeležen slučaj da je čovek kojem su makaze bile zarivene u oko. Džonas Asevedo Monroj (32) zadobio je povredu nakon svađe u jednom lokalu, ali ono što je potpuno neverovatno jeste da je on u svesnom stanju uprkos takvoj povredi otišao do bolnice.\nMeksikanac je imao neverovatnu sreću i uspeo je da preživi.\nPrva operacija smanjivanja penisa\nPriča koja je takođe izazvala mnogo pažnje jesti i ona o tinejdžeru iz Amerike koji je bio podvrgnut operaciji smanjenja pen*sa\nPrva operacija smanjivanja penisa u istoriji medicine obavljena je na 17-godišnjem pacijentu. Pre zahvata, njegov penis je van erekcije bio dugačak 18 centimetara, a obim mu je iznosio 25 centimetara.\n– Imao je oblik lopte za američki fudbal – rekli su hirurzi.\nZbog tog problema on nije mogao da ima seksualne odnose, ali je imao i velikih problema u svakodnevnnim aktivnostima.\nLekari detetu spojili otkinutu glavu\nDžekson Tejlor koji ima samo 16 meseci, bio je sa majkom i sestrom u automobilu, kada je došlo do stravičnog sudara. Od siline udarca njegova kičma se odvojila od glave, ali na svu sreću ostao je živ.\nDevojčici iz tela izvadili loptu od dlaka\nDevojčica je prema rečima lekara imala takozvani Repunzelov sindrom, redak poremećaj usled kojeg osobe jedu svoju kosu.\nPresadili mu celo lice\nU Medicinskom centru Langun Univerziteta u Njujorku obavljena je do sada najobimnijatransplantacijalica. Plastični hirurg Eduardo Rodrigez je bivšem vatrogascu presadio lice nesrećnog bicikliste.\nIzvadili mu 100 crva iz nosa\nPriča o Brazilcu starom 65 godina kojem je iz glave izvađeno više od 100 crva takođe je bila jedna od čitanijih storija protekle godine.\nMuškarac je patio od bolova u glavi, a lekari su ostali u potpunom šoku kada su shvatili šta je uzrok tome.\nKoja od ovih priča je ostavila najsnažniji utisak na vas?\nPrevious U RUSIJI JE VEĆ VEKOVIMA PIJU: Kada vidite šta će se desiti sa vašim organizmom ako popijete razblaženu vodu od kiselih krastavaca, poželeće da odmah probate jednu čašu!\nNext HOROR: NA LEĐIMA MU SE STVORILA KVRGA VELIČINE TENISKE LOPTICE. KAD SU JE OTVORILI, NASTAO JE ŠOK (VIDEO)\nKuća užasa: Monstrum pobio obitelj pa oteo djevojku i bebu\nISPOVEST O NAJLUĐEM SEKSU: Mislila sam da je fin, a onda mi je predložio… (18+)


prava-cena-plemenitih-minerala | Priroda\t| Zemlja\nKRVAVI MINERALI: Prava cena plemenitih minerala 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nKRVAVI MINERALI: Prava cena plemenitih minerala\n30.10.2013 12:18 12.02.2021 19:19\nMinerali u našim elektronskim uređajima finansiraju neizrecivo nasilje u Kongu.\nIzvor: Fotografija: Markus Blizdejl\nKada sam prvi put otišao u Kongo, shvatio sam da se stotinu godina nakon što je Džozef Konrad napisao "Srce tame" ništa nije promenilo. Ljudi još uvek trpe eksploataciju, samo što su sada multinacionalne korporacije te koje isisavaju sve resurse. Jedan izveštaj iz 2004. godine govori da je tokom sukoba koji se sada nazivaju Prvim afričkim svetskim ratom poginulo više od četiri miliona ljudi i jednostavno nisam mogao da verujem da niko nije progovorio o tom strahovito velikom broju žrtava. To me je razbesnelo. U jednom razdoblju svog života provodio sam osam meseci godišnje fotografišući taj rat, pa ipak, iz Kinšase ga je pratilo tek nekoliko međunarodnih reportera. Zato neprestano objavljujem te slike – jer želim da i drugi budu besni kao što sam ja. Želim da znaju da se dragocenim mineralima u našim mobilnim telefonima ili računarima ili kamerama finansira nasilje. Kako da zaustavimo te strahote? Krenimo od objavljivanja fotografija.\nPrvo dete-vojnik pojavljuje se iz žbunja, stežući u jednoj ruci kalašnjikov i pregršt svežih pupoljaka marihuane u drugoj. Taj klinac od verovatno 14 ili 15 godina na licu ima veliki, šašavi, nestašni osmeh, kao da je upravo nešto ukrao – što verovatno i jeste uradio – i nosi žensku periku sa lažnim pletenicama koje mu se spuštaju do ramena.\nU roku od nekoliko sekundi iz gustog zeleniša oko nas pojavljuje se ostatak njegove grupe – još desetak teško naoružanih klinaca obučenih u ofucane kamuflažne uniforme i prljave majice, koji se sjuruju iz džungle i blokiraju put od crvene zemlje ispred nas. Ova "džepna" vojska iznenada naginje i zaustavlja naš tojota kamionet.\nNada u normalan život ovog dečaka krhka je koliko i njegovo sklonište u izbegličkom kampu. Dokle traje ilegalna prodaja minerala kojom se finansira nasilje, istočnim Kongom će vladati strah i pohlepa.\nIzvor: Markus Blisdejl\nOčajnički tražeći sigurnost, seljani beže od borbi u regionu Ituri, u Demokratskoj Republici Kongo.\nOvo dete radi u rudniku Vatsa, kojim upravlja pobunjenička vojska.\nRudari uživaju u suncu nakon petočasovnog boravka u tami.\nSejanje rude pre nego što se isporuči topinonicama.\nPacijenti čekaju medicinsku pomoć, koju često nikad ni ne dobiju u ambulanti rudarskog grada Bavi.\nOdrasli u konfliktu, deca-vojnici patroliraju rudnikom zlata Bavi u provinciji Orijentale. Oni su pod komandom vojnog zapovednika Kobre Matate, koji dragocenim mineralima kupuje oružje.\nRadnici prekopavaju zemlju u potrazi za zlatom u rudniku Safrens, u regionu Ituri. Veliki deo kongoanskog zlata, u vrednosti od preko 600 miliona dolara godišnje, švercuje se preko granice.\nZlato je trenutno najunosniji „krvavi mineral”. Od 2010. godine, kada je zaživela kampanja otkrivanja veze između prodaje minerala i finansiranja nasilja, ilegalni profiti od kalaja, volframa i tantala opali su za 65 odsto.\nOvaj dečak čeka svoj red za kašiku pirinča i pasulja u mestu Pluto. U nekim oblastima istočnog Konga i do 40 odsto kopača zlata su deca, koju često prisilno angažuju pobunjeničke vojske.\nDuboko ožalošćeni, ovi ljudi prisustvuju sahrani Aleksandrine Kabitsebangumi, koja je umrla od kolere u kampu Kibati, nadomak Gome, u kome su smešteni ljudi raseljeni zbog nasilja.\nOvu ženu, koja je bila ostavljena da umre, očekuje dug oporavak u skloništu „Hope in Action” u Gomi. Jedno istraživanje iz 2007. godine procenjuje da je više od milion kongoanskih žena silovano bar jednom u životu.\nU kampu Rubaja u provinciji Severni Kivu smešteno je 50.000 ljudi koji su izbegli zbog borbi između vladinih trupa i pobunjeničke grupe M23, koja dobija podršku iz Ruande.\nNa putu smo za Bavi, rudnik zlata koji kontrolišu pobunjenici na divljem istočnom obodu Demokratske Republike Kongo. Kongo je najveća država Podsaharske Afrike i jedna od, bar na papiru, najbogatijih, sa neverovatnim prirodnim resursima dijamanata, zlata, kobalta, bakra, kalaja, tantala, čega sve ne – vrednim više triliona dolara. Ali zbog neprestanog ratovanja tu živi jedna od realno najsiromašnijih i najtraumatizovanijih nacija na svetu.\nIzgleda potpuno nelogično dok ne shvatite da rudnici u istočnom Kongu, koje kontrolišu male pobunjeničke grupe , snabdevaju sirovinama najveće svetske elektronske kompanije i proizvođače nakita, i istovremeno pothranjuju haos. Ispostavlja se da vaš laptop – ili kamera ili oprema za igrice ili zlatna ogrlica – negde na sebi možda nose pečat kongoanske patnje.\nRudnik u oblasti Bavi je savršen primer. On je pod kontrolom trbušastog vojnog zapovednika koji se zove Kobra Matata, mada je "pod kontrolom" možda prejak izraz. Ne postoji jasno uočljiva linija fronta koja bi označavala gde se zasigurno završava vladavina vlade, a započinje Kobrina teritorija, nema sukobljenih trupa koje bi se iz rovova ili iza grudobrana međusobno držale na nišanu. Umesto toga, postoje samo nejasni, mutni stepeni uticaja često sasvim marginalnih grupa. Na jednom mestu ćete naići na nekoliko predstavnika kongoanske vlade koji planduju ispod nekog drveta manga, a onda, možda nekih tri kilometra dalje, na Kobrine decu-vojnike kako duvaju travu, a između njih nema ničega, osim velike, puste, blistavozelene divljine.\n"Sigara! Sigara!", uzvikuju deca-vojnici, tražeći cigarete. Fotograf Markus Blizdejl i ja im kroz prozor brzo guramo pune ruke lokalnih cigareta marke Sportsmans, a oni ih u trenu grozničavo grabe svojim rukicama. Izgleda da to funkcioniše – zajedno sa nekoliko hiljada zgužvanih kongoanskih franaka, vrednih manje od pet dolara, tako da smo ponovo u pokretu, tutnjeći niz strašno izlokan poljski drum, pored sela sa slamnatim krovovima i stabala banane. U daljini gorostasne planine paraju nebo.\nStigavši u Bavi, sedamo sa seoskim starešinama da popričamo o zlatu. U poslednjih deset godina globalna cena zlata se učetvorostručila, ali ovde nema ni traga od razvoja ili skorašnjeg prosperiteta. Bavi izgleda siromašno, baš kao i bilo koje drugo selo u istočnom Kongu: nekoliko oronulih okruglih koliba pored puta, pijaca sa radnjama načinjenim od pruća, prodavci koji letargično nude gomile polovne garderobe, muškarci zamagljenih pogleda koji se, zaudarajući na domaći alkohol, spotiču po prašnjavim stazama. Nema struje, ni tekuće vode, a starešine kažu da su im potrebni lekovi i knjige za školu. Deca su bosonoga, stomaci su im naduti kao baloni – od neuhranjenosti, parazita ili oboje.\n"Švorc smo", kaže Juma Mafu, jedan od starešina. "Imamo mnogo zlata, ali ne i mašine za iskopavanje. Naši kopači kopaju rukama. Nijedna velika kompanija neće doći ovamo ako se ne uspostavi mir." A mira očigledno nema.\nRudnici u istočnom Kongu, koje kontrolišu male pobunjeničke grupe , snabdevaju sirovinama najveće svetske elektronske kompanije i proizvođače nakita, i istovremeno pothranjuju haos.\nPtice cvrkuću, a popodnevno sunce zalazi iza naših leđa dok niz brdo silazimo ka rudniku zlata. Najpre svraćamo da se pozdravimo sa „ministrom rudnika", koji je u kafani na pijaci i, nalik Budi, poluzatvorenih očiju, sedi iza šume upravo sljuštenih flaša primus piva. Ogroman je i nosi jeftini srebrnasti blejzer bizarno zategnut preko debelih rolni sala na njegovim leđima.\n"Hujambo, mzee", kažem, ukazujući mu poštovanje pozdravom na svahiliju.\nOn podriguje – glasno. Kažem mu da smo novinari i da bismo želeli da vidimo rudnik zlata.\nPrvo se kratko i gadno smeje, a onda kaže: "Kako da znam da ste novinari? Možda ste špijuni." Reč "špijuni" se brzinom munje širi među ljudima na pijaci i oni se odjednom tiskaju oko nas. Jedno jednooko dete-vojnik nas posmatra pretećim pogledom i čini gest rukom kao da u nas upire pištolj. Jedan drugi mladić iznenada obznanjuje da radi za obaveštajnu službu kongoanske vlade i želi da vidi naša dokumenta.\nVreme je za povlačenje, mislim u sebi. Povlačenje, odmah. I opušteno, koliko u tom trenutku mogu, iako glas počinje da mi puca, kažem: "U redu... hm... nema problema. Onda ćemo jednostavno... hm... otići."\nAli ministar rudnika odmahuje svojom debelom glavudžom. "Ne, ne, nećete. Uhapšeni ste."\n"Zašto?", pitam osušenog grla.\n"Jer ste u zone rouge."\nZar nije veći deo istočnog Konga crvena zona, pod kontrolom naoružanih grupa? Pomislim. Ali ne govorim ništa jer nas u sledećem trenutku odvode do automobila, na petočasovnu vožnju do većeg grada Bunija, gde će nas držati na nišanu i isleđivati u mraku jedne male kuće sa misterioznim flekama na podu.\nKongo 2013-10-1 Povezivanje Kinšasa


Uticaj roditelja na obrazovanje svoje dece | Blogos // Svet. Iz drugog ugla // Blog Predraga Popovića\nHome čovek društvo država kultura obrazovanje promene učenje Uticaj roditelja na obrazovanje svoje dece\nčovek društvo država kultura obrazovanje promene učenje\nUticaj roditelja na obrazovanje svoje dece\nPredrag Popović 21:04 10 komentara Edit\nU jednom od prethodnih tekstova sam govorio o tome kako nastavnici utiču na obrazovanje deteta. Ali, vrlo često roditelji zaboravljaju da i sami učestvuju u procesu socijalizacije i edukacije deteta. Tako se može desiti da neko od roditelja kaže: "Valjda ideš u tu školu da bi nešto naučio? Ako ne, zašto ideš kad te profesor ništa ne nauči?" Ili, umesto da krivicu za loš uspeh deteta prebace na dete, oni ga svaljuju na nastavnika. Ogromna greška! Zašto?\nOdgovornost za obrazovanje deteta podeljena je između roditelja i škole\nPa zato što odgovornost za obrazovanje prebacuju isključivo na nastavnike. Da, deca provode po nekoliko sati u školi ali ostatak vremena ga provode u kući, okruženi članovima svoje porodice ili u društvu svojih vršnjaka. Upravo zato roditelji imaju ključan uticaj na obrazovanje i vaspitanje sopstvenog deteta a ne nastavnik.\nUmesto da roditelji pomognu svojoj deci pri učenju, to čine njihovi roditelji (dakle bake i deke koji su i sami puno toga zaboravili ili se nastavni plan i program dosta promenio od njihovog vremena). Umesto da se nakon posla usredsrede na obrazovane svoje dece, umorni od posla lakše im je da kažu detetu "Gledaj TV!" ili "Uzmi komp!" nego da se potrude oko njihovog obrazovanja.\nNaravno, ovakvo ponašanje roditelja je donekle razumljivo. Umorni od posla i sastavljanja kraj sa krajem, roditelji nemaju puno strpljenja (pa ni znanja) da pomognu svom detetu. Umesto toga, roditelji angažuju nekog profesora da podučava njihovo dete. Ovakva odluka ima određene prednosti ali i mane. Prednost se ogleda u tome što dete (ukoliko je zaista motivisano) može naučiti nešto što je propustilo ili što ne razume. Međutim, mana je to što roditelji ne posvećuju dovoljno pažnje obrazovanju svog deteta. Druga mana je u tome što su roditelji prinuđeni da troše dodatna novčana sredstva kako bi njihova deca naučila ono što je trebalo da nauče u školi (o nekim razlozima toga možete pročitati u ovom tekstu). Treća mana je u tome što ukoliko deca nisu zainteresovani za učenje, novac je praktično bačen.\nKakvu poruku roditelji šalju svojoj deci?\nPrivatnim spremanjem, roditelji, hteli to ili ne, šalju deci čak nekoliko vrlo loših poruka.\nZašto se cimati previše?\nNajpre, roditelji svojim ponašanjem ističu da nije potrebno ulagati (veliki) napor radi ostvarivanja nekog cilja. Kako to oni čine? Vrlo jednostavno: roditelji smatraju da je mnogo lakše da plate nekog da deci završi posao (npr. napiše analizu za srpski jezik). Umesto da ih nateraju da čitaju knjige ili da se potrude da sami ostvare neki cilj, oni angažuju profesora koji će to učiniti umesto njih. I onda se pitamo zašto studenti angažuju druge ljude da im napišu seminarski/diplomski/master pa čak i doktorski radova. Lažno se zdražavamo nad ovom činjenicom a, pri tom, ne uviđamo da i sami učestvujemo u ovom nečasnom i neakademskom ponašanju.\nUmesto da roditelji nauče decu da budu samodisciplinovani od najranijeg perioda, oni im previše popuštaju. U čemu se ogleda samodisciplina? Evo jednog primera: umesto da decu nauče da nakon igranja sa igračkama iste pokupe i stave na njihvo mesto i da tek nakon toga mogu raditi nešto drugo, roditelji to ne čine. Evo još jednog primera: umesto da uče dete da odmah nakon povratka iz škole urade domaći a tek onda da se odmaraju i prepuste uživanju, roditelji čine suprotno. Pa tako roditelji umorni od posla, retko kad pitaju da li su deca odradila svoj domaći. Onda kada to učine, roditelji to uzmu zdravo za gotovo i ne proveravaju kako je domaći rad odrađen.\nNema prečice do sreće iliti: Hvatanje krivine\nDruga posledica ovakvog shvatanja je u tome što deca posredno i tokom dužeg vremenskog perioda deca uče od najranijeg perioda da hvataju krivine. Ova posledica se kasnije manifestuje kroz to da umesto da sednu i zagreju stolice, deca (sada već kao odrasli ljudi sa izgrađenim mentalnim modelima i sistemom vrednosti) polažu ispite pomoću bubica i ostalih nedozvoljenih načina (npr. kupovinom ispita pa i čitavih diploma).\nNeodgovornost rađa neodgovornost\nPošto nije potrebno ulagati previše snage u učenje i pošto se cilj može postići hvatanjem krivina i na nelegalan način, deca vremenom ne razvijaju svest o neophodnosti prihvatanja odgovornosti za svoja dela.\nZašto je važno da dete usvoji koncept odgovornosti za svoja dela?\nDva su važna razloga za to. Pre izvesnog vremena, čitava nacija se digla na noge kada se govorilo o predlogu zakona koji je predviđao veća prava dece naspram prava koji roditelji imaju prema svojoj deci. Tako je predviđeno da lekar deteta ne sme davati informacije o zdravstvom stanju svog pacijenta (maloletnog lica) njegovim roditeljima a sve to po nalogu detata-pacijenta. Sam koncept prava deteta nije loš ali ako njega ne prati koncept odgovornosti i dužnosti deteta prema drugim ljudima, onda je vrlo verovatno da ćemo imati neodgovornu, osiljenu i bezobraznu decu.\nTakođe, deca koja nisu navikla na prihvatanje odgovornosti će u kasnijem životu biti neodgovorna. Razmislite racionalno: da li će čovek koji kao dete nije naučilo koncept odgovornosti biti odgovorno prema sebi, svojim članovima porodice, poslu i ljudima oko sebe? Malo verovatno...\n"Tata, mama, vidite šta umem!"\nDeci nisu porebni privatni profesori. Njima je potrebna pažnja i pomoć svojih roditelja. Pomoć roditelja se ne mora nužno ogledati u učenju sa njima već se može ogledati kroz preslišavanje, objašnjavanje, davanje predloga/objašnjenja... Konkretnije: ako je vašem detetu potrebno da se preslišava naglas - uzmite knjigu u ruke, pratite ono što dete govori i recite mu gde greši.\nRecimo da dete ima domaći zadatak iz opšte tehničkog obrazovanja (ako taj predmet još uvek postoji) u okviru kojeg treba da napravi neku stvar. Nemojte vi odraditi taj zadatak već budite uz njega dok ga ono pravi, pokažite joj/mu kako da namesti testericu, kako da iseče deo šper ploče.\nAko vi lično ne znate to da radite, zamolite prijatelja ili komšiju da pomogne detetu oko domaćeg zadatka ili oko razjašnjavanja onoga što je nejasno.\nŠta je poenta teksta? iliti: Šta roditelji mogu učiniti za svoju decu?\nPomozite svom detetu koliko je u vašoj moći,\nBudite uz njega/nju dok uči ili dok se preslišava,\nZamolite komšiju da detetu pomogne oko domaćeg zadatka. Pomoć se nikako ne sme ogledati o tome da ta osoba završi sav posao i detetu da gotov proizvod. Zapamtite: nema prečice do sreće!\nNaučite od malena decu da čitaju i razvijajte znatiželju kod njih. Ako vam postave neko pitanje a vi ne znate odgovor, predložite detetu da odgovor pronađete u kućnoj ili lokalnoj biblioteci.\nRazvijajte kod dece radne navike i disciplinu. Najbolji način da to učinite je da ih upišete u neku školu sporta ili, ako je dete talentovano, u školu za muzičko obrazovanje ili nešto slično tome.\nUčite decu od malena da moraju da uče i da svoje obaveze moraju ispunjavati čak i kad je to dosadno ili teško. Deca moraju shvatiti zašto je učenje važno i kako im može pomoći u kasnijem životu. Obrnuto, nemojte se čuditi ako dete zabušava\nRazvijajte osećaj odgovornosti kod deteta. Na primer, naučite ih da svakog dana pre odlaska u školu pospreme svoju sobu, da nakon igranja igračke odlože na svoje mesto, da zbog polomljenog prozora dete će snositi određene posledice. Objasnite detetu šta je učinilo, zašto je to loše i da mora da snosi posledice za svoja dela (pri tom, ne mislim da dete treba da tučete već na neki drugi način).\nVerujem da pomoću ovih predloga roditelji mogu znatno pomoći svom detetu kada je u pitanju obrazovanje. Ovo je moje mišljenje a voleo bih da čujem vaše. Dakle, tastature u ruke... :)\nAnonymous December 29, 2013 at 11:23 AM\nHvala na ovako lepom tekstu. U potpunosti se slažem. Samo bih se osvrnuo na jedan njegov segment.\nSlažem se da deci nije potreban privatan profesor.\nProfesori u školi, ako su završili fakultet znači da su sposobni da dacu nauče nekim novim veštinama, da im prenesu znanje i slično. Profesori i nastavnici su na fakultetima imali kao predmet i pedagogiju tako da su im sva "pravila igre" jasna.\nMislim da bi sve bilo mnogo bolje kada bi svi radili svoj posao maksimalno korektno. Kada profesori budu predavali kako treba, kada bi se i sami malo potrudili da prenesu znanje na pravi način, kada bi pratili tokove predmeta koji predaju, kada bi komisija za kvalitet nastave intervenisala kod profesora koji ne znaju to da rade (slanje na dodatnu edukaciju npr), sve bi bilo mnogo bolje i lakše.\nDa se razumemo, profesor je plaćen da prenese znanje deci. Ako prosto profesor nije sposoban da znanje prenese ili nije zainteresovan treba da bude zamenjen ili poslat na dodatnu edukaciju kao što rekoh.\nTakođe, poznata je pojava da profesori i namerno predaju loše da bi se deca spremala i tako jedni drugima "prave posao". U mom malom gradu zna se. Deca jednog profesora u školi idu kod drugog da se spremaju privatno, a deca drugog se spremaju kod prvog privatno.\nNe znam kako je sad, ali deca koja se nisu spremala teško da su mogla da doguraju dalje od trojke, ne zbog osvete profesora što se učenik ne sprema nego zbog nezainteresovanosti profesora da prenese znanje. Sa druge strane kada tog istog profesora privatno platite i te kako je zainteresovan.\nDakle ne samo što ga kao poreski obveznici plaćate da uči vaše dete, plaćate ga dodatno da radi ono za šta je već plaćen.\nPredrag Popović December 30, 2013 at 4:16 AM\nRazmišljao sam o tvom komentaru i jako mi se sviđa. Istakao/la si neke važne stvari. Kontam da čim su završili fakultete znači da profesori imaju potrebno znanje i veštine. Međutim, mislim da je problem leži u motivaciji da deci prenesu znanje. Vrlo često, profesori nisu motivisani i trude se samo da odrade posao. Kao i u svakom poslu, i u profesuri većina se trudi samo da posao otalja ne vodeći računa o učinku (učinak je bitan samo kad im dolazi inspekcija). Nedostatak svoje motivacije oni opravdavaju time da deca ne žele da uče, da su nevaspitana i tome slično. Iako ima istine u tome, problem je što profesori svaljuju krivicu na drugu stranu u procesu transfera znanja. Pritom, zanemaruju svoju odgovornost u svemu ovome.\nMeni je drago da postoji manji broj ljudi koji želi deci da pomogne i svoju nastavu učini kvalitetnijom i interesantnijom. Kao reakcija na ovaj tekst, javilo mi se dosta ljudi iz prosvetne zajednice koji su rekli da se na razne načine trude da unaprede svoja predavanja i učine ih zanimljivim (link sam stavio zato što se među komentarima mogu pročitati stavovi takvih ljudi). I jako mi je drago da postoje takvi ljudi! :)\nŠto se tiče toga da profesori jedni drugima prave posao, znam za tu praksu. Bilo je toga i u moje vreme. Znalo se čiji se đaci kod kog profesora spremaju. Slažem se da deo profesora ima novčane podsticaje za loš kvalitet njihove nastave.\nPošto je učenje dvostrani proces, onda moramo da pomenemo i decu koja ta znanja treba da usvoje. Problem zapravo leži u njihovoj motivaciji. Kako dete da bude motivisano da uči kada mediji i čitavo društvo podržavaju neukost, neznanje, vulgarnost, nesposobnost i to ismevaju na raznim reality emisijama? Kako dete da shvati da je znanje potrebno u ovakvim društvenim uslovima? Zato deca ne paze na časovima, ne uče. Čak i kad roditelji angažuju privatnog profesora, deca se sve više ponašaju nezainteresovano i očekuju sve na gotovo.\nZa kraj, moram da kažem da svi mi učestvujemo u ovakvoj lošoj praksi jer šaljemo svoju decu kod profesora a da se čak ni ne potrudimo sami da pomognemo svojoj deci u sticanju novih znanja. Upravo zato sam i napisao ovaj tekst - da predložim načine za rešavanje i prevazilaženje ovih problema. I da uštedite koji dinar u vreme besparice.\nAnonymous January 5, 2014 at 1:44 PM\nHvala na ovako lepom i isrcpnom odgovoru. Upravo zbog ovakvih stvari i volim da pratim blogove. Dopada mi se upravo to sto prica ne staje sa krajem teksta vec se nastavlja u komentarima gde dolazimo do novih ideja, stavova, pogleda isl... :)\nzoran vujcic December 29, 2013 at 7:14 PM\nDobara analitički tekst, ali suviše blag.\nPredrag Popović December 30, 2013 at 3:51 AM\nDrago mi je da Vam se sviđa tekst. Bitno je da ljudi razumeju poentu teksta. Želeo sam da skrenem pažnju na probleme i predložim neko korisno rešenje/savet. Obzirom da sam i sam dosta racionalan, trudim se da tekstovi budu manje obojeni emocijama. Možda ste zato stekli utisak da je tekst blag... :)\nUnknown January 11, 2014 at 6:24 PM\nProcitala sam tekst.I sama imam decu skolskog uzrasta i prolazim kroz slicne probleme.Generalno,problem je motivisati decu da rade i uce i plasirati im sticanje znanja kao sticanje licnog,neotudjivog bogatstva.To je jako otezano u okolnostima ponude rijalitija i strleta kao lakog nacinja sticanja pozicije,kao i u eri novokomponovanih bogatasa koji su glorifikovani na sve medijske nacine!Drugi problem je kako motivisati malo placene profesore da daju svoj maximum u okolnostima gde je veoma primamljivo iskusenje zaraditi dodatno,neoporezovanim,privatnim dodatnim radom...Tako je najveca odgovornost na roditeljima i potreban je herkulovski napor da se postigne pravilno usmeravanje i izgradjivanje decje licnosti...\nPredrag Popović January 11, 2014 at 7:52 PM\nNajpre, hvala na vremenu koje ste izdvojili za čitanje i komentarisanje teksta. U potpunosti se slažemo da je teško motivisati decu upravo zbog prevelikog uticaja medija, interneta i kompjutera. Iako mediji imaju svoj pozitivni uticaj, u poslednje vreme smo se nekako više posvetili promociji negativnih pojava poput reality emisija, vređanja, ponižavanja i tome slično. Upravo zato sam i govorio da roditelji ne treba da dozvole da decu obrazuju mediji i kompjuter već da, iako je verujem to teško, to čine oni koliko je u njihovoj moći. Obrazovanje nije samo proces koji otpočinje i završava se u školi. Tim pre što osnovno vaspitanje dolazi iz porodice.\nŠto se tiče profesora, slažem se - i njih je teško motivisati. O tome sam pisao u jednom od prethodnih tekstova.\nGeneralno, problem je motivacija. To primećujem ne samo kod dece već i kod svojih prijatelja, u svojoj sredini. Teško je motivisati ljude koje malo šta može da pokrene. Ali mislim da su ovi ljudi takvi upravo zato što društvo šalje signale da bilo kakav aktivizam ili promena nije poželjna. Problem je što društvo sputava one koji žele inovacije. Kada bi veći deo stanovništva imao svest neophodnosti promena i aktivizmu, verujem da bi priča bila drugačija. Ali, da bi se ova svest razvila, potrebno je razvijati je od malih nogu. A tu opet na scenu stupaju roditelji, bake i deke, sredina...\nVesna February 7, 2014 at 1:24 AM\nNe bih se slozila da privatni casovi nisu nepotrebni, jer ponekad deca (i/ili roditelji) zele iste upravo iz razloga da bi upotpunuli svoje znanje ili dosli do nekog drugog nivoa..Sto je npr. u slucaju ucenja stranih jezika u nasim skolama sasvim opravdano, Ne podrzavam takve gde neko drugi resava domace i slicno (cega je sigurno vise..), ali eto da spomenem drugi ugao gledanja :)\nNo i meni se cini da roditelji danas generalno gledano jako malo ucestvuju u kompletnom obrazovanju decu, koje se odnosi i na skolu i ucenje ali tako i na sve drugo. Secam se jos kada sam ja posla u prvi razred, pre vise od 20 godina, da je komsinica prokomentarisala da ona svoju decu nece uciti da citaju pre polaska u skolu kao sto su mene moji, jer "treba i ti prosesori nesto da rade". Time je vise naudila svojoj deci nego tom nekom nastavniku..\nVesna February 7, 2014 at 2:42 AM\nIzvinjavam se, u toku izmene formulacije prvobitne recenice napravila sam gresku - trebalo bi da stoji "ne bih se slozila da su privatni casovi nepotrebni'. (Mada se slazem se da nisu neophodni za osnovno obrazovanje, verovatno se u tekstu i komentarima odnosilo na to)\nPredrag Popović February 7, 2014 at 11:08 AM\nYep, odnosilo se na osnovno obrazovanje. U svakom slučaju, dobro smo se razumeli. :)


Istočno Sarajevo dio najveće ekološke akcije do sada – Let’s do it! | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Istočno Sarajevo dio najveće ekološke akcije do sada – Let’s do it!\nIstočno Sarajevo dio najveće ekološke akcije do sada – Let’s do it!\nLet’s do it (Uradimo to) World Cleanup 2012 je ideja nastala u Estoniji, nakon velike akcije čišćenja. Ideja se brzo proširila na ostale evropske zemlje nakon što su Estonci očistili cijelu državu za šest sati uz pomoć 50.000 ruku.\nVeliki projekat Let’s do it World Cleanup 2012. je nastao sa ciljem da se pokuša animirati veliki broj volontera koji će za samo jedan dan očistiti zemlju. Let’s do it World Cleanup 2012, projekat je stigao i u Istočno Sarajevo, podržan od Vlade Republike Srpske, animiran od strane kolega iz Prijedora i Banjaluke.\nUbrzo je nastala Facebook grupa gdje je počelo okupljanje članova oko projekta Let’s do it. Koordinator projekta u Istočnom Sarajevu je Srđan Škondrić i Savjet mladih Pale.\nOpština Pale podržala akciju Let’s do it!\nRukovodstvo opštine Pale je podržalo projekat Let’s do it World!


„Podelite radost“ na Dečjoj Evroviziji u Gljivicama! | ESC Serbia | Evrovizija.rs\nShare the Joy slogan je pod kojim će se održati 17. Dečja pesma Evrovizije u poljskom gradu Gljivice.\nNa konferenciji za pripadnike „sedme sile“ tokom održavanja priprema za predstojeću Pesmu Evrovizije u Tel Avivu su bili prisutni i predstavnici produkcionog tima Dečje pesme Evrovizije 2019, koja će biti održana u poljskom gradu Gljivice. Tim povodom su otkriveni logotip i slogan ovogodišnjeg 17. po redu izdanja Dečje Evrovizije.\nSlogan ovogodišnjeg takmičenja glasi Share the Joy (srp. Podelite radost), a logotip je u formi fluorescentne igračke letećeg zmaja u plavo-ljubičastoj kombinaciji. Leteći zmaj simbolizuje slobodu, svetlost i deljene radosne trenutke. Kreativni koncept predstavlja ideju da nas zajednički rad čini boljim, jačim, i može doneti radost i sreću dok slavimo lepe stvari u životu.\nNa konferenciji je pored prošlogodišnje pobednice Roksane Vengjel bio prisutan i celokupan kreativni tim koji će učestvovati u realizaciji takmičenja: vođa projekta Gert Kark, kreativni direktor Konrad Smuga i koordinator projekta Marta Pjekarska.\nTakmičenje će biti održano 24. novembra u novoizgrađenoj višenamenskoj areni u Gljivicama, kapaciteta od 13.500 mesta i predstavlja jedan od najvećih takvih objekata u čitavoj Poljskoj.\nZa sada je učešće potvrdilo devet zemalja: pored domaćina Poljske i standardne Holandije, gledaćemo i: Australiju, Francusku, Gruziju, Irsku, Portugaliju, Rusiju i Vels. S druge strane, povratak na takmičenje je najavila i Španija, nakon nedavne objave na društvenim mrežama da se trenuntno radi na tom procesu.\nGruzija će svog aduta drugu godinu zaredom izabrati preko TV šoua Ranina čije je finale zakazano za jun, Holanđani će svog predstavnika izabrati preko tradicionalnog Junior Songfestivala, Rusi će svog malog izaslanika za Poljsku izabrati preko nacionalnog finala koje će biti održano u saradnji sa školom pevanja Igora Krutoja, a čije je održavanje s juna pomereno na septembar, dok će Vels i drugu godinu zaredom svog predstavnika izabrati preko šoua Chwilio am seren (srp. Potraga za zvezdom), čije je finale zakazano za 24. septembar.


Rotor šokirao Lokose, Rubin Zenit - Sportklub\nRusija Autor:Vladimir Vesić24. okt. 202019:59 > 20:19\nFC Lokomotiv MoscowFC Rubin KazanFC Spartak MoscowRussian Premier leagueZenit St Petersburg\nRotor posle preokreta do tri boda protiv Tambova\nNajnovije vesti - Rusija


Filozofski fakultet: Uručena priznanja najboljim studentima i promovisan novi broj časopisa Dr Filstud | Radio Kosovska Mitrovica\nFilozofski fakultet: Uručena priznanja najboljim studentima i promovisan novi broj časopisa Dr Filstud\n27. April, 2016 20:38 |\nNa Filozofskom fakultetu Univerziteta u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovkoj Mitrovici večeras je svečano obležen Dan studenata. Tom prilikom, uručena su priznanja najboljim studentima i promovisan novi broj studentskog časopisa Dr Filstud.\nDekan fakulteta prof. dr Branko Jovanović rekao je da su uslovi u kojima rade studenti, profesori i saradnici tešk. Ipak, dodaje Jovanović, „ti teški uslovi, ta želja da se više sazna glavni su pokretač“.\n„Mi smo stalno u burnim događajima, ali smo zahvaljujući snazi, razumevanju i pameti naših studenata, naših profesora uspeli da se odbranimo od integracije Univerziteta, jer smo smatrali da je to prvi korak da se obesmisle svi naši napori da imamo svoj identitet – naučni, nastavni, stručni. Kao jedan smo bili složni da fakulteti treba da ostanu samostalni, i da se dalje razvijaju u skladu sa svojom misijom i svojom vizijom“, istakao je Jovanović.\nTeodora Ilić student je treće godine Osnovnih akademskih studija na Katedri za sociologiju i ima prosečnu ocenu 9.14.\n„Vrlo sam srećna jer je neko nagradio naš uspeh. Zahvaljujem se zbog toga, jer to znači da i profesori i Fakultet brinu o nama“, kaže Ilićka i dodaje da je ovo podsticaj da u kasnijem školovanju bude jednako uspešna.\nZa najbolje studente proglašeni su Jovana Nikolić sa Katedre za srpski jezik i književnost, Aleksandra Kragović sa Katedre za engleski jezik i književnost, Tijana Grujić sa katedre za ruski jezik i književnost, Milica Tasić sa Katedre za psihologiju, Radovan Savić sa Katedre za istoriju, Teodora Ilić sa Katedre za sociologiju, Aleksandra Minić sa Katedre za istoriju umetnosti I Ivana Đokić sa Katedre za filozofiju.\nČasopis Dr Filstud nastao je kad deo vannastavnih aktivnosti studenata. Iako su do sada brojevi rađeni tematski, ovaj broj je šarenolik, kaže glavna urednica Srbijana Čeperković, studentkinja Master akademskih studija na Katedri za srpski jezik i književnost. Ipak, veći broj članaka sedmog broja posvećen je Rusiji.\n„Želeli smo da obeležimo 55 godina od leta u kosmos Jurija Gagarina. Takođe, naši studenti su bili na razmeni u Rusiji“, kaže Čeperkovićka.\nU kulturno-umetničkom delu programa nastupili su studenti sa Katedre za engleski jezik i književnost i Katedre za srpski jezik i književnost.


Osobe sa invaliditetom prošle obuku veslanja zajedno sa studentima Fakulteta za sport – Glas za jednakost | Osobe sa invaliditetom | OSI | Vesti | Novosti\nZahvaljujući pre svega profesoru docentu Darku Mitroviću i njegovim asistentima sa Katedre za veslanje ovog fakulteta, kao i saradnicima Sportskog saveza osoba sa invaliditetom Beograda, 13 naših sugrađana raznih vidova invaliditeta – slepi i slabovidi, sa cerebralnom i dečjom paralizom, smetnjama u intelektualnom razvoju – uspešno je prošlo obuku i steklo zasluženo priznanje svih a posebno svojih „kolega” sa redovnih studija. Za ono što je u ovom relativno kratkom vremenu mnogo učinjeno, sigurno da svim učesnicima ovog jedinstvenog projekta pripada „čista desetka”, a sve je, i to na najbolji način, potvrdilo svu opravdanost ideje koja je stekla pravo da postane deo redovnih oblika rada, a ova disciplina ravnopravno mesto među ostalim sportovima za populaciju sa invaliditetom u našoj sredini.\nSporazum o saradnji Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje Univerziteta u Beogradu i Sportskog saveza osoba sa invaliditetom Beograda potpisan je sredinom marta. Njime je, između ostalog, predviđeno i da zajedno sa studentima nastavu veslanja pohađa i određen broj osoba sa invaliditetom.\nTags: Beograd, Fakultet za sport i fizičko vaspitanje, Katedra za veslanje, Savsko jezero na Adi Ciganliji, Sportski savez osoba sa invaliditetom Beograda, veslanje, veslanje OSI\nPrevious Deca uživala na terenima\nNext Три куће за особе са инвалидитетом


Promena na klupi Subotičana - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Promena na klupi Subotičana\nPromena na klupi Subotičana\nSpartak iz Subotice ima novog trenera. Umesto Predraga Rogana, klub će naredne sezone sa klupe predvoditi Vladimir Gaćinović, koji je pre nekoliko sezona sa Spartakom izborio plasman u LE, a potom u LE napravio nov istorijski uspeh eliminacijom Sparte iz Praga.\nPovodom angažovanja Gaćinovića, predsednik kluba Nikola Simović (prenose Novosti) je izjavio:\nS obzirom da smo se rastali prijateljski, vrlo brzo smo postigli dogovor uz želju da već u predstojećoj sezoni pokušamo ponoviti rezultate od prošlog puta … Spartak je sa Vladimirom Gaćinovićem na mestu šefa struke postigao najveće rezultate u istoriji kluba.\nŠto se ostalih članova stručnog štaba tiče došlo je do jedne promene. Prvi pomoćnik i zamenik Gaćinovića biće Vladimir Buač, mlađi trener koji je do sada radio u Vojvodini i Čelarevu.\nPrethodni tekstRukometašice Srbije izborile plasman na SP!\nSledeći tekstBez 10 bitnih igrača ulaze u meč u kome su veliki favoriti


Ratchet & Clank: Rift Apart review - PLAY!\nKako bi samo divno bilo da ovaj tekst mogu da započnem sa deset uzastopnih, velikih slova “A” i tri uzvičnika, a da i dalje zvučim iole profesionalno. Zato ću se latiti standardno ozbiljnog formata, a vi slobodno zamišljajte kako vrištim od uzbuđenja na igru o kojoj ću vam reći nešto više u narednim redovima.\nRatchet & Clank serijal je impresivan iz više razloga. U pitanju je avanturistička 3D platforma koja se održala još od PlayStation 2 ere i svakim svojim nastavkom pomerala granice u prezentaciji, nekada minimalno a nekada zaista revolucionarno.\nČak i danas kada se osvrnem na PS2 Ratchet & Clank naslove, deluju odlično za vreme kada su izašli. A tek kada je igra sletela na PlayStation 3 platformu, mislio sam da je u pitanju vrhunac od kog igra neće mnogo dalje odmaći. Za mene, Ratchet & Clank je već izgledao kao neki Piksarov film. Zamislite tek onda koliko me je naredni naslov na PlayStationu 4 raspametio…\nDa li je sada u pitanju prelazak na novu generaciju konzola sa kojom se konačno propisno upoznajem kroz ovu igru, zaista ne znam. Jedino što znam je da Rift Apart može da se uvrsti u one igre koje su u mojoj igračkoj istoriji, uspele da me razdrmaju do te mere da sam ponovo osetio delić one čarolije koju samo kao deca možemo da doživimo. Osetio sam iskreno, naivno i prepušteno oduševljenje.\nRatchet & Clank igre su naslovi u kojima može da uživa bilo ko. Uvek dobro izgledaju, prepuni su akcije, detalja i sadržaja, tako da grabe pažnju dok odmaraju mozak. Pa ni ova nije ništa drugačija. Ali kako obično recenzije započinjem nabrajanjem dobrih stvari u vezi naslova pa tek onda loših, ovaj put ću ići obrnutim redosledom. Zašto? Jer što pre želim da završim sa manama i pređem na zanimljiviji deo! Uostalom, mana je tako malo da neće dugo trajati.\nPrvi nedostatak ove igre može se pripisati kompletnom serijalu, a to je činjenica da nije u pitanju nikakvo remek-delo po pitanju priče. Scenario nije pisao Šekspir, a rečenice koje izgovaraju karakteri, često zvuče otrcano ili pak tupavo. Možda nije u pitanju zamerka za koju bi se moglo reći da je na mestu, naročito kada uzmemo u obzir kompletni naivni i bezbrižni duh ovih igara, ali bolja priča i narativ svakako ne bi škodili serijalu da se na njima malo više poradi. Hej, bar je likove lako zavoleti, kako god da su napisani!\nDruga zamerka koju bih imao, nije nešto sa čime sam se često sretao u serijalu. U pitanju je neobična bagovitost. Često bih se zaglavio u neki predmet ili zapeo u mestu bez vidljive prepreke. Neki od karaktera neophodnih za dalji napredak priče bi prosto nestali ili se zaglupeli, što je iziskivalo restart od poslednjeg čekpointa. Na svu sreću, ma kako ove situacije bile česte, čekpointi su još češći, a njihovo učitavanje traje svega nekoliko sekundi, zahvaljujući brzom SSD hard disku PlayStation petice.\nI to bi bilo to što se nedostataka tiče. Da, zaista. Jer ostatak igre je jedna prelepa, atraktivna, zabavna, božanstvena, zarazna, oduševljavajuća poslastica i razlog zašto me posle više godina ponovo boli glava od previše zurenja u ekran. Rift Apart je fantastična igra!\nPočnimo od grafike koja je verovatno nešto najlepše ovog tipa što sam u životu video. U 4K rezoluciji, sa Ray tracing efektima, prelepim osvetljenjem, brojnim detaljima, izuzetno oštrim teksturama, otvorenim prostranstvima, česticama, sjajnim modelima likova i živopisnim svetovima, Rift Apart je najlepši mogući način da se uplovi u narednu generaciju igara koju nudi PlayStation 5.\nPa čak i sa ovako sjajnom grafikom, igra radi u neverovatno glatkih i stabilnih 30 frejmova u sekundi. No i pored ovoga, na raspolaganju postoje još dva režima za igranje – jedan koji smanjuje rezoluciju i detalje a ubrzava izvođenje na 60 frejmova, kao i opcija za gašenje Ray tracing efekata što takođe podiže frejmrejt na 60. I dok sasvim razumem ljubav prema 60+ frejmova u sekundi, da sve igre sveta mogu da rade u ovako glatkih i stabilnih 30, ne bih se uopšte bunio.\nA šta da kažem osim da sam uredniku poslao 135 sličica iz igre, ne mogavši da se odlučim za samo nekoliko najboljih. Skoro svaki kadar mi je plenio pažnju i terao me da pritiskam dugme za slikanje kao razdragani paparaco na Beverli Hilsu. Uz to sam sasvim nesvesno sve više prilazio ekranu dok sam se igrao, kao da sam želeo da još dublje utonem u ovaj neoprostivo upijajući, nepogrešivo uverljivi svet.\nKompletnoj imerziji doprinosio je i DualSense kontroler koji je svojim vibracijama i trigerima koji pružaju otpor podigao iskustvo na još viši nivo. Svaki korak, udarac, pad, eksploziju pa i zvuk, vibracije su verno prenosile na moje šake. A trzaj oružja pri pucanju sa sve otporom koji pruža okidač dok ga pritiskate, skoro da je učinio da nikad više ne poželim da uzmem običan džojstik u ruke. Naročito impresivna bila je scena ulaska u klub u kom trešti elektronska muzika sa pojačanim basovima. Čak i kada sam ugasio zvuk na televizoru, kontroler je tako verno dočarao vibracije da sam kroz njih gotovo još uvek mogao da čujem muziku. Ne kroz zvučnik kontrolera, već baš kroz neverovatan “haptic feedback”.\nKao da ni to nije bilo dovoljno, a celu priču zaokružio je neverovatan audio doživljaj. Ne kroz slušalice već najobičniji zvučnik televizora, zvuk je prosto neverovatan. U zavisnosti od položaja, daljine i mesta izvora zvuka, ono što čujete je dočarano toliko verno da ide uz rame sa ostatkom gutajuće atmosfere.\nPodjednako impresivan aspekt tiče se i tehničke strane koja odličnom sinergijom PS5 snage i dizajna igre, dolazi do neverovatnog izražaja. Ovo prvenstveno znači da u igri ne postoje nikakva učitavanja, već u nju uskačete za samo nekoliko sekundi. Promene iz jednog nivoa u drugi, traju podjednako kratko, a skakanje kroz svetove što je i glavna tema igre, odvija se u treptaju oka. Neverovatno je koliko je lako razmaziti se, jer verujem da ću posle ovoga još više da se mrštim na svaki ekran za učitavanje – bilo čega!\nI dok sav hvalospev do sada kao da se tiče tehničke strane, ne zaboravimo da su Ratchet & Clank generalno jako zabavne igre ispunjene akcijom. Rift Apart nije izuzetak i svaki momenat će samo pleniti vašu pažnju. Brdo atraktivne akcije, pregršt neverovatno dizajniranih, velikih, raznolikih nivoa i mnoštvo originalnog oružja koje je zabavno unapređivati, a još zabavnije koristiti. Bez sumnje je u pitanju onaj najbazičniji oblik zabave koji je toliko dobro izveden, da je prosto nemoguće da vas bude sramota što uživate u nečemu tako – pa, plitkom! Možda plitkom, ali i užasno pitkom. Rift Apart prosto klizi, u svakom smislu te reči.\nJedino što igru na momente usporava, jesu logičke deonice gde rešavate obavezne zagonetke. Na svu sreću, ovi momenti su retki, ne traju dugo a i nisu baš sasvim dosadni jer su zagonetke dovoljno lake da ne zamaraju, a dovoljno zanimljive da pružaju neophodni osećaj satisfakcije.\nU vremenu kada su avanturističke 3D platforme ređe nego ikad, jedan ovako dobar naslov blješti poput sunca. Neverovatna prezentacija, grafika, zvuk, gejmplej i ogromne količine za mozak lagane zabave, čine Ratchet & Clank: Rift Apart možda i najboljom polaznom tačkom za ulazak u novu generaciju video igara. Bez obzira u kakav se profil igrača uklapate, teško da vas barem neki od aspekata ovog naslova neće impresionirati.\nSvakako ne besprekorna igra, ali po pitanju onoga što želi da bude – teško da se trenutno bilo šta može sa njom meriti.\nU stvari, kad bolje razmislim, zašto da ne… AAAAAAAAAA!!!\nApsolutno prelepa grafika\nNeverovatna imerzija kroz kontroler i zvuk\nSjajan dizajn svetova i akcije\nDijalozi su mogli biti malo bolji\nRelated Items:opis, Opisi Igara, PS5, Ratcher & Clank: Rift Apart, recenzija, Review, Sony


„Okidači“ – knjiga Dr Maršala Goldsmita uz koju se menjamo na bolje | Samoobrazovanje\nIako na prvi pogled deluje kao knjiga koja nije prepuna inovativnih ideja i koja je veoma jednostavno napisana, uz dublje čitanje „Okidača“ shvatamo da je veoma ozbiljno štivo napisano na osnovu dugogodišnjeg iskustva Dr Maršala Goldsmita, svetski vodećeg poslovnog trenera.\nPromeniti neku našu naviku ili ponašanje nije ni jednostavno, niti lako. Ali je moguće, samo ako to iskreno želimo. Knjiga „Okidači“ objašnjava taj postupak, korak po korak.\nAko išta treba da naučimo od Maršala Goldsmita, najdragocenije bi bilo, bar po meni, da naučimo da postavljamo sebi aktivna pitanja, o čemu će biti reči u tekstu.\nKako da izgradite trajno ponašanje – i postanete osoba kakva želite da budete\n„Zamislite da za cenu jedne knjige možete dobiti lični vodič za svoju karijeru i to od najboljeg trenera na svetu. Maršal Goldsmit je taj trener. Okidači su ta knjiga. Maršal vam otkriva kako da prepoznate i uklonite blokade koje ometaju vaš lični rast. Ali ključ je u delanju, a ne planiranju…“ -Džim Lorens, generalni direktor organizacije Rotšild Severna Amerika.\nA zamislite tek da budete aktivni učesnik seminara koji vodi Maršal Goldsmit u Beogradu, 29. i 30. Maja u organizaciji BBEE kompanije. Zajedno sa Brajanom Trejsijem!\nMaršal Goldsmit je vodeći svetski poslovni trener koji pomaže velikim liderima da postanu svesnija ljudska bića, da naprave trajne i značajne promene u svojim organizacijama, ali i u ličnom ponašanju. Šta da urade da postanu bolji prema svojim saradnicima i ljudima u okruženju, kako da žive s ciljem i većom svrhom, kako profesionalno, tako i lično.\nOvo je knjiga o tome kako da izbegnemo negativne okidače, a usmerimo se na one „okidače“ koji će izvući najbolje iz nas. Kako da razumemo zamke u ponašanju kojima smo neprestano izloženi i kako da ih pretvorimo u pozitivno iskustvo. Kako da prevaziđemo loše navike koje nam stoje na putu. Ova knjiga, koja sumira uglavnom sve principe koji su proistekli iz Maršalovog skoro četrdesetgodišnjeg trenerskog iskustva, sadrži moćne tehnike i strategije, kao i „praktični alat“ potreban da našu karijeru, život i međuljudske odnose podignemo na sledeći nivo.\nOkidači su sve one situacije ili podsticaji koji preoblikuju naše misli i delovanje.\nOkidači su sve one situacije ili podsticaji koji preoblikuju naše misli i delovanje. Mogu biti prijatni, poput sjajne pohvale koja nas usmeri ka ogromnoj disciplini i ambiciji da se usavšavamo u nekoj oblasti, ali su češće negativni – kritične tačke u našim životima kada shvatimo da nešto moramo da promenimo.\nZanimljivo je primetiti koliko smo kao ljudska bića nespremni na promenu. Koliko nam je, recimo, teško da smršamo čak i nekoliko kilograma, da više slušamo, a manje pričamo, da prekinemo lošu naviku kao što je pušenje. Nismo spremni na promenu čak ni kada su u pitanju život i smrt. Upravo na tom „klizavom terenu“ nastupa Goldsmit. Daje nam savete, strategije, akcioni plan i strukturu koju moramo poštovati. Uz pomoć ljudi u našem okruženju.\nGoldsmit opisuje koja smo sve opravdanja sposobni da osmislimo kako bi ostali verni svojim dosadašnjim navikama, ali i objašnjava u kojoj meri smo nesvesni toga koliko okruženje oblikuje naše ponašanje. Iako mislimo da smo u skladu sa našim okruženjem, ono je, ustvari, u ratu protiv nas. Situaciono okruženje koje se stalno menja izlaže riziku naše ciljeve, disciplinu, planove, doslednost.\nSpoljašnji i unutrašnji okidači\nSpoljašnji okidači dolaze iz okruženja, bombardujući naših pet čula i naš um. Unutrašnji okidači, sa druge strane, dolaze od misli i osećanja koja nisu povezana sa spoljašnjim podsticajem. Okidači mogu, između ostalog, da budu i svesni i nesvesni, produktivni i kontraproduktivni.\nOni nisu ni dobri ni loši. Važna je naša reakcija na njih. Tako, na primer, ista reakcija preterano brižnih roditelja na svoju decu može da bude kod jednog deteta okidač za zahvalnost, a kod drugog deteta okidač za pobunu. Zato je dobro prepoznati i definisati okidače, ali i osvestiti naše ponašanje koje iz toga proizilazi. Zato je bitno da razmišljamo, pa tek onda reagujemo.\nZašto ne uradimo ono što treba da uradimo, tj. ono što smo isplanirali? Zato što smo, kako kaže Maršal, dobro planeri, ali loši izvršioci. Prepreke do ostvarivanja ciljeva su uglavnom iste – i dalje imamo posla sa okruženjem koje je više neprijateljski nastrojeno nego što nam pruža podršku.\nKako prognozirati okruženje? Na nekoliko načina, po Maršalu:\nPredviđanje (kada zamišljamo i stvaramo naše okruženje; ne dozvoljavamo da okruženje „prerađuje“ nas)\nIzbegavanje (često je naša najpametnija reakcija na okruženje da ga izbegavamo; da bismo izbegli nepoželjno ponašanje, treba da izbegavamo okruženja u kojima će se ono najverovatnije dogoditi)\nPrilagođavanje (kada izbegavanje nije moguće, kada moramo da se upustimo u nešto iako nas to užasava; ne događa se često)\nDa ponovimo Maršalov stav – Nema težeg zadatka za odraslog čoveka od promene ponašanja. Geniji smo da pronađemo izgovore, opravdanja, da se držimo starih uverenja. Da bismo razumeli problem nije samo dovoljno da priznamo da problem postoji; treba i da dobro upoznamo sve svoje opcije. A kada menjamo ponašanje imamo opcije.\nMaršal Goldsmit prikazuje veoma slikovito putem Točka promene 4 segmenta kako da popravimo ponašanje ili strategiju bilo kompanije, bilo individue.\nStvaranje – predstavlja pozitivne elemente koje želimo da stvorimo u budućnosti; podrazumeva inovacije, prihvatanje rizika za nove poduhvate, osmišljavanje novih izvora profita unutar kompanije, zamišljanja boljeg ponašanja, „stvaranja novog sebe“…\nOčuvanje – predstavlja pozitivne elemente koje želimo da sačuvamo u budućnosti; šta je ono vredno unutar jedne kompanije ili čoveka vredno čuvanja. Očuvanje podrazumeva ne izgubiti iz vida suštinu celokupnog posla.\nElimisanje – predstavlja negativne elemente koje želimo da eliminišemo u budućnosti (na primer, zatvoriti ili prodati deo posla koji više ne odgovara).\nPrihvatanje – predstavlja negativne elemente koje treba da prihvatimo u budućnosti (na primer koliko će za promenu trebati vremena ili ko će preuzeti zasluge…)\nKako kaže Maršal, jednostavnost je lepota točka. Kada se iskreno zapitamo šta treba da promenimo, šta da odbacimo, šta da zadržimo, onda nas iznenadi jednostavnost naših odgovora.\nMoć aktivnih pitanja\nSvrha aktivnih pitanja je da promeni naše, a ne ponašanje drugih ljudi. Čin postavljanja pitanja samom sebi je veoma jednostavan, veoma malo shvaćen, veoma retko upražnjavan, a menja sve, kako obajšnjava Goldsmit.\nPrema anketi, udvostručen je napredak u svim oblastima kod ispitanika sa malom izmenom pitanja u jezičkom smislu. Aktivno pitanje treba da počne ovako – Da li sam se potrudio/la da… (pronađem smisao u svom danu, da izgradim pozitivne odnose sa drugim ljudima, da budem potpuno angažovan na poslu i td.) Svakodnevno postavljanje aktivnih pitanja na kraju dana je veoma korisno. Čini da ocenimo sami sebe, ali nam daje i mogućnost da se sutradan popravimo. Maršal Goldsmit savetuje da unajmimo osobu koja će nam svakog dana postavljati ista pitanja dok ne uočimo promenu na bolje. Sam Maršal to svakodnevno upražnjava i svojski se trudi da bude bolji prema članovima svoje porodice, da svaki dan učini nešto lepo za njih, da fizički vežba, da vežba strpljenje, da smanji nezdravu ishranu itd…\nAktivna dnevna pitanja unose bitnu razliku u ondosu na obična pitanja ubacivanjem reči, „Da li sam se potrudio…“ čime se podstiče naš trud i naša angažovanost. Promenom našeg ponašanja, menjamo i odnos sa drugim ljudima, menjaju se i drugi ljudi.\nDnevna pitanja nas podsećaju na sledeće:\nPromene dolaze postepeno, ne preko noći\nDa bismo postigli uspeh, potrebno je da svakog dana uložimo određeni napor, dan za danom\nAko ulažemo trud, napredovaćemo. Ako ne ulažemo, nećemo.\nKako je Maršal više puta nagovestio, sjajni smo planeri, ali loši izvršioci. Zato imati trenera kao medijatora između naše motivacije i cilja može mnogo da doprinese. Veoma često odredimo cilj, a duboko u sebi nismo spremni da ga ostvarimo, objašnjava misaoni lider. A ako smo već spremni da se menjamo, onda moramo da imamo čvrstu strukturu i pravu proceduru na putu ka cilju.\nDnevna aktivna pitanja su fantastično rešenje za to. Postoji i nešto još ozbiljnije, kada smo na „kliznom terenu“, objašnjava Maršal – pitanja na svaki sat, koja bude dodatnu kontrolu u nama. Kako ih sprovoditi, šta raditi kad nam je motivacija slaba, zašto se ne treba zadovoljiti „dovoljno dobrim“, već stremiti izuzetnom, pročitajte knjigu i saznajte. Vredi, svakako. Ko zna, možda i postanete okidač pozitivne promene u ljudima oko sebe.\nČlanak je izvorno objavljen ovde.\nHajde da odgajamo decu da budu preduzetnici


APF YouTube kanal O agencijiModelprivatizacijeAktuelnaprodajaPresscentarPitanjaiodgovoriProfilpreduzećaPravniokvir\n19JUN201322:10SarajevoCETKURSNA LISTA 1 EUR 1.9558 KMSREDNJI KURS 1 AUD 1.3866 KMSREDNJI KURS 1 CAD 1.4304 KMSREDNJI KURS 100 HRK 26.145 KMSREDNJI KURS 1 CZK 0.0761 KMSREDNJI KURS 1 DKK 0.2621 KMSREDNJI KURS 100 HUF 0.6652 KMSREDNJI KURS 100 JPY 1.5347 KMSREDNJI KURS 1 LTL 0.5664 KMSREDNJI KURS 1 NOK 0.2547 KMSREDNJI KURS 1 SEK 0.2280 KMSREDNJI KURS 1 CHF 1.5867 KMSREDNJI KURS 1 TRY 0.7749 KMSREDNJI KURS 1 GBP 2.2853 KMSREDNJI KURS 1 USD 1.4589 KMSREDNJI KURS 1 RUB 0.0452 KMSREDNJI KURS 1 CNY 0.2381 KMSREDNJI KURS 100 RSD 1.7149 KMSREDNJI KURSSASE INDEX0.26%3.88 APSBIFX\nAgencija za privatizaciju u Federaciji Bosne i Hercegovine\nAgencija za privatizaciju u Federaciji Bosne i Hercegovine (APF) je specijalizirana organizacija Federacije Bosne i Hercegovine koja obavlja stručne, savjetodavne, promotivne, edukativne i druge poslove u vezi sa privatizacijom. U okviru svoje nadležnosti, APF inicira i sudjeluje u pripremi i donošenju zakona i drugih propisa iz oblasti privatizacije, surađuje sa resornim ministarstvima, kantonalnim agencijama za privatizaciju kojih u FBiH ima deset. Osnovni zadatak APF je da provodi postupak privatizacije preduzeća iz svoje nadležnosti. Širokom obimu poslovanja, prilagođena je i organizacijska šema APF-a:\nUpravni odbor Franjo Šaravanja, predsjednik Adnan Mujagić, zamjenik Hrustem Mališević Marinko Bošnjak Ramiz Leto Branislav Slijepčević Senija Selimović Senahid Garić Miroslav Džidić Direktor APF\nZamjenik direktora APF\nKontakt: Agencija za privatizaciju u Federaciji BiH\nAlipašina br. 41\nTel: +387 33 586-231\nFax: +387 33 586-234\nPomoćnici direktora APF\nFikret Talić, pomoćnik direktora za prodaju\nTel: +387 33 586-238\nSenad Makić, pomoćnik direktora za pravne poslove\nTel: +387 33 586-239\nSenad Rahimić, pomoćnik direktora za pasivni podbilans\nFax: +387 33 586-240\nEnes Ganić, savjetnik direktora za pasivni podbilans\nTel: +387 33 586-257\nU okviru APF osnovane su sljedeće organizacione jedinice: Sektor za prodaju\nprati i nadzire provođenje zakona i drugih propisa iz oblasti privatizacije;\ninicira i učestvuje u pripremi za donošenje, izmjene i/ili dopune zakona i drugih propisa iz nadležnosti sektora;\nobrađuje i priprema za usvajanje programe privatizacije i početne bilanse stanja preduzeća iz nadležnosti Agencije;\npriprema, objavljuje i provodi postupak prodaje državnog kapitala u preduzećima iz nadležnosti Agencije raspoloživim metodama u velikoj privatizaciji;\npriprema, objavljuje i provodi postupak prodaje državnog kapitala u preduzećima sa spornim pravima, stvarima, obavezama i kapitalom iz nadležnosti Agencije;\npriprema, objavljuje i provodi propisane procedure i aktivnosti kod prodaje državnog kapitala putem berze;\nučestvuje u provođenju aktovnosti u vezi sa podjelom preduzeća na tehnoekonomske cjeline;\nučestvuje u provođenju aktivnosti u vezi sa dokapitalizacijom preduzeća;\nučestvuje u porovođenju aktivnosti u vezi sa promjenom strukture preduzeća, zaključivanjem ugovora o zajedničkom ulaganju, spajanju ili pripajanju;\nu saradnji sa preduzećima, vrši prodaju predmeta i udjela iz imovine predzueća koja su u nadležnosti Agencije, po uslovima male privatizacije;\nobavještava nadležne institucije (organe) o zakljućenom kupopordajnom ugovoru u skadu sa Pravilnikom o obavljanju kontrole-nadležno Ministarstvo rada i socijelane politike, ZK ured nadležnog suda općine, Registar vrijednosnih papira, registar društva nadležnog suda i Savez samostalnih sindikata;\npriprema odgovarajuće akte u vezi sa poslovima iz nadležnosti Sektora za prodaju;\npoduzima aktivnosti u privlaćenju i oćuvanju interesa domaćih i stranih investitora za privatizaciju preduzeća iz nadležnosti Agencije;\nsarađuje sa predstavnicima domaćih i međunarodnih institucija u oblikovanju strategije privatizacije sektora infrastruktire (javna i komunalna preduzeća);\nkoordinira aktivnosti Agencije u saradnji sa domaćim i stranim institucijama koje daju podršku procesu privatizacije;\nvrši analizu složenih kompanija;\nkoordinira aktivnosti saradnje Agencije sa Ministarstvima, kantonalnim agencijama i drugim domaćim institucijama bitnim u procesu privatizacije;\nvrši usaglašavanje međusobnih odnosa preduzeća koja iskazuju ista prava, obaveze i kapital;\npredlaže angažovanje ovlaštene revizorske kuće za izradu revizije sporne strukture kapitala/imovine preduzeća;\ndaje ocjenu i mišljenje na nalaz ovlaštene revizorske kuće o izvršenoj reviziji;\nobavlja i druge poslove koje mu povjeri direktor. Sektor za pasivni podbilans Nadležnosti:\nprati i nadzire provođenje zakona i drugih propisa iz oblasti pasivnog podbilansa;\ninicira i učestvuje u pripremi za donošenje, izmjene i/ili dopune zakona i drugih propisa iz oblasti pasivnog podbilansa;\nučestvuje u izradi prijedloga općih i pojedinačnih akata iz oblasti pasivnog podbilansa;\nobavlja poslove u vezi sa pasivnim podbilansom preduzeća iz nadležnosti Agencije;\nsprovodi aktivnosti na iznalaženju modaliteta povratka, uknjižbe i prodaje stvari i prava, te obavlja pripremu za prodaju stvari i prava iz pasivnog podbilansa;\nformira, vodi i ažurira Centralni registar stvari, prava i obaveza iz pasivnog podbilansa i blagovremeno poduzima sve radnje i aktivnosti u vezi sa stvarima, pravima i obavezama iz pasivnog podbilansa;\nsarađuje sa predizećima, pravobranilaštvom i ponomoćnicima advokatima koji zastupaju Agenciju u vezi sa stvarima, pravima i obavezama iz pasivnog podbilansa;\nistražuje i evidentira stvari i prava privatizovanih preduzeća koja nisu iskazana u početnim bilansima (aktivnom i pasivnom) i preduzima aktivnosti na sticanju prava nad stvarima i prava iz pasivnog podbilansa koji jesi i/ili nisu iskazani u početnim bilansima;\ninicira pokretanje postupka protiv lica koja su bespravno uzurpirala stvari i prava i podnošenje prijava protiv lica koji nisu u početnim bilansima iskazali stvari i prava u skladu sa zakonom;\nutvrđuje način realizacije prava iz pasivnog podbilansa;\nkoordinira rad kantonalnih agencija na poslovima pasivnog podbilansa i prikupljanju dokumentacije;\nvrši pripremu i prodaju stvari i prava iz pasivnog podbilansa;\nobavlja i druge poslove koje mu povjeri direktor Sektor za pravne poslove\nprati i nadzire provođenje zakona i drugih propisa iz oblasti privatizacije, radno zakonodavstvo i drugu regulativu vezanu za radi Agencije za privatizaciju u Federaciji Bosne i Hercegovine;\ninicira i učestvuje u pripremi za donošenje, izmjene i/ili dopune zakona i drugih propisa iz oblasti privatizacije;\nučestvuje u izradi prijedloga općih i pojedinačnih akata iz oblasti privatizacije, kao i drugih akata iz nadležnosti Agencije.\nučestvuje u pripremi ugovora iz nadležnosti Agencije;\nna osnovu punomoći direktora obavlja poslove zastupanja Agencije u upravnim sudiskim postupcima;\nobavještava nadležno ministarstvo i Registar nadležnog suda, a ako je predmet kupoprodaje bilo dioničko društvo i Komisiju za vrijednosne papire i Registar vrijednosnih papira o raskidu kupoprodajnog ugovora;\nprati rokove, uslove izvršenja ugovornih obaveza iz kupoprodajnih ugovora i koordinira aktivnost „Add hoc“ komisija za kontrolu izvršenja obaveza iz kupoprodajnih ugovora;\ndaje pravna mišljenja i upute drugim osnovnim organizacionim jedinicama u vezi sa pojedinačnim pravnim aspektima konkretnih programa privatizacija, početnih bilansa stanja i ugovora vezanih za kupoprodaju državnog kapitala i imovine te drugih procesa koji rezultiraju promjenom vlasničke strukture privrednih društava u skladu sa nadležnošću Agencije;\nsarađuje sa kantonalnim agencijama za privatizaciju u vršenju određenih poslova iz svoje nadležnosti;\nučestvuje u obradi općih i pojedinačnih akata vezanih za unutrašnju organizaciju Agencije i prava zaposlenika iz radnog odnosa, te učestvuje u usklađivanju i ustrojavanju normativnih akata Agencije;\npriprema materijale za sjednice Upravnog i Nadzornog odbora;\norganizuje ili obavlja poslove nabavke roba i usluga;\nvodi personalne, kadrovske i druge poslove iz oblasti radnih odnosa;\nobavlja i druge poslove koje mu povjeri direktor. Služba za zajedničke poslove\nprati primjenu zakona i drugih propisa i akata vezanih za finansijsko-računovodstvene poslove;\nizrada financijskih planova i izvještaja;\nprikupljanje, sastavljanje, obrada, evnidencija i kontrola knjigovodstvenih isprava;\nvođenje poslovnih knjiga;\ntekući finansijski i blagajnički poslovi, obračuni, bankarska i gotovinska plaćanja;\nposlovi održavanja računarske mreže i pojedninačnih jedinica i druge informatičke opreme;\nizrada i korištenje informatičkih programa za poslove vezane za privatizaciju i druge aktivnosti Agencije;\nformiranje potrebnih baza podataka;\nobavlja kancelarijsko poslovanje Agencije;\nobavlja poslove prevođenja pisanih materijala, elektronskih zapisa i dr.;\nadministrativno-tehnički i drugi pomoćni poslovi iz nadležnosti Agencije;\nposlove arhiviranja i čuvanja dokumentacije Agencije;\ntekuće održavanje vozila, vođenje propisane evidencije vezane za korištenje vozila, poslovi prevoza zaposlenika Agencije;\nobavlja druge poslove koje mu povjeri direktor. O AgencijiO AgencijiAdresarVodič za pristup informacijamaLinkovi\nKliknite na region za lokalizovane sadržajeFEDERACIJA BiH\nFAQ DO KADA SE MOGU KORISTITI CERTIFIKATI?Prema odredbama člana 1. Zakona o izmjeni Zakona o utvrđivanju i ostvarivanju potraživanja građana u postupku privatizaci...


Od 20 èasova u delu Beograda hladni radijatori - B92\nBeograd -- U petak od 20 èasova u pojedinim delovima grada biæe prekinuta isporuka toplotne energije.\nIzvor: Tanjug petak, 6.12.2019. | 17:07\nZbog neodložne popravke kvara na delu magistralnog toplovoda na grejnom podruèju toplane "Novi Beograd", u petak od 20 èasova biæe prekinuta isporuka toplotne energije korisnicima u delu centralne gradske zone.\nBez snabdevanja toplotnom energijom, prema saopštenju JKP „Beogradske elektrane, biæe potrošaèi u zoni Savske ulice, Durmitorske, Višegradske, Vojvode Milenka, Risanske, Birèaninove, Sarajevske, Kneza Miloša, Balkanske, Nemanjine.\nTakoðe i Miloša Pocerca, Deligradske, Kralja Milutina, Njegoševe, Resavske, Stjepana Filipoviæa, Fabrisove, Zveèanske, Oblakovske, Dobropoljske, delu Vraèara u zoni Hrama Svetog Save i Neimara (deo bliže Bulevaru osloboðenja do Bokeljske i Šumatovaèke ulice), kao i delu Senjaka (deo Ulice Koste Glaviniæa i deo Bulevara vojvode Mišiæa).\nRedovna isporuka toplotne energije oèekuje se sutra u kasnim popodnevnim satima.


PSIHOLOŠKE OSNOVE USPEŠNE PRODAJE - iskustveno edukativna radionica - Biznis događaji u Srbiji i regionu\nPSIHOLOŠKE OSNOVE USPEŠNE PRODAJE - iskustveno edukativna radionica\nNeka Vaš prodajni tim bude najveća konkurentska prednost Vaše kompanije!\n21. april 2018. - 22. april 2018.\nOstvarenje prodajnih ciljeva presudno zavisi od stanja psihološke izgrađenosti članova prodajnog tima.\nWINGSconulting treninzi budućih prodajnih pobednika polaze od važne a vešto skrivene činjenice: Prodavci se plaše prodaje!\nProdavci se plaše neuspeha, odbijanja, neprijatnih i teških razgovora, neostvarenja ciljeva, konkurencije... Anksiozni su prema feedback-u svojih menadžera, iznenadnim pozivima kupaca, kritikama njihovog stila prodaje. Ne žele da se osećaju kao da dosađuju klijentima, kako ih ubeđuju i mole...\nVećina profesionalnih prodavaca je potisnula ova neprijatna osećanja i sa više ili manje uspeha se bori sa njima svakog dana. Ipak, ona su prisutna i dominantno utiču na dva najvažnija faktora uspešne prodaje:\n1.\tObim prodajnih aktivnosti (broja i vrste poziva, poseta, sastanaka). Motivisanost i nivo unutrašnjeg otpora prodavaca snažno utiče na obim i (samo)organizaciju njihovih aktivnosti.\n2.\tKvalitet prodajnih aktivnosti, koji direktno zavisi od psihološke pripremljenosti i interpersonalnih sposobnoti i motiva prodavaca.\nCilj radionice PSIHOLOŠKE OSNOVE USPEŠNE PRODAJE je izgradnja motivisanog, uspešnog i samouverenog prodavca koji uživa u svom poslu, realistično vrednujući sebe, svoje saradnike, kompaniju i klijente i vešto koristeći svoj pun potencijal, znanje i iskustvo: prodavca sa kojim je klijentima zadovoljsto da sarađuju.\nPSIHOLOŠKE OSNOVE USPEŠNE PRODAJE leže u odnosu prodavca:\n(psihološka priprema pre početka prodaje)\n-\tStrah od neuspeha i odbijanja\n-\tUnutrašnji otpor: moj proizvod nikome nije potreban, konkurentski proizvodi su poželjniji, klijenti ne žele da napuste postojeće dobavljače\n-\tNe želim neprijatne razgovore, ubeđivanje i poniženja\n-\tNemam talenat da prodam\nPREMA KOMPANIJI, CILJEVIMA I NADREĐENIMA\n(psihološki preduslovi ispunjenja ciljeva)\n-\tPrihvatanje vrednosti kompanije\n-\tUsaglašenost kompanijskih i ličnih ciljeva\n-\tOdnos sopstvenih prema vrednostima kompanije\n-\tPrihatanje prioriteta, pravca i strategije kompanije\n(psihologija uspešne prodajne komunikacije)\n-\tPomoći klijentu sa sam uvidi da mu je proizvod potreban i da želi da izdvoji novac za njega\n-\tVeština usmeravanja toka razgovora\n-\tPrevazilaženje priholoških zamki u prodajnoj komunikaciji i procesu\n-\tTehnike zaključivanje prodajnog razgovora\nPREMA SARADNICIMA I PODREĐENIMA\n(psihologija rada u timu)\n-\tFormiranje zajedničkog jezika\n-\tTimska emocionalna inteligencija\n-\tUpravljanje konfliktima\n-\tUpravljanje stresom\n-\tVeština potpunog iskorišćenja znanja, sposobnosti i veština celog tima\nKOME SU NAMENJENI TRENINZI PSIHOLOŠKE OSNOVE USPEŠNE PRODAJE?\nSvim zaposlenima u prodaji bez obzira na poziciju i funkciju.\nDatumi održavanja radionice PSIHOLOŠKE OSNOVE USPEŠNE PRODAJE traju dva dana od 9 do 17h:\n-\tTermin u martu: 3. i 4. mart\n-\tTermin u aprilu: 21. i 22. april\nCena učestvovanja na otvorenim radionicama je 400EUR po učesniku\nBulevar Milutina Milankovića 28\nTel: +381 63 663 812


Hotel Restaurant Castellarnau Escalo, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nAvenida Burgal, 1, 25596\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Hotel Restaurant Castellarnau: Datum dolaska :\nHotel Restaurant Castellarnau - Opis\nHotel Restaurant CastellarnauNastavak\nima 42 soba/e/u. Cene se kreću od 4 732 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Na 6 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Avenida Burgal, 1, a pozicija mu je istok za grad Escalo. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu Hotel Restaurant Castellarnau pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Escalo: Restoran, Bar, Besplatan parking. Stil ovog hotela je Povoljan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. U njemu postoji brza internet konekcija.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nHotel Restaurant Castellarnau tip(ovi):\nHotel Restaurant Castellarnau sadržaji i usluge\nStil hotela Or Blanc je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Perionica, Televizija. Nalazi se u ulici PLA DE BARRADE S/N, pozicija mu je severozapad za grad A\nHotel Saurat ima 40 soba/e/u. Cene se kreću od 7 950 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Stil hotela Hotel Saurat je 6,2 km -\nU hotelu Hotel De Rei pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Llavorsi: n.a.. Stil ovog hotela je Povoljan.Nalazi se u ulici Avinguda Pallaresa, 10, pozicija mu\nStil ovog hotela kategorije jedna zvezdica je Povoljan za grad Ribera de Cardos. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Nalazi se u ulici Carretera, s/n, pozicija mu je sever za grad Ribera 7,9 km -\nProverite cene i raspoloživost za Hotel Restaurant Castellarnau: Datum dolaska :


Pravosuđe po meri elite - Mašina\nTamara Baković Jadžić\t· 09.12.2014.\nProces reforme pravosuđa se u javnosti predstavlja kao nužan radi efikasnijeg rada sudstva i veće dostupnosti pravde i pravne sigurnosti za sve građane. Ipak, u njegovoj pozadini stoji sukob političkih elita koje zarad svojih interesa pokreću i zaustavljaju te reforme. Recentni potezi vlasti su doveli do uvođenja privatnih pravnih instituta što za posledicu ima aktuelni štrajk advokata i gotovo potpunu blokadu rada pravosuđa dok se zaposleni u ovom delu javnog sektora, pritisnuti merama štednje, dodatno opterećuju.\nReforma pravosuđa u Srbiji započeta je još 2008. godine sa ciljem usklađivanja strandardâ srpskog pravosuđa sa standardima Evropske unije. O tome kako je neslavno prošao prvi reformski pokušaj govori i činjenica da je Evropska komisija poslala delegaciju pravnih eksperata koja je nadgledala žalbene postupke neizabranih sudija i tužilaca, i zaključila da su takvi postupci „klasičan primer izrugivanja pravdi“. Ovakvo stanje u pravosuđu poslužilo je aktuelnoj vladi u predizbornim političkim obračunima, ali i kao izgovor da započne s novom reformom. Kako se navodi u poslednjoj Nacionalnoj strategiji reforme pravosuđa, cilj reforme je „poboljšanje kvaliteta i efikasnosti pravde, jačanje nezavisnosti i odgovornosti pravosuđa, u cilju jačanja vladavine prava, demokratije, pravne sigurnosti, približavanja pravde građanima i vraćanja poverenja u pravosudni sistem“. Ili, da se poslužim rečima ministra pravde: „Od tromog i zatvorenog sistema, srpsko pravosuđe treba da se preobrazi u nešto sasvim novo, a što se zove pravo po meri građanina“.\nČinjenica jeste da je pravda u Srbiji sporo dostižna, i da poverenje javnosti u pravosudne organe skoro da i ne postoji, ali postavlja se pitanje u čijem se interesu sprovode reforme? I da li će se aktuelnim reformama pravosuđa zaista omogućiti efikasnije ostvarivanje pravde? Nakon dva kruga reformi, koje je trebalo na prvom mestu da obezbede efikasnost, transparentnost i nezavisnost pravosuđa, a sve u svrhu veće zaštite građana, čini se da je namera reformatora prvenstveno bila da obezbedi „povoljnu investitorsku klimu“, pa je preduslov za pravdu u Srbiji postala mogućnost efikasne naplate potraživanja uprkos narastajućem siromaštvu stanovništva.\nSpecifičnost sudstva se ogleda u tome što predstavlja treću, nezavisnu, državnu vlast, ali i u tome što ujedno čini deo javnog sektora. Stoga se sudstvo u naletu mera štednje i sve agresivnijih neoliberalnih politika tretira na isti način kao i ostatak javnog sektora. Dakle, iz perspektive zakonodavne i izvršne vlasti, sudstvo nije neefikasno zbog manjka zaposlenih, sistematskog zanemarivanja, finansijskih i infrastrukturnih nedostataka i donošenja spornih zakona, već zbog toga što su zaposleni u pravosuđu navodno lenji, korumpirani i nestručni, kao i uostalom svugde u javnom sektoru. Tako je broj zaposlenih u pravosuđu od početka reformi dva puta smanjivan, uprkos trendu rasta broja predmeta. Uoči druge runde pravosudne reforme, Sindikat pravosuđa Srbije naveo je podatak da je samo zbog promene Zakona o krivičnom postupku i vraćanja neizabranih sudija na funkciju nastala potreba za zapošljavanjem 700 službenika, a da je ministarstvo odobrilo samo 56, dok je u sudovima veliki broj onih koji su zaposleni na određeno vreme i koji u prekidima ugovora o radu dolaze i obavljaju poslove besplatno. S druge strane, nijedna reformska vlada način da se poboljša efikasnost rada pravosudnih organa nije videla u povećanju broja zaposlenih i poboljšanju njihovih radnih uslova, nego naprotiv, u izmeštanju poslova iz javnih institucija u privatne. U nameri da se rastereti sudstvo, ali i osiguraju poslovi prometa nekretnina i podstaknu investiciona ulaganja, u drugoj rundi pravosudne reforme uvedeni su instituti privatnog izvršenja i javnog beležništva (notara).\nSmanjenje cenzusa za parlament po Vučićevoj meri\nIstina je da se najveći broj primljenih sudskih predmeta godišnje odnosi na izvršenja na osnovu verodostojne isprave (prinudna naplata neplaćenih računa, zaloga u bankama ili bilo kojih drugih potraživanja na osnovu hartija od vrednosti), ali ne postoji nijedan valjan argument zašto se uvodi kategorija privatnih izvršitelja, umesto da se povećaju kadrovski i infrastrukturni kapaciteti samog sudstva. Zapravo, ovakvo rešenje izvršna vlast je pravdala isključivo nesposobnošću javnog sektora, a verovatno pod pretpostavkom da privatni izvršitelji imaju bolju motivaciju za rad jer rade po principu tržišne utakmice. U okviru projekta Vladavina prava i izvršenje potraživanja, koji finansira EU u saradnji s nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju GIZ, može se naći brošura u kojoj piše: „sudski izvršitelji imaju nesrazmerno veliki broj zahteva za izvršenje i ponekad im nedostaju adekvatna znanja i veštine neophodne za efikasno sprovođenje postupka izvršenja“. Dakle, iz ove evropske perspektive, ali i iz perspektive izvršne vlasti u Srbiji, sudski izvršitelji su prirodno određena kategorija – poput vrste – i ne mogu se menjati. Međutim, ono što zabrinjava u slučaju uvođenja ovog privatnog pravnog instituta jeste direktna međuzavisnost socijalne pravde i ostvarivanja profita, pa se mogu očekivati i česte zloupotrebe. Tako smo imali slučaj da je više od polovine predmeta za naplatu računa EPS‒a stiglo samo u jednu izvršiteljsku kancelariju. Kao i da se korisnicima usluga Infostan, uprkos potpisanom ugovoru o reprogramiranju duga, po nalogu izvršitelja skida novac s računa, uključujući tu i naknadu za usluge izvršitelja, koja je drastično veća nego da je naplatu obavljao sudski izvršitelj. Dosad je najveći broj privatnih izvršitelja bivao angažovan na naplatama potraživanja javnih komunalnih preduzeća, ali i potraživanja na osnovu kreditnih zaloga u bankama, što pod naletom mera štednje pogađa sve veći deo stanovništva.\nKada se radi o povišenim naknadama za usluge, ista je situacija i u slučaju notara. Na primer, za sastavljanje i overu založne izjave u sudu bilo je potrebno izdvojiti 550 dinara, a sada se javni beležnik namiruje srazmerno visini kredita, pa tako taksa može ići čak i do 600.000 dinara. Osim činjenice da se država na taj način dobrovoljno odrekla prihoda od sudske overe, uvođenjem ovog instituta i davanjem isključive nadležnosti na sastavljanje i overu ugovora javnim beležnicima država je izazvala gnev advokata, zbog čega je domaće pravosuđe praktično u blokadi od septembra. Jasno je da će, kao i u slučaju privatnih izvršitelja, i kod notara postojati velika mogućnost zloupotrebe, pa će za funkcionisanje ove dve privatne pravosudne grane biti neophodno obezbeiti niz kontrolnih tela, koja će se verovatno finansirati iz državnog budžeta.\nS druge strane, zaposleni u pravosuđu su skretali pažnju aktuelnoj vlasti na zastoj u radu nastao s novom reformom, ali i na problem nedovoljne zaštite radnika i radnica na radnim mestima. Predlagali su osnivanje radnih sudova, ili barem organizovanje specijalizovanih sudskih veća za radne sporove, dok je Vlada Srbije od početka svog mandata aktivno radila na smanjivanju svih socijalnih prava i ujedno izglasala novi Zakon o radu, koji je prava radništva drastično smanjio. Broj nagomilanih radnih sporova jedan je od najvećih problema s kojim se suočava sudstvo u Srbiji. To je po rečima Biserke Živanović, sudije Apelacionog suda, posledica nedovoljnog broja sudija, ali i dokaz poremećaja u oblasti zaštite rada. Od početka godine sudovi su imali 40.000 sporova iz oblasti radnog zakonodavstva, od kojih je u osnovnim sudovima 10.140 starijih od dve godine. Ako na ovo dodamo još činjenicu da je novim Zakonom o radu propisano da se u slučaju otkaza bez pravnog osnova zaposlenom vraća naknada štete u visini od najviše osamnaest mesečnih zarada ukoliko ne zahteva da se vrati na rad, a da radni sporovi očigledno traju duže od dve godine, prirodno je da nam se nameće sumnja u namere reformatora, ili nešto nismo dobro razumeli?! Koliko radnika i radnica u Srbiji danas odmah po otkazu nalazi novo zaposlenje? Ko je onda taj građanin kojeg zakonodavac ima na umu, a koji će novim reformama imati veću dostupnost pravdi i veću pravnu sigurnost?\nPo svemu sudeći, to je građanin koji želi da osigura svoj kapital i ima dovoljno novca da avansno uplati usluge izvršenja privatnim izvršiteljima. To je građanin koji redovno sklapa kupoprodajne ugovore o nepokretnosti i ima vredne stvari koje želi da ostavi na čuvanje javnom beležniku. To je građanin koji priželjkuje fleksibilne oblike zapošljavanja i ne mari za svoju materijalnu sigurnost u slučaju otkaza. To je građanin koji veruje u to da je privatno mnogo efikasnije od javnog. Taj građanin nije radnik, a kamoli tek radnica!\n1 Treba imati na umu da je nepoverenju građana u pravosudne organe u velikoj meri doprineo sam tok reformi, uključujući i sistematsko unižavanje rada zaposlenih u pravosuđu u javnosti kako bi se opravdali određeni reformski potezi.\n2 vidi: Pavešković Renata (2013) Uloga radno-pravnog sudstva u uslovima tranzicije i ekonomske krize, u: Država socijalne pravde u makazama finansijskog kapitala, Društvo sudija srbije\nKljučne reči: javni sektormere štednjesudstvo\nMarija Jakovljević\t· 08.07.2014.\nAnica Stojanović\t· 14.07.2014.


KK Pirot smenio trenera, ekipu preuzeo Socek | Pirot Info\nNaslovna VESTI Južne vesti KK Pirot smenio trenera, ekipu preuzeo Socek\nDan nakon poraza Piroćanca od kragujevačkog Radničkog, u kom je Pirot skoro sve vreme vodio, ali u finišu posustao, Upravni odbor člana Košarkaške lige Srbije sa juga odlučio je da smeni prvog trenera Marka Spasića.\nZbog rezultatski teške situacije u kojoj se klub nalazi nakon osam odigranih kola u Košarkaškoj ligi Srbije i skorom od dve pobede i šest poraza u proteklom periodu, a obzirom da predstoji niz teških utakmica u kratkom periodu, Upravni odbor je zaključio da je ovakva odluka najbolja za uspešan nastavak sezone – piše u saopštenju kluba.\nNa istoj sednici Upravnog odbora odlučeno je da se poverenje pokloni 38-godišnjem treneru Filipu Soceku iz Novog Sada.\nSocek je bivši igrač i trener Vojvodine, a bio je šegf struke i u novosadskoj Meridijani i subotičkom Spartaku.\nPrethodni tekstJoš 52 nova slučaja koronavirusa u Pčinjskom okrugu\nSledeći tekstLjubisav Orbović, predsednik SSS Srbije: Problem koji imaju bivše „prvomajke“ isti je za oko 10.000 bivših radnika velikih srpskih sistema! Razgovaraćemo u Vladi već u četvrtak,19.novembra


DVD-P707BS - Portabl DVD player: Portabl DVD DivX playeri: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: DVD-P707BS - Portabl DVD player\nOpis proizvoda: DVD-P707BS - Portabl DVD player\nDVD, DivX, CD i MP3 player u avionu, vozu, autobusu ili automobilu. Kompaktno dizajniran, lagan i pouzdan player koji čita bukvalno sve. Diskovi se ubacuju sa gornje strane kao kod klasičnog diskmena, ekran ima dijagonalu dužine 7 inča ili 17.78 cm, rezolucija 336,960 piksela (480 x 234 x 3RGB). DVD-P707BS DVD - DivX player poseduje bukvalno sve funkcije koje očekujete od jednog multimedijalnog playera, za lakše korišćenje tu je i daljinski upravljač. Player dolazi sa USB ulazom i slotom za SD kartice tako da filmove možete reprodukovati i sa ovih medija.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 3703\nSifra 3703, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 3703, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com