Rihanna dokazuje da su naočare glavni deo stajlinga - Harper‘s Bazaar\nRihanna dokazuje da su naočare glavni deo stajlinga\nPevačicu smo do sada viđali u raznoraznim stajlinzima.\nStajling ne mora da čine samo elegantne i ženstvene stvari. Dobro možete izgledati i u trenerci i širokom duksu, samo ako znate kako takav stil da iznesete. Rihannu smo navikli da viđamo u različitim kombinacijama i stilovima, jer ih menja kao i frizure i boju kose – skoro svake nedelje.\nOd uskih haljina i visokih štikli, do trenerke i papuča, Rihanna nas svaki put oduševi njenim izborom i smelošću. Nedavno je viđena na aerodromu u potpuno opuštenom stajlingu, kako bez mnogo brige izlazi pred fotografe koji su je tu čekali. U Virgil Abloh trenerci, rancem sa military dezenom, crnim kačketom, Fenty x Puma krznenim papučama i glomaznim belim naočarima, pevačica je izgledala vrlo moderno. Za to su najzaslužnije glomazne naočare koje su prekrile veći deo njenog lica, ali i dodale neverovatnu čar njenom stajlingu.\nU drugom stajlingu koji je finiširala istim naočarima za sunce\nGlomazne naočare se ponovo vraćaju u vrh trendova (iako su stalno tu i ne izlaze iz već duži period) i možemo sa pravom reći da one čitav naš stajling mogu učiniti mnogo drugačijim i glamuroznijim, pa čak i kada smo u ležernom “putnom” izdanju. Poput Rihanne, izaberite velike naočare sa neutralnim, belim ramom i upotpunite bilo koji stajling – na plaži, u šetnji gradom, kafiću, pa i na putovanju.


Ko se na popisu bude izjašnjavao kao Vojvođanin, biće podveden pod kategoriju “regionalna pripadnost”\nGrađani koji se na popisu stanovništva budu izjašnjavali kao Vojvođani, prilikom obrade podataka biće podvedeni pod kategoriju “regionalna pripadnost”.\nTo je za Tanjug rekao direktor Republičkog zavoda za statistiku Miladin Kovačević, obrazlažući to time što “Vojvođani ne postoje kao nacija”, a prenosi portal 021.rs.\n“Svaki stanovnik Srbije slobodan je da se, prilikom popisa, o svojoj nacionalnoj pripadnosti izjasni prema sopstvenoj želji, a popisivač je dužan da to verno prenese u popisnicu i da slovima upiše onako kako je građanin rekao”, kazao je Kovačević.\nNa ovaj način Kovačević je odgovorio na napore vojvođanskih stranaka, Vojvođanske partije i Lige socijaldemokrata Vojvodine, da se omogući građanima da se na popisu izjasne kao Vojvođani. Oni su o tome razgovarali sa ministarkom za ljudska prava i dijalog Gordanom Čomić, što je podiglo prašinu u javnosti.\nPojedine desne stranke su zatražile ostavku Gordane Čomić, a ona je odgovorila da zakon o popisu garantuje manjinama pravo na izjašnjavanje o njihovom jeziku, pravo na učešće popisivača iz njihove zajednice i sva prava koja Zakon o popisu inače garantuje svim građanima.\nKovačević je rekao da ga ne zanima inicijativa “vojvođanskih stranaka, Gordane Čomić, Saveta Evrope i ostalih”.\n“U svom radu vodimo se Međunarodnim preporukama UN za popis stanovništva i preporukama Eurostata”, zaključio je on.\nUpišite tekst * × 3 = three


Nastavljen Dakar maratonskom etapom od 727 km | www.subotica.info - Dešavanja, najave, intervju, sve o Subotici\nPočetna » Sport » Nastavljen Dakar maratonskom etapom od 727 km\nNed, 14.01.2018 - 01:15 -- dejan.vukovic\nU generalnom plasmanu vodi Van Beveren na Yamahi a slede ga dva vozača na Hondi, Benavides koji zaostaje nešto više od 3 minuta i Bort Barede sa zaostatkom od 4:45 minuta. Sagmajster nakon sedam etapa zauzima 90 poziciju.\nSutra se vozi 8 etapa od Uzuni do Tupize u Boliviji koja je takođe maratonska pošto je specijal dužine 498 kilometara u okviru koje će se takmičari suočiti sa peskom na nadmorskoj visini od 3500 metara.\nPost date: Ned, 21.01.2018 - 11:16\nPost date: Sub, 20.01.2018 - 10:12\nPost date: Čet, 18.01.2018 - 00:04\nPost date: Pon, 15.01.2018 - 23:11\nPost date: Čet, 11.01.2018 - 07:19


Muslimanske rezolucije – svjedočanstvo o podvigu i hrabrosti | Muslimani | Al Jazeera\nRezolucije su bile glas bošnjačkih elita protiv ustaških zločina nad Srbima, Jevrejima i Romima te predstavljaju važan segment bosanskohercegovačke prošlosti.\n'Muslimanske rezolucije' su univerzalna poruka svima kako se u vremenu zla, razaranja, ubijanja i beščašća odgovara tom zlu odgovornošću, brigom i zaštitom drugog i slabijeg (Arhiva)\nOve godine navršava se 80. godišnjica objavljivanja “Muslimanskih rezolucija” kojima su bošnjačke elite osudile i ogradile se od ustaške zločinačke politike na početku Drugog svjetskog rata.\nTim povodom, Institut za islamsku tradiciju Bošnjaka je 2020. godine u saradnji sa Centrom za islam u savremenom svijetu (CICW) počeo naučno-istraživački projekat sa ciljem pronalaska i prevođenja “Muslimanskih rezolucija” na engleski jezik, kako bi ovaj važan segment bosanskohercegovačke prošlosti učinili dostupnim međunarodnoj akademskoj zajednici.\nO važnosti “Muslimanskih rezolucija” osamdeset godina od njihovog objavljivanja dr. Ferid Dautović, direktor Institut za islamsku tradiciju Bošnjaka, ističe da su one bile glas bošnjačkih elita protiv ustaških zločina nad Srbima, Jevrejima i Romima.\n“Bile su značajne u trenutku kada su objavljene, ali danas nakon 80 godina od objavljivanja one su još značajnije. Kada analiziramo bošnjačku historiju vidimo na čijoj su strani bili Bošnjaci zajedno sa svojim predstavnicima, elitom iz vjerskih ali i svjetovnih krugova. Njihova javna osuda ustaške politike, bio je historijski podvig i izražena hrabrost u kontekstu i vremenu u kojem su objavljene. U vremenu kada se po cijeloj Evropi širio fašizam, ovo je bio jedan od rijetkih primjera javne osude fašizma, osuđujući i ograđujući se od svih zločina nad ‘nepoželjnim’ u NDH”, smatra Dautović.\n“Muslimanske rezolucije” možemo posmatrati u kontekstu u kojem su se desile, ali i kroz današnju percepciju društvenih procesa u Evropi i svijetu koji često podsjećaju na period uoči Drugog svjetskog rata.\n“Današnji pogled na ‘Muslimanske rezolucije’ mora se staviti u kontekst trenutka kada su donešene. One zasigurno mogu da budu primjer, paradigma, univerzalna poruka svima kako se u vremenu zla, razaranja, ubijanja i beščašća odgovara tom zlu odgovornošću, brigom i zaštitom drugog i slabijeg”, pojašnjava Dautović.\nPutokaz za suprotstavljanje zlu\nIz Rezolucija, nastavlja, “crpimo poruku da se svako ugnjetavanje i gaženje ljudskih prava, u ma kojem vremenu, mora jasno i bezrezervno osuditi i da se ljudi ne smiju ni na koji način proganjati, ponižavati zbog razlika u boji kože, rase, spola, jezika i vjere”.\n“Rezolucije su Bošnjacima putokaz kako se svakom zlu valja suprotstaviti i pokazivati uvijek ljudsko lice, vjerničko lice po kome je svaki čovjek Božije stvorenje i brat po praocu Ademu”, dodaje.\nPublikacija sadrži integralne prijevode svih poznatih ‘Muslimanskih rezolucija’ (Institut za islamsku tradiciju Bošnjaka)\n“Muslimanske rezolucije” su jedan od primjera antifašističke borbe koja nije u isto vrijeme i prokomunistička zbog čega je u Jugoslaviji prešućivan njihov značaj.\n“Isticanje antifašizma danas je postalo trend o kojem govore svi pa čak i oni koji su najmanje pozvani na to. Možemo vidjeti otvorene fašiste kako se javno deklarišu kao antifašisti, a na drugoj strani podržavaju zločine i represiju nad pojedinim grupama ili narodima. Stoga Bošnjaci trebaju glasnije govoriti o svome antifašizmu i kroz rezolucije i u tom smislu ne trebaju obraćati pažnju na one koji prisvajaju antifašističku borbu, niti one koji osporavaju značaj rezolucija kao ‘krika slobode u opkoljenoj Evropi’. Važno je javno i nedvosmisleno uvijek ukazivati na nepravdu kako je to rezolucijama bošnjačka elita, vjerska i svjetovna, uradila prije osamdeset godina”, zaključuje Dautović.\nRezolucije građanske hrabrosti\nDr. Safet Bandžović u svojoj knjizi Bošnjaci i antifašizam: ratni realizam i odjek rezolucija građanske hrabrosti pojašnjava vezu između muslimanskih predvodnika i djelovanja Narodno-oslobodilačkog pokreta.\n“Nakon ‘Prijedorske’ i ‘Sarajevske’ uslijedilo je potpisivanje ‘Mostarske rezolucije’ 21. oktobra. Pri donošenju ove rezolucije došlo je do koincidentnog djelovanja članova Komunističke partije i rodoljuba Mostara. Iz tih bošnjačkih krugova, koji su donijeli ‘Mostarsku rezoluciju’, po direktivi Džemala Bijedića, sekretara Mjesnog komiteta u Mostaru, obrazovan je aktiv Bošnjaka, koji je izdavao letke, intervenirao za uhapšene itd.”\nAntifašističko opredjeljenje muslimanske uleme tokom Drugog svjetskog rata kasnije je bilo i određena referenca, što se najbolje vidi i kroz primjer Ibrahima Fejića, jednog od potpisnika “Mostarske rezolucije”, koji je nakon rata imenovan za reisu-l-ulemu.\nGodine 2019. je El-Kalem, izdavački centra Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini izdao publikaciju Nasuprot zlu: muslimanske rezolucije 1941; zajednička izjava 2015. kojom su u jednoj knjizi objedinjene rezolucije protiv ustaških zločina i izjava bošnjačkih predstavnika protiv terorizma i ekstremizma.\nU navedenoj publikaciji dr. Enes Karić piše da osporavanja i “glasna prešućivanja” historijskog značaja nekog događaja mogu pouzdanije potvrđivati njegovu važnosti nego li njena najglasnija proklamiranja.\n“Pojava ‘Muslimanskih rezolucija’ iz 1941. godine u Bosni i Hercegovini je bez sumnje historijski događaj. Historijska važnost tog događaja, ili povezanog niza istih događaja, jasno se pokazuje u njegovoj izuzetnosti za vrijeme i prilike u kojima se zbio i u žestokoj osudi i prijetnjama potpisnicima rezolucija od strane zastupnika vladajućeg poretka, ali i u nastojanjima da se prikriju, ospore ili umanje značenja i učinci rezolucija od strane onih koje su opći ljudski i njihovi posebni razlozi obavezivali da priznaju historijsku vrijednost rezolucija i pozitivno reagiraju na njihove pozitivne pozive i efekte”, pojašnjava Karić.\nŠta je sa književnošću bengalija i urdua, jezika kojim danas govore stotine miliona muslimana; za Nobelov komitet književnost tih jezika nema vrijednosti, neinteresantna je, nevidljiva, nepostojeća.


Online na ExpoOnline.rs\nU prvoj polovini ove godine Novosadski sajam će i dalje organizovati online priredbe i događaje, na dvojezičnoj, srpsko-engleskoj platformi expoonline.rs koja je kreirana kao novi prostor delovanja i višestrukog povezivanja kompanija, institucija i pojedinaca.\nKako bi bio nastavljen kontinuitet održavanja Sajma knjiga, od 24. do 26. marta biće održani “Dani Laze Kostića“, najznačajnija manifestacija te priredbe.\nOve godine, u online izdanju, „Dane Laze Kostića“ će obeležiti susreti izdavača, pisaca, kritičara i publike, uz programe i promocije koji popularišu književnosti.\nSvi izdavači, učesnici bar jednog Sajma knjiga održanog u poslednje tri godine (2018 – 2020), mogu da konkurišu za Nagradu „Laza Kostić“, „Izdavački poduhvat godine“ i Najbolju knjigu u oblasti književnosti za decu. Konkurs je otvoren i pozivamo Vas da prijavite izdanja domaćih autora, objavljena posle Sajma u 2020.\nU istom terminu biće održan i Međunarodni sajam obrazovanja PUTOKAZI.\nZa posetu koja se ne naplaćuje, nije neophodna registracija.\n"Dane Laze Kostića" i Sajam obrazovanja podržavaju:\nIzdavači koji su poslali knjige na konkurs i na taj način podržali Novosadski sajam i manifestaciju "Dani Laze Kostića"\nKulturni centar Vojvodine\nPrijava - Prijava za nagrade Sajma knjiga (rsd)


U Vladi Federacije BiH sastanak o suzbijanju širenja koronavirusa | Vlada Županije Posavske\nZbog povećanog broj oboljelih od COVID-a – 19 u Federaciji BiH, te zbog činjenice postojojanja tendencija rasta, predsjednik Vlade Federacije BiH Fadil Novalić je jučer (10.08.) sazvao hitan sastanak u sjedištu Vlade Federacije BiH u Sarajevu. Na sastanak su bili predstavnici svih deset županijskih vlada u Federaciji BiH, predsjedavajući oba doma Parlamenta FBiH, te čelnici Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva, kao i federalnih uprava policije, inspekcije i civilne zaštite.\nPremijer Federacije BiH Fadil Novalić rekao je da je na sastanku s predstavnicima županija dogovoreno da Vlada FBiH preuzme na sebe komunikaciju s javnošću o opasnosti koju predstavlja koronavirus, te da će sve bolnice biti aktivirane kao izolatoriji. Dogovoreno je i da se u županijama u skladu sa epidemiološkom situacijom donose mjere za suzbijanje širenja zaraze.\n-Radi se o opasnoj bolesti koja pogađa i mlađu populaciju, što imamo priliku vidjeti u posljednje vrijeme, a problem je što je zdravstveni sistem na granici kapaciteta – rekao je federalni premijer.\nNaveo je da će biti uspostavljena jedinstvena baza podataka o epidemiološkoj situaciji za čitavu Federaciju i precizirao da je danas, dva i po mjeseca nakon ukidanja stanja nesreće u FBiH, broj zaraženih osam puta veći, nego u dva i po mjeseca kada je to stanje bilo na snazi. U prva dva i po mjeseca borbe s koronavirusom usvajali smo mjere koje su broj zaraženih svele na 87, ali se dogodilo “smrzavanje” privrede i više nismo mogli dopustiti da se takvo stanje nastavi – naglasio je Novalić.\nPomoćnik federalnog ministra zdravstva Goran Čerkez rekao je da situacija s koronavirusom više nije kriza, već da mi sada živimo s tim virusom, te da moramo naučiti da štitimo sebe i druge. Naglasio je da trenutno najviše oboljevaju osobe od 22 do 45 godina života. -Najveća smrtnost je među oboljelim koji su stariji od 55 godina, ali imamo sve više mladih građana koji umiru od te bolesti – naveo je Čerkez. Pojasnio je da je s predstavnicima županija dogovoreno da prate provođenje mjera koje je uvela Federacija, ali i da uvode dodatne ako to epidemiološka situacija u njihovoj županiji bude zahtijevala. Čerkez je poručio da moramo biti svjesni da se radi o izazovu kojem nisu uspjeli odgovoriti ni najveći europski zdravstveni sistemi.\nDirektor Federalne uprave za inspekcijske poslove Anis Ajdinović rekao je da će inspekcijski organi u narednom periodu pojačano raditi, iako je u protekla tri mjeseca, kao i ranije, urađen veliki posao, izvijestili su iz Vlade Federacije BiH.


Trixie: Svetleća ogrlica sa USB-om Flash Light Ring, žuta\nSvetleća ogrlica sa USB-om Flash Light Ring, žuta XS-S PW12690\nSvetleća ogrlica sa USB-om Flash Light Ring, žuta M-L PW12691\nSvetleća ogrlica sa USB-om Flash Light Ring, žuta L-XL PW12692\nOgrlica za pse, u vidu svetlećeg prstena, napravljena je od plastike i najlona. Vodootporna je i potpuno podesiva, tako što je jednostavno možete iseći. Poseduje dva režima treperenja, od kojeg treperuće svetlo može svetleti približno 8 sati i kontinuirano svetlo koje može svetleti približno 5 sati. Može se puniti uz pomoć USB kabla koji je uključen u ovaj proizvod kao i mali šrafciger za podešavanje. Žute je boje i poseduje vidljivost do 500m.\nSvetleća ogrlica sa USB-om Flash Light Ring, žuta XS-S\nSvetleća ogrlica sa USB-om Flash Light Ring, žuta M-L\nSvetleća ogrlica sa USB-om Flash Light Ring, žuta L-XL\nOcenjujete proizvod:Trixie: Svetleća ogrlica sa USB-om Flash Light Ring, žuta\nPet Line: Krevet za pse Gogi\nCena: 2.660,00 din.\nRoyal Canin: Breed Nutrition Patuljasti Šnaucer Puppy, 1.5 kg\nSuva hrana za patuljaste šnaucere do 10 meseci starosti\nUravnotežena ishrana sa malo masnoće\nPotpuno prilagođena ovoj rasi\nPozitivno deluje na probavni trakt\nOdržava ravnotežu crevne flore\nPodstiče prirodnu otpornost organizma\nOblik i tekstura granule prilagođena vilici patuljastih šnaucera\nRogz: Igračka za pse Asteroidz Ball, roza


Šarmantne glumice Tamaru Dragičević i Jelenu Gavrilović, koje gledamo u serijama “Žigosani u reketu” i “Istine i laži”, spojila je jedna stvar. Obe su odlučile da se posvete svom fizičkom izgledu i dovedu ga do savršenstva, a tima i poboljšaju zdravlje.\nOčigledno da je za epitet najbolje građenih dama sa javne scene kod njih zaslužna teretana i iscrpni treninzi.\n- Trudim se da što sam starija više vodim računa o zdravlju, jer na njega ne obraćaš pažnju kada si mlad, lep i kada ti sve stoji. Polako punim 36 godina i ne mogu da kažem da imam frku od starosti. Želela bih da dostojanstveno ostarim. To je za glumicu jako važno - kaže za “Scenu” Jelena Gavrilović.\nI njena koleginica Tamara Dragičević je istog mišljenja, pa je u poslednje vreme često u teretani gde se posvetila i boksu.\n- Dok mi ne počnu neke nove probe, imam vremena za redovne treninge. Trudim se da živim zdravo i bolje se osećam - kaže Tamara.\nUprkos poslovnim angažmanima na seriji i u pozorištu, njih dve ne odustaju da se uz to i zdravo hrane.\n- Druga sezona serije “Istina i laži” je manje intenzivna u odnosu na prvu. Manje radim, ali se trudim da uprkos poslovnim obavezama sve uskladim. Moraš sebi da posvetiš vreme - kaže Jelena.\nFoto: tamaradragicevic / Instagram\nTamara je zadovoljno time kako je publika prihvatila seriju “Žigosani u reketu” gde tumači lik novinarke.\n- Do sada nisam bila u prilici da tumačim lik novinarke, tako da mi je ova uloga veliki izazov. Inače, Maja nije baš previše srećna što radi u tabloidu, ali voli svoj posao. Uvek se trudim da opravdam lik koji tumačim i da stanem iza njega - priča glumica.\n"UVEK MI TO NAPIŠE" Jelena Gavrilović pred kamerama otkrila šta joj je dečko napisao u poruci (VIDEO)


Savićević obišao Vokrijev grob u Prištini - SPORTSKI ŽURNAL\n14 oktobar, 2019 11\nSlavni fudbaler Crvene zvezde Savićević posetio je Vokrijev grob uoči gostovanja Crne Gore na stadionu u Prištiti koji nosi ime upravo po Vokriju, u okviru kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020.\nPredsednik Fudbalskog saveza Crne Gore Dejan Savićević položio je cveće na grob bivšeg predsednika Fudbalskog saveza tzv. Kosova, legende beogradskog Partizana Fadilja Vokrija.\nSavićević je izjavio da je sa Vokrijem bio dobar prijatelj, a da su se najviše zbližili kada su zajedno bili u vojsci.\nTada je, prema njegovim rečima, selektor fudbalske reprezentacije Jugoslavije Miljan Miljanić napravio sportsku četu, sastavljenu od fudbalera i reprezentativaca iz cele tadašnje države.\nDodao je da se tada stvorilo prijateljstvo koje je nastavljeno kada je tzv. Kosovo postalo član UEFA i FIFA.\n- Bio sam veoma tužan kada sam čudo da je preminuo. Mogao je još mnogo da da kosovskom fudbalu. Znam da bi bio veoma srećan zbog uspona reprezentacije Kosova, ali to je život - rekao je Savićević, prenosi „Koha Ditore”.\nSavićević je rekao da nije mogao da prisustvuje sahrani Vokrija, pa je iskoristio ovu priliku da poseti njegov grob i pokloni se. Vokrijev grob san njim je posetio aktuelni predsednik FS tzv. Kosova Agim Ademi.\nZvezdas · 14 oktobar, 2019 21:22\nMiki · 15 oktobar, 2019 00:18\nGrobar · 15 oktobar, 2019 04:34\nmoma52 · 15 oktobar, 2019 09:05\nBcs Šabac · 14 oktobar, 2019 21:46\nKos · 15 oktobar, 2019 05:06\nv1ad · 15 oktobar, 2019 07:29\ndzoni · 15 oktobar, 2019 07:35\nLabud · 15 oktobar, 2019 18:00\nBeograd · 15 oktobar, 2019 10:14\nMiodrag · 18 oktobar, 2019 16:17


Tenis Autor:Petar Milovanović16. maj. 202007:19\nNovak Djokovic; Foto: Printscreen/Youtube\nNovak: Želim da oborim rekorde koje drži Federer\nĐoković o ponudi Britanaca: Rizikovali smo i odbili pasoš\n„Sada smo u skloništu ispod stana u kom smo pričali. Ovde smo provodili svako veče tokom dve nedelje bombardovanja. Ludo je pomisliti koliko je ovde ljudi moralo da dođe i da se sakrije od opasnosti koja je pretila iz vazduha. Ostalo je isto kao pre 20 godina“, rekao je Novak.\n„Cela zgrada se ovde skrivala, tu je više od 50 stanova. Nema baš mnogo mesta, ljudi ne bi ulazili do kraja, zatvarali smo ova vraa da detonacija ili eksplozija ne nepravi štetu. Nisam ovde bio sedam, osam godina, ne sećam ovih stvari, bio sam mali. Bio sam prestavljen i nisam se osećao bezbedno, bojao sam se sledećeg trenutka, šta će biti s mojom braćom i porodicom. Prvih dana bilo je patnje, suza, straha, a kasnije su ljudi počeli da pevaju, igraju karte, shvatili su da je to realnost“, izjavio je Novak Đoković.\nBombardovanjebombardovanje 1999.JugoslavijaNATO agresijaNATO bombeNovak ĐokovićSrpski teniser


SME LI TRAMP PRED IZBORE DA SE IGRA VATROM? Ruske cevi na dnu Baltičkog mora jače od američkih sankcija | WebTribune\nHome SPEKTAR SME LI TRAMP PRED IZBORE DA SE IGRA VATROM? Ruske cevi na dnu Baltičkog mora jače od američkih sankcija\nPosted date: август 02, 2019 In: SPEKTAR\nMogu li nove američke sankcije da zaustave „Severni tok 2“ — pitanje je koje se nametnulo nakon što je Komitet Senata SAD za međunarodne poslove odobrio uvođenje sankcija kompanijama i licima koje učestvuju u izgradnji „Severnog toka 2“.\nInicijativa predviđa uvođenje sankcija licima i kompanijama koje prodaju ili iznajmljuju brodove za izgradnju „Severnog toka 2“, kao i onima koji pružaju finansijsku i tehničku pomoć ili osiguravaju takve brodove. Zakon će sada biti poslat gornjem domu Kongresa, ali da bi stupio na snagu, potrebno je da ga prvo usvoji Predstavnički dom, a nakon toga i da ga potpiše predsednik SAD Donald Tramp.\nMeđu mogućim merama pominje se zabrana američkim bankama da učesnicima projekta daju zajmove i kredite u vrednosti većoj od 10 miliona dolara, kao i odbijanje izdavanja izvoznih dozvola ili zabrana plaćanja u zoni američke jurisdikcije.\nNesuglasice između republikanaca i demokrata\nMeđutim, ruski eksperti ocenjuju da je pojava rizika za realizaciju projekata „Severni tok 2“ i „Turski tok“ zbog mogućeg uvođenja američkih sankcija malo verovatna. Jedini negativni efekat za ruske projekte koji bi mogao da nastane u slučaju uvođenja američkih sankcija jeste pomeranje rokova za puštanje u rad gasovoda „Severni tok 2“. Ipak, malo ko veruje da će i do toga doći.\n„Senatori kombinuju lepo i korisno. U SAD postoje velike nesuglasice između demokrata i republikanaca, ali u jednome su oni slični, a to je da bi Rusiji trebalo pokazati njeno mesto. U SAD je uvek postojao konsolidovani negativan stav prema ’Severnom toku 2‘ i u ovom slučaju vidimo kako Amerika koristi sankcionu politiku protiv Rusije kao protiv svog rivala u borbi za energetsko tržište EU. Ni u kakvim međunarodnim instancama se takvo sankcionisanje ne praktikuje. Jasno je da postoji biznis i da postoje sankcije, i da to ne treba mešati. Tim pre, teško je zamisliti da bi bilo koji međunarodni organ mogao da zabrani Sjedinjenim Državama da nameću antiruske sankcije, polazeći od neophodnosti zaštite poslovnih interesa SAD“, kaže za Sputnjik ruski ekspert Stanislav Bišok.\nOčekuje se da će prve količine gasa preko gasovoda „Severni tok 2“ biti isporučene do ponoći 31. decembra ove godine. Takvu procenu dao je Rajner Zele, direktor austrijske kompanije OMV, koja je među investitorima projekta. Prema njegovim rečima, 70 odsto gasovoda već je položeno na dno Baltičkog mora i ne očekuje se odlaganje projekta. On je podsetio da je za projekat samo ostalo da se dobije građevinska dozvola od Danske, ali ne očekuje da će to prouzrokovati kašnjenja.\nRanije je predstavnik upravnog odbora „Gasproma“ Viktor Zubkov rekao da ruska strana očekuje da će Kopenhagen dati saglasnost za izgradnju „Severnog toka 2“ u oktobru. Pritom, realni rok za postavljanje cevi na danskom delu rute trajaće najviše pet nedelja.\nU ruskoj Državnoj dumi su uvereni da rokovi neće biti probijeni pod uticajem bilo kog trećeg faktora, s obzirom na to da su evropske zemlje direktno zainteresovane za ovaj gasovod. Evropljanima su potrebni energenti po prihvatljivim cenama da bi razvijali svoju ekonomiju, koja je u padu.\nMeđutim, očekuje se da će Amerikanci nastaviti sa svojim insinuacijama da će Rusija ovaj gasovod koristiti za ucenjivanje Evrope i pričama o tome da će „Severni tok 2“ učiniti Evropu taocem Rusije, samo kako bi potisnuli Rusiju i na evropsko tržište progurali skuplji američki gas.\nRanije je američki predsednik Donald Tramp saopštio da bi mogle biti uvedene restriktivne mere protiv učesnika ovog energetskog projekta. On je kritikovao Nemačku zbog kupovine ruskog gasa. Prema njegovim rečima, Vašington „štiti“ Berlin od Moskve, pokušavajući da zaustavi izgradnju „Severnog toka 2“. On je istakao da Rusija „dobija milijarde od Nemačke“ i da bi, po njegovom mišljenju, kupovina američkog prirodnog tečnog gasa mogla da bude „pravi izlaz“ iz nastale situacije.\nIpak, američki mediji navode da je senator Rend Pol, koga nazivaju „prijateljem“ Donalda Trampa, pokušao da odloži razmatranje zakona o sankcijama protiv „Severnog toka 2“, s obzirom na to da ova inicijativa može ozbiljno da iskomplikuje odnose između Vašingtona i njegovih evropskih saveznika, jer vodeće energetske kompanije iz EU učestvuju u izgradnji gasovoda.\nBela kuća takođe nije spremna da zaoštri odnose sa Evropljanima zbog ruskog gasa, kažu politikolozi, a Brisel nema nameru da odustane od projekta koji doprinosi jačanju energetske bezbednosti Unije.\nPol je pozvao američki Komitet da preispita svoj pristup i utvrdi da li sankcije protiv saveznika NATO-a i neutralnih strana mogu da imaju bar neku efikasnost kao strategiju suprotstavljanja Rusiji. On je upozorio da će Amerika, ako nastavi da postavlja crvene linije i preti svojim prijateljima kao protivnicima, ostati sa malo prijatelja.\nPol je ukazao na to da nacrt zakona, koji je predložen u maju i koji predviđa uvođenje sankcija izvođačima radova i kompanijama uključenim u projekat, ima mnogo propusta. Pre svega, inicijativa ne navodi protiv koga se mogu tačno uvesti restriktivne mere. O tome mora da odlučuje izvršna vlast, što, po mišljenju senatora, krši ustavna ovlašćenja Kongresa.\nPogoršanje odnosa Nemačke i SAD\nDrugi problem, sa njegove tačke gledišta, jeste taj što se na udaru sankcija neće naći samo Rusi, nego i evropske kompanije iz Švajcarske, Italije, Francuske, Nemačke, Austrije, Holandije, Švedske i Italije. Senator podseća da podvodni deo gasovoda ugrađuje švajcarska kompanija koja radi u SAD, kao i italijanska kompanija sa sedištem u Hjustonu.\nAnalitička kompanija „Stratfor“ ocenjuje da će biti problematično zaustaviti projekat, koji je skoro 70 odsto već izgrađen. Zato će restriktivne mere pogoršati ionako teške odnose Vašingtona i Berlina.\nIako su američke sankcije tehnički još uvek u stanju da zaustave sprovođenje preostalih 30 odsto projekta, njihovo uvođenje ugroziće bliske i strateški važne odnose sa Nemačkom.\nSa ovim stanovištem se slažu i ruski eksperti, koji ističu da za evropske kompanije ovaj projekat nije samo pitanje finansijske dobiti, već pitanje energetske bezbednosti i pitanje budućnosti.\nŠanse za uvođenje sankcija učesnicima „Severnog toka 2“ ozbiljno umanjuje i aktuelni trgovinski rat između SAD i Kine, kao i situacija na Bliskom istoku. Drugim rečima, nije razuman potez da se pred izbore 2020. godine otvara dodatni front sa EU po pitanju gasa. Zbog svega toga su ruski eksperti gotovo sigurni da sankcije neće biti uvedene, jer bi to bio udar na američke saveznike, a „udariti na saveznike moguće je samo jednom, posle toga oni više neće biti saveznici“.\nProjekat „Severni tok 2“ predviđa izgradnju gasovoda s ukupnim kapacitetom od 55 milijardi prostornih metara gasa godišnje, od obale Rusije preko Baltičkog mora do Nemačke, a nosilac projekta je ruska državna energetska kompanija „Gasprom“. Vrednost projekta je oko 9,5 milijardi evra. Osim „Gasproma“, u njegovoj realizaciji učestvuje pet zapadnoevropskih energetskih kompanija – „Anži“, OMV, „Šel“, „Uniper“ i „Vinteršel“. Učešće u finansiranju svakog od njih je 10 odsto.


Javna rasprava o predlogu strategije zaštite od radona s akcionim planom za period 2019-2023. godine – Ekološki pokret Ozon\nJavna rasprava o predlogu strategije zaštite od radona s akcionim planom za period 2019-2023. godine Reviewed by Momizat on jun 20 . Ministarstvo održivog razvoja i turizma, u skladu sa Uredbom o postupku i načinu sprovođenja javne rasprave u pripremi zakona (“Službeni list Crne Gore”, broj 1 Ministarstvo održivog razvoja i turizma, u skladu sa Uredbom o postupku i načinu sprovođenja javne rasprave u pripremi zakona (“Službeni list Crne Gore”, broj 1 Rating: 0\nYou Are Here: Home » Arhus Info Centar » Javna rasprava o predlogu strategije zaštite od radona s akcionim planom za period 2019-2023. godine\nPosted by: aleksandar Posted date: jun 20, 2018 In: Arhus Info Centar, Javne rasprave, Slajdovi, Vijesti | comment : 0\nO PREDLOGU STRATEGIJE ZAŠTITE OD RADONA S AKCIONIM PLANOM ZA PERIOD 2019-2023. GODINE\n1. Javna rasprava će trajati do 28. jula 2018. godine.\n- postavljanjem Predloga strategije zaštite od radona s Akcionim planom za period 2019-2023. godine na internet stranici Ministarstva održivog razvoja turizma http://www.mrt.gov.me/rubrike/javna_rasprava,\n- postavljanjem Predloga strategije zaštite od radona s Akcionim planom za period 2019-2023. godine na portal e-Uprave https://www.euprava.me/eparticipacija/lista-javnih-rasprava,\n- postavljanjem Predloga strategije zaštite od radona s Akcionim planom za period 2019-2023. godine na internet stranici Arhus centara Podgorica i Berane www.arhus-centri.org.me i Arhus centra Nikšić www.ozon.org.me .\n- u formi tribine koja će biti održana u srijedu 25. jula 2018. godine u multimedijalnoj sali na prizemlju Ministarstva održivog razvoja i turizma, sa početkom u 10:00 h.\n3. Pozivaju se građani, stručne i naučne institucije, državni organi, strukovna udruženja, nevladine organizacije, mediji i druge zainteresovane organizacije i zajednice da se uključe u javnu raspravu i daju svoje prijedloge, primjedbe i sugestije na tekst Predloga strategije zaštite od radona s Akcionim planom za period 2019-2023. godine.\n4. Zainteresovani subjekti mogu svoje komentare, mišljenja, primjedbe i sugestije dostaviti u pisanoj ili elektronskoj formi do 17. jula tekuće godine Ministarstvu održivog razvoja i turizma na sljedeći način:\n na e-mail adresu Ministarstva održivog razvoja i turizma javna.rasprava@mrt.gov.me\n na portalu E-Uprave ili\n preko arhive Ministarstva na adresu:Ministarstvo održivog razvoja i turizma,\n(sa naznakom “Javna rasprava –Predloga strategije zaštite od radona s Akcionim planom za period 2019-2023. godine“).\nKontakt osoba za koordinaciju konsultacija je rukovoditeljka Direkcije za zaštitu vazduha i zaštitu od buke u životnoj sredini u Direktoratu za životnu sredinu, Tel: +382 20 446 235, Fax: +382 20 446 215, E-mail: tamara.djurovic@mrt.gov.me .\nSTRATEGIJA RADON SA AKCIONIM PLANOM\nTotal Visit: 2707939


Pravo intelektualne svojine, Beograd, Srbija | Advokatska kancelarija MJB\nOsim u Srbiji, MJB se bavi zaštitom intelektualne svojine širom regiona (u Sloveniji, Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Kosovu, Albaniji i Makedoniji), u saradnji sa lokalnim korespondentima.\nMJB poseduje značajno iskustvo u predmetima koji se tiču povreda žiga i patenta, uključujući i postupke zaštite prava intelektulane svojine na granici. Naši advokati uspešno savetuju i zastupaju klijente u postupcima iz oblasti autorskog prava i srodnih prava. MJB takođe savetuje i zastupa klijente u predmetima zaštite i licenciranja softvera, kаo i u sudskim postupcimа koji se tiču prаvа nа softver.\nMJB je redovni autor članaka u publikacijama World Trademark Review i Katzarov’s Manual on Industrial Property.


Trebalo bi da se uradi tzv. 'Reset nivoa mastila' pošto je refilovan kertridž. Probaj sledeće:1. Isključiti printer (klik na "Power" dugme). 2. Pritisnuti "Stop/Reset" dugme (crveni krug u trouglu), a zatim uključiti printer na "Power" dugme. 3. Držati "Power" dugme a pustiti "Stop/Reset" dugme. 4. Ne puštajući "Power" dugme, dupli klik na "Stop/Reset" a onda pustiti oba dugmeta.\n6. Jedan klik na "Power" dugme kako bi potvrdili izvedenu akciju, tj.'reset counter absorbera'. Da deaktivirate "Power" dugme kliknite još jednom.Ova metoda resetovanja se može koristiti kod sledećih tipova printera: Canon MP140, MP160, MP180, MP210, MP220, MP460, MP470, MP500, MP510, MP530, MP600, MP610, MP800, MP820, MP810, MP830, MP960, MP970.\nOriginal postavio DekiM Mislim da nisi dobro odradio.\nPoslednji put ažurirao/la ljubafmagain : 06.03.2009. u 12:06\nOriginal postavio loznicanin Imam štampač Canon pixma 140 Danas sam prvi put punio ketridz kolor.A lampica i dalje gori a na nivou boje pokazuje isto ko pre.Moželi se kako ovo rešiti.\nuzmes ketridz u lewu ruku stavis ga na sto,uzmes chekic u desnu ruku i iz sve snage pocnes da udaras ketridz..radi 100% Odgovorite sa citatom\nAutor cojka u forumu Saveti\nPoslednja poruka: 25.03.2013., 11:35


Grad spremno dočekuje predstojeću zimu | NSU\nNaslovna Istaknuto Grad spremno dočekuje predstojeću zimu\nČlan Gradskog veća za saobraćaj i puteve Aleksandar Кravić, član Gradskog veća za komunalne poslove Zdravko Jelušić i pomoćnik gradonačelnika Novog Sada Vladimir Stojković prisustvovali su smotri mehanizacije i oceni pripremljenosti javno-komunalnih preduzeća za obavljanje poslova iz Programa rada zimske službe. Članovi Štaba zimske službe Grada Novog Sada obišli su punktove Zimske službe JКP “Parking servis”, JКP “Gradsko zelenilo”, JКP “Čistoća” i JКP “Put”.\nČlan Gradskog veća za saobraćaj i puteve Aleksandar Кravić je naglasio da su sva javno-komunalna preduzeća u potpunosti spremna za rad u predstojećim zimskim uslovima i da će sve zimske službe u gradu adekvatno funkcionisati i u ovoj sezoni.\n“Кao i prethodnih godina, mehanizacija za čišćenje snega je proširena i obogaćena novim vozilima i mašinama, što bitno doprinosi efikasnosti rada zimske službe koja u Novom Sadu inače odlično funkcioniše svake sezone. JКP ‘Zelenilo’ je kupilo novi utovarivač, JКP ‘Čistoća’ je kupila nekoliko novih mašina, a takođe i JКP ‘Put'”, rekao je Aleksandar Кravić i dodao da je Grad Novi Sad ulažući u novu mehanizaciju stvorio uslove da svake godine još spremnije dočekuje zimu.\nDirektor JКP “Čistoća” Vladimir Zelenović je istakao da je ovo preduzeće znatno poboljšalo mehanizaciju nabavkom novih mašina.\n“Bogatiji smo za mini utovarivač, dva nova traktora sa posipačem soli i daskom za čišćenje snega, jednim multifunkcionalnim vozilom sa posipačem soli, jednom kombinovanom mašinom, kao i za dva kamiona za odvoženje snega iz centra grada. Takođe smo obnovili žute kugle koje služe za skladištenje soli u blizini raskrsnica”, rekao je Vladimir Zelenović i dodao da ovo preduzeće raspolaže i sa adekvatnom radnom snagom raspoređenom u tri smene.\nŠef Zimske službe JКP “Put” Gojko Etinski je rekao da je od 1. novembra počelo redovno dežurstvo zimske službe koje će trajati sve do 1. aprila 2021. godine.\n“Trenutno je dežurstvo u nultom stepenu, samo noću, sa dva vozila, a od 1. decembra počinje dežurstvo u prvom stepenu kada se aktivara sva mehanizacija za čišćenje snega. Tada će biti uključeno 25 vozila sa posipačima soli. Zimska služba raspolaže sa 38 vozila i građevinskih mašina koje će čistiti grad. U slučaju vanredne situacije broj vozila može biti povećan. Od danas se primenjuje režim saobraćaja u zimskim uslovima, pa je u skladu sa tim postavljena adekvatna saobraćajna signalizacija na putevima. Apelujemo na vozače da budu pažljiviji u saobraćaju u ranim jutarnjim satima, pogotovo na mostovima, koji će bez obzira na temperature biti posipani tečnim rastvorima na kritičnim deonicama”, naglasio je Gojko Etinski.


Uploaded by Mirnes Hozbo\nProizvodnja čokolade (proces proizvodnje čokolade)\nsaveSave PROIZVODNJA ČOKOLADE For Later\nPROIZVODNJA OKOLADE Proces proizvodnje okolade karakteriu: 1. 2. 3. 4. 5.\nMeanje sastojaka okolade Rafinisanje okolade Koniranje okoladne mase Temperiranje i uvanje Oblikovanje\nRezultat svega je glatka tekstura proizvoda koja se smatra poeljnom u konditorskim proizvodima i uklanjanje oralnog oseaja zrnastosti. 3.1 Meanje sastojaka okolade Meanje sastojaka okolade je operacija koja koristi kombinaciju vreme temperatura u kontinualnim ili arnim mealicama za dobijanje konstantne konzistencije. Kontinualno meanje koriste veliki proizvoai okolade koristei automatizovane plastikatore, pravei pomalo tvrdu teksturu i plastinu konzistenciju. Kod arnog meanja, okolada koja sadri kakao pastu, eer, kakao maslac, mlenu mast i mleko u prahu (zavisi od vrste proizvoda) se temeljno mea 12-15 min na 40-50C. 3.2 Rafinisanje okolade Za dobijanje glatke teksture okoladno konditorskih proizvoda veoma je vaan proces rafinisanja. Koristei kombinaciju rafinera sa dva do pet valjaka dobija se meavina eera i kakao paste, sa sadrajem od 8-24% ukupne masti, sa veinom estica veliine manjim od 30 m. Veliina estica utie na senzorna i reoloka svojstva. Rafiner sa pet valjaka sastoji se od vertikalnog niza etiri uplja cilindra, ija se temperatura kontrolie temperaturom vode koja protie kroz unutranjost cilindra, koji su spojeni pomou hidraulinog pritiska. Tanak sloj okolade privlae sve bre valjci, putujui prema gore kroz rafiner dok ne budu uklonjeni noem. vrste estice, premazuju nove povrine lipidima tako da ovi postanu aktivni, upijajui arome spojeva iz kakao delova. Tekstura mlene okolade poboljava se dodatkom male koliine estica veliine do 65 m. Optimalna veliina estica za tamnu okoladu je manja od 35 m. Rafinisanje, pored toga to utie na smanjenje veliine estica i lom anglomerata, sprovodi estice kroz kontinualnu fazu premazivanja s lipidima.\nSlika 1. Dijagram proizvodnje okolade\n3.3 Koniranje Koniranje je bitan proces koji donosi razvoju viskoziteta i on je zavrna operacija u proizvodnji okolade. Ovo se vri meanjem okolade na temperaturama viim od 50C u toku nekoliko sati. U poetnim fazama, vlaga se smanjuje uklanjanjem odreenih neeljenih materija ukusa, a zatim se podstie interakcija izmeu rasprene i kontinualne faze. Koniranje podstie razvoj ukusa zbog daljeg meanja na viim temperaturama, dajui delimino karamelizovan ukus u ne-mlenim mrvicama okolade. Proces pomae smanjenju viskoziteta, smanjenju veliine estica i uklanjanju ivica estica.\nNaziv opreme, koner, potie od latinske rei ljuska, jer su stari aparati u proizvodnji okolade imali oblik ljuske. Tipian primer konera je Frissekoner u modernoj industriji okolade. Sastoji se od velikog rezervoara sa tri mikser ice, a radi operacije seenja i meanja. Vreme i temperature koniranja variraju obino: za mrvice mleka 10-16h na 49-52C, za proizvode koji sadre mleko u prahu 16-24h do 60C i za tamne okolade na 70 C i nastaviti do 82C. kada se punomasno mleko u prahu zameni obranim i masnoom maslaca, mogu da se koriste temperature do 70 C. Da bi okolada bila odgovarajueg viskoziteta, moe joj se dodati kakao maslac i lecitin na kraju koniranja da rastopi okoladu pre temperiranja. 3.4 Temperiranje Kakao maslac ima est polimorfnih oblika, pri emu su glavni , i . Oblik V, polimorf je najpogodniji oblik u dobro temperiranim okoladama, dajui sjajan izgled, dobar ugriz kontrakciju i otpornost procesu zrenja (sivljenja). Ako je okolada slabo temperirana , rezultat je forma , oblika IV, koji se brzo pretvara u oblik V. To utie na boju jer se reflektovana svetlost izgubi u nestabilnom i neorganizovanom rastu kristala. Netemperirana okolada je mekana i na moe da se efikasno oblikuje. U kakao maslacu oblici V i VI su najstabilnije forme. Oblik VI je teko generisati iako se formira kod dueg skladitenja kaljene okolade u pratnji bujanja masnoa. Oblik VI ima visoku temperaturu topljenja (36C) i kristale koji su veliki i istrajni na jeziku. Nestabilni oblik I ima taku topljenja na 17C i brzo se pretvara u oblik II koji sporije prelazi u oblike III i IV. Polimorfne forme triglicerida razlikuju se u udaljenosti izmeu lanaca masnih kiselina, uglu nagiba u odnosu na ravan lanca sa metilnom grupom i nainu na koji trigliceridi kristalizuju. Nain obrade odreuje polimorfnu formu. Masne kiseline kristalizuju u dvostrukom ili trostrukom lancu zavisno od sastava triglicerida i pozicije distribucije. Oblik IV kristalizuje u obliku duplog lanca, oblik V u trostrukom sistemu koji omoguava bolje pakovanje i bolju termodinamiku stabilnost. Nestabilne nie polimorfne forme (II i III) pretvaraju se u stabilnije forme sa viim takama topljenja, boljim karakteristikama za pakovanje i manjim volumenom. Ove promene mogu da se posmatraju u smislu ukupne kontrakcije okolade, pojavljivanje neeljenih formi od bujanja masti, po stopama zavisnim od relativne stabilnosti polimorfnih oblika i temperature. Da bi okolada bila u odgovarajuoj polimorfnoj formi, temperiranje je presudno, jer utie na konane karakteristike kvaliteta kao to su boja, tvrdoa, rukovanje i trajnost. Temperiranje podrazumeva pred-kristalizaciju malog dela triglicerida pri emu se formiraju kristalizacioni centri koji obezbeuju da preostali lipidi kristaliu u ispravnom obliku. Temperiranje ima etiri kljuna koraka: potpuno topljenje (na 50C), hlaenje do take kristalizacije (na 32C), kristalizacija (na 27C ) i pretvaranje svih nestabilnih kristala (na 29-31C). Proizvoai koji proizvode\nrune male koliine poslastica pre upotrebe ureaja za temperiranje, okoladu runo temperiraju. Ureaji koji se trenutno koriste za temperiranje sastoje se od viefaznih izmenjivaa toplote kroz koje prolazi okolada u irokom rasponu stopa, inei tekim utvrivanje optimalnih uslova. Kombinacija vremena i temperature je od izuzetne vanosti za projektovanje procesa, kontinualno temperiranje; rastopljena okolada obino se odrava na 45C, a zatim polako hladi za pokretanje rasta kristala. U toku temperiranja, temperatura se strogo kontrolie a agitacija do koje dolazi podstie stvaranje kristalizacionih centara. Kako se poveava viskozitet, okolada se ponovo pregrejava u treoj fazi da bi se spreilo ovravanje. U etvrtoj fazi kristali su sazreli. Temperiranje okolade moe da se vri komprimovanjem otopljene okolade na 150 bara. To poveava taku topljenja okolade i uzrokuje zgusnue u kristale svih polimorfnih oblika. Dobro temperirana okolada ima sledee osobine: dobar oblik, boju, sjaj, kontrakciju iz kalupa, bolju kontrolu mase, stabilan proizvod tvra je i otpornija na toplotu (manje otisaka prstiju u toku pakovanja) i dui rok trajanja. Reim temperiranja malo se razlikuje za mlene okolade u odnosu na tamne zbog uticaja molekula mlene masti na formacije kristalne reetke. Mlena okolada sadri odreeni deo mlene masti koja izaziva efekat eutektikuma. To spreava pojavu sivljenja, sniava taku topljenja, omekava teksturu i sniava temperature formiranja kristalnih centara u procesu temperiranja (oko 29,4C u odnosu na 34,5C za obinu okoladu). Ekvivalenti kakao maslaca (CBEs) i zamenjivai (CBRs) takoe mogu da nau primenu u industriji okolade. Dok su ekvivalenti kakao maslaca kompatibilni s kakao maslacem, zamenjivai, koji ne zahtevaju temperiranje, mo gu da se koriste samo ako je gotovo sav kakao maslac zamenjen. Ovi zamenjivai se tope gotovo u istom temperaturnom podruju kao i kakao maslac, ali kristaliu samo u obliku. U novije vreme, uticaj smicanja na temperiranje okolade ili kakao maslaca je prouavan u velikom broju razliitih geometrija protoka, na primjer, izmjenjiva toplote sa izgrebanom povrinom za kakao maslac i okoladu, Couette geometrija za mlenu okoladu i kakao maslac. Sistem konusa i ploa za kakao maslac, viskozimetar s paralelnim ploama za mlenu okoladu i ureaj sa spiralnim trakama za kakao maslac.


Specijaliteti srpske nacionalne kuhinje Bajina Bašta |\nSpecijaliteti srpske nacionalne kuhinje Bajina Bašta\nCrvica bb, 31250, Bajina Bašta\nRestoran domaće kuhinje Odmor na Drini posluje od 2001. godine u Bajinoj Bašti pored same reke Drine u mestu Crvica.\nUdaljeni smo 3,5km od Bajine Bašte. U našoj ponudi su specijaliteti srpske nacionalne kuhinje, a jedinstven ukus će Vas osvojiti. Poslujemo na teritoriji cele Srbije.\nPrepoznatljivi smo po specijalitetima srpske nacionalne kuhinje po povoljnim cenama. U ponudi su sveža pastrmka i karađorđeva šnicla. Gostima nudimo 10 soba i 3 apartmana sa:\ni velikom terasom sa pogledom na reku.\nNaši apartmani poseduju francuski plus jedan ili dva ležaja.\nVizija našeg rada je da klijentima omogućimo specijalitete srpske nacionalne kuhinje po povoljnim cenama. Ugledamo se na naše kolege iz sveta koji rade najbolje ovaj posao. Ipak, poštujemo sopstvenu autentičnost, jer naš koncept je unikatan.\nTrudimo se da svoje poslovanje unapredimo i razvijemo kao bismo povećali obim svojih usluga. Cene naših usluga prilagodili smo domaćem tržištu, jer nam je cilj da klijentima maksimalno izađemo u susret.\nPosetite nas u Bajinoj Bašti, otvoreni smo za klijente iz cele Srbije.\nZa sva pitanja nas kontaktirajte na navedene telefone. Stojimo Vam na raspolaganju za svaki vid dalje saradnje, te nam se obratite s poverenjem.


Novosti za iznajmljivače - R. S. Bonum\nSukladno Zakonu o porezu na dohodak, iznajmljivači apartmana i/ili stanova, porez na dohodak dužni su plaćati prema prebivalištu/uobičajenom boravištu poreznog obveznika. To znači da je iznajmljivač koji ima prebivalište ili uobičajeno boravište u Puli, a nekretninu za najam u npr. Ližnjanu, dužan plaćati porez na dohodak i prirez porezu na dohodak gradu Puli.\nIzmjenama Zakona o porezu na dohodak ova će se nelogičnost ispraviti te se od 1.1.2020. godine pripadnost poreza na dohodak po osnovi ostvarenog dohotka od iznajmljivanja stanova, soba i postelja putnicima i turistima i organiziranja kampova određuje prema mjestu gdje se nekretnina, odnosno smještajna jedinica nalazi.\nDakle, od 1.1.2020. godine, iznajmljivač iz našeg primjera, s prebivalištem/uobičajenim boravištem u Puli i nekretninom koju iznajmljuje u Ližnjanu, plaćat će porez na dohodak i prirez porezu na dohodak općini Ližnjan. Zbog različitih stopa prireza po općinama i gradovima, ova će promjena značiti i viši, odnosno niži iznos obveze u odnosu na dosadašnji stoga je nužno dobro provjeriti nove uplatne račune i iznose za uplatu.\nTagged on: dohodak od iznajmljivanja iznajmljivači Porez na dohodak\nR.S.Bonum 22. studenoga 2019. 27. veljače 2020. NOVOSTI\n← WTF je osobni odbitak\nOsobni odbitak, plaće radnika i doprinosi obrtnika od 1.1.2020. godine →


Sinemagija, Trejleri\nVaša lokacija: Naslovna strana » Trejleri\n*Ime: E-mail: *Komentar:\nRedakcija "Sinemagija" zadržava pravo izbora komentara koji će biti objavljeni, kao i pravo skraćivanja ili redigovanja komentara.\nRedakcija on-line portala "Sinemagija" ima pravo da ne odobri komentare koji nisu u skladu sa uređivačkom politikom i ne doprinose komunikaciji između čitalaca. Komentari kojima nam skrećete pažnju na propuste u objavljenim vestima, koji se odnose na uređivačku politiku i sugestije ne objavljujemo, ali će biti prosleđeni uredniku vesti i na tome se zahvaljujemo.\nKomentar je privatno mišljenje autora komentara i ne predstavlja stav redakcije. Ipak, prema postojećem Zakonu o javnom informisanju RDP on-line portal "Sinemagija" odgovara za sve sadržaje koji se nalaze na njegovim web adresama pa će se tako i odnositi prema komentarima čitalaca.


Razvod braka-sporazumni ili tužba | Akter.co.rs\nby Admin · Published 27. јула 2021. · Updated 17. јула 2021.\nRazvod braka spada u jedno od najstresnijih poglavlja života. Bilo da je reč o sporazumnom razvodu braka ili razvodu koji se pokreće tužbom, postupak nije prijatan, mada advokati za razvod obično savetuju da izaberete prvu opciju.\nRazvod braka regulisan je porodičnim zakonom. On predviđa da supružnici mogu da se razvedu sporazumno ili pokretanjem tužbe. Pokretanje tužbe uglavnom se dešava u slučajevima kada jedan partner želi da ostane u bračnoj zajednici, a drugi ne želi. Advokati za razvod ukoliko postoji iole tolerancije među partnerima predložiće sporazumni razvod braka.\nPrednosti sporazumnog razvoda\nRazvod braka koji se vodi pristankom i jednog i drugog partnera, tačnije sporazumom, svakako da je brži nego kada partneri podignu tužbu. Podrazumeva se da su se pre pokretanja postupka razvoda supružnici dogovorili na koji način će podeliti imovinu i kakva će biti briga o deci. Zbog toga je važno napisati i pismeni sporazum o podeli imovine, jer je on preduslov za sporazumni razvod braka. Ugovorom se precizira kome će šta pripasti od nepokretnosti, ali i pokrenosti. Neretko ugovori idu do pojedinosti pa se i pokućstvo deli. U svakom slučaju, sud ne ulazi u podelu imovine, pa čak ni kada jednom supružniku pripadne sve. Kada je reč o deci, važno je napraviti sporazum o vršenju roditeljskog prava. U ovom slučaju sud se i te kako meša. Na njemu je da oceni šta je najbolji interes deteta i da na taj način proceni da li je sporazumni dogovor opravdan. Ukoliko sud proceni da samo jedan od roditelja dobije samostalno roditeljsko pravo, onda to znači da je drugi roditelj dužan da plaća doprinose za izdržavanje deteta, kao i da načini sporazum na koji način će održavati odnose sa detetom.\nKad je tužba jedina mogućnost\nPonekad brak ne može da se okonča na drugi način osim podnošenjem tužbe. To se obično dešava u situacijama kada su bračni odnosi narušeni do te mere da nikako nije moguće ostvariti zajednički dogovor, a partneri čak i ne razgovaraju međusobno. Advokati za razvod su u takvim slučajevima njihovi posrednici. Pravilo je da se tužba podnosi osnovnom sudu i to na teritoriji prebivališta supružnika, a ukoliko već razdvojeno žive, onda na teritoriji onoga koji podnosi tužbu. Sud je dužan da u roku od petnaest dana zakaže postupak posredovanja. Taj postupak sastoji se od postupka za pokušaj mirenja i postupka za nagodbu. U sklopu toga sudija može supružnike da uputi na psihosocijalno savetovanje,a sve u cilju mirenja. Ukoliko dođe do mirenja, što nije nemoguće, tužba se povlači i postupak razvoda braka se okončava. Advokati za razvod ne mogu učestovavati u ovom delu procesa. Kada je o nagobi reč, akcenat je na tome da se loš odnos između supružnika reši bez konflikta nakon što se završi razvod braka. Nagodba podrazumeva da se supružnici dogovore oko podele imovine nakon razvoda, kao i o tome ko će voditi brigu o deci. Ponekad se dešava da uspeju da se dogovore oko obe stvari, ali su mnogo češći slučajevi kada nagodba samo delimično uspe, tačnije kada se supružnici usaglase samo oko jedne stvari. Iako su i mirenje i nagodba obavezni deo postupka razvoda braka, supružnici imaju pravo da ih odbiju.\nby Admin · Published 17. августа 2018.\nNext story Tražite stan na dan u Beču – pogledajte najpopularnije apartmane koji se mogu iznajmiti\nPrevious story Draperije i zavese za svačiji dom


BIR Podijum - Gradimir Gojer (13.02.2015)\nGRADIMIR GOJER: Očekujem od Reis ef. da se stavi na čelo pokreta za Bosnu i Hercegovinu\nU petak, 13. februara, gost dijaloške emisije "Podijum" bio je bh. reditelj, književnik i kritičar Gradimir Gojer.\nU razgovoru koji je trajao više od sat vremena, Gojer je između ostalog podsjetio na kulturni otpor u opsjednutom gradu, upozorivši na opasnost falsifikovanja prošlosti, ali i problem nesprovedbe Dejtonskog mirovnog ugovora. Kao i u mnogim drugim prilikama, Gradimir Gojer istakao je čvrsto probosansko i patriotsko opredjeljenje: "Ubijeđen sam da postoji dovoljno ljudi koji su spremni ne samo idejama i intelektualnim angažmanom, nego čak i krvlju da brane svoju zemlju, i to u svim dijelovima BiH."\nGojer je govorio i o stanju u Stranci za BiH, naglasivši da se ovaj politički subjekt još uvijek nije oporavio i da je SZBiH doživjela devastaciju iznutra.\nProkomentarisao je najavljenu posjetu Pape Franje BiH, pri tom se osvrnuvši na ulogu vjerskih zajednica i njihovih zvaničnika u pogledu moralne obnove bh. društva: ''Ako vjerski službenici budu govorili o moralu, budu širili moralnu logiku, širili domoljubnu logiku, da se svi borimo za državu, ne može nas niko slomiti. Nema šanse. mi smo u mnogo težim vremenima odbranili BiH, kada su nas mnogi u svijetu bili prekrižili.''\nNa samom kraju razgovora, Gojer se obratio onima koji danas ne vole državu Bosnu i Hercegovinu: ''Onima koji ne vole BiH poručujem da su poraženi, jer je braniti BiH jednostavno. Mi za to imamo argumente. To je tisućljetna povijest BiH, ono što niko nema, a to je kult komšijstva. To treba reinkarnirati poput morala.''\nCategory: Audio emisije Hits: 2099


EVROPA FINANSIRA: Pirotski stadion dobija veštačku travu | Novosti.RS\nKako saznajemo u Kancelariji za lokalni ekonomski razvoj, izrada odnosno postavljanje veštačke trave finansiraće se iz IPA projekta EU, iz programa prekogranične saradnje Pirota i bugarskog grada Montana.\nUkupna vrednost projekta koji će se realizovati naredne godine je oko 690 hiljada evra.\nRadovi podrazumevaju i postavljanje rasvete, izradu atletske staze i slične poslove, nakon čega će teren ispunjavati sve evrospke stadnarde predviđene za ovakve objekte. Gradjka uprava će projekat sufunansirati sa 15 odsto.\nfudbal Pirot Veštačka trava Stadion Senjak


Saosećanje sa voljenom osobom | Dr Zoran Milivojević\nDrago nam je kada se voljena osoba oseća prijatno, a žao kada se ona oseća loše.\nZavolimo neku osobu onda kada počnemo da smatramo da nam je ona kao ljudsko biće važna i vredna. Tada se za nju emocionalno vezujemo. A kada nam je druga osoba važna, tada nam postaje važno i kako se ona oseća, da li se ona oseća prijatno ili se oseća neprijatno.\nKada nekoga volimo želimo da se ta osoba oseća prijatno. Trudimo se da se tako i ponašamo, da izazovemo prijatnost, a da ne izazovemo neprijatnost. Da bi znali kako će voljena osoba reagovati na naše ponašanje, potrebno je da je poznajemo. Kada pokazujemo ljubav to činimo onim radnjama i gestovima koje izazivaju prijatnost kod voljene osobe: nežno je pomilujemo, uputimo joj lepu reč, učinimo joj neku uslugu, damo joj poklon koji će je obradovati, damo joj sebe i svoje vreme…\nOsim povezanosti naših postupaka i osećanja voljene osobe, postoji povezanost između njenih i naših osećanja. Reč je o principu saosećajnosti, odnosno simpatije. To jednostavno znači da nam je drago kada se voljena osoba oseća prijatno, a da nam je žao kada se voljena osoba oseća neprijatno. U ljubavi naša osećanja rezoniraju sa osećanjima voljene osobe, mi osećamo sa njom, dakle sa-osećamo. Dok za saosećanje u žalosti postoji sažaljenje kao posebna reč, takve reči nema za saosećanje u radosti.\nU neprijateljskim odnosima nema saosećanja. U mržnji postoji antipatija ili protivosećajnost. To znači da su emocije suprotne: osoba se oseća prijatno kada se njen neprijatelj oseća neprijatno; osoba se oseća loše kada se neprijatelj oseća prijatno. Neosećajnost ili apatija je takođe oblik neprijateljstva: osobi je svejedno kako se oseća onaj drugi koji nije prijatelj, bilo da užasno pati, bilo da se oseća prijatno.\nKada saosećamo sa voljenom osobom to nas može, onda kada je to moguće, pokrenuti na akciju kojom delujemo na emocionalno stanje voljene osobe kako bi se ona osetila prijatnije.\nOdnos ljubavi je kompleksan odnos tako da je saosećajnost samo jedan od principa koji ga sačinjavaju. Postoje i drugi principi koji mu daju ravnotežu. I zato ljudi koji u ljubavi precenjuju saosećajnost izbegavaju konflikte, povlađuju partneru u svemu i odustaju od svojih želja. Kada je u pitanju ljubav prema deci to može biti veoma loše za detetov razvoj jer vodi do sindroma razmaženog deteta. Mnogi odrasli ljudi koriste princip saosećajnosti da bi „emocionalno iznudili” željenu reakciju voljene osobe: „Ako me zaista voliš, ti se nećeš tako ponašati jer onda ja užasno patim”.


RONJENJE SA AJKULAMA U KARIPSKOM MORU – Šarena Planeta\nRonjenje sa ajkulama u Karipskom moru\nUpravo na javi proživljavam svoj san – ronim u Karipskom moru pored ajkula, delfina, raža, morskih kornjača, jegulja i bića fascinantnih oblika i boja. Ostrvo Turks&Caicos sa jedne strane zapljuskuju talasi karipskom mora, a sa druge nepregledni Atlanski okean.\nPlašim se ajkula, da ne kažem umirem od straha kada pomislim da sam u moru zajedno sa njima. O tome razmišljam dok se vozim brodom ka koralnim grebenima gde se ajkule skupljaju. Pitam se šta mi je ovo uopšte trebalo… Završio sam kurs ronjenja pre samo dve nedelje i bukvalno prvo pravo ronjenje će mi biti među ajkulama.\nInstruktor me ubeđuje da je zaron siguran, da mi ljudi nismo njihova hrana i teši me informacijom da je tokom čitave njegove karijere video samo dva napada ajkule i da su ronioci bili samo ogrebani. Ja ću biti treći slučaj, ali sa fatalnim ishodom, potpuno sam siguran!\n…Stižemo na odredište. Muka mi je, prebledeo sam. Najgore od svega mi je što moram da upalim kameru, da kažem par reči i da pritom budem “kul”. Prebacujem sebi: “Hteo si da snimaš ajkule…e, pa snimaj…sad nema nazad!”.\nStojimo na krmi broda i pripremo se za skok u dubine. Primećujem da instruktor nema ni nož, ni podvodnu pušku, pa ga podsećam, sigurno je zaboravio. On se samo nasmejao i pre nego što je uskočio u more, nonšalantno mi reče da ako ajkula zaista želi da te ubije – nećeš se odbraniti!\n“Da li si bre normalan da me tako plašiš”, govorim mu na jeziku koji ne razume! Da mi se ruke ne tresu od treme, ubio bih ga golim rukama, bez kapi krvi, da ne privuče ajkule!\nTelepatski sam poslao porodici poslednji pozdrav preko okeana, i uskočem u plavi ambis.\nTonem 20-tak metara dok nisam dotakao peščano dno. Rukom prema kameri pokazujem znak OK – naravno lažem, daleko sam od OK! Izjednačavam pritisak i pokušavam da se setim kako se diše. Polako se navikavam na novu stvarnost i krećem da pratim onog ludog instruktora i sve vreme gledam levo-desno. Setio sam se da nam je rekao da držimo ruke uz telo, da ajkule ne pomisli da su to ribe. Polako radimo perajima i cela grupa ronilaca lagano napreduje ka grebenu.\nNeću vas zamarati šta mi je sledećih minuta sve prolazilo kroz glavu…uglavnom…pojavilo se to…biće!\nPrava pravcata ajkula! Kasnije su mi pričali da je imala oko 2,5 metra…ali meni je delovala kao ruska nuklearna podmornica!\nPolako se kretala, izgledala je kao da lebdi, kao da pliva bez ikakvih pokreta i napora…Nadrealna i zastrašujuća scena za neiskusnog ronioca i iskusnog paranoika za ajkule, kao što sam ja.\nI tada sam primetio nešto veoma, veoma čudno – uopšte se nisam bojao, ali ne zato što sam hrabar, već zato što sam imao osećaj da se nalazim u nekom filmu i da ovo nije stvarnost. Ajkula nas je samo izdaleka omirisala, očigledno je htela da vidi ko se to šunja njenim vodama… Ajkula odlazi dalje, a mi nastavljamo da upoznajemo čudesna bića Karipskog mora…


MyCity » Automobilizam -> Auto-moto sport, tuning i multimedija » Cd player\nPoslao: 15 Nov 2011 21:07\nLjudi kako da povezem cd player u autu?? Kako da proverim da li uopste radi?? U pitanju je Pioneer cd player..\nPoslao: 15 Nov 2011 21:20\nSlikaj zadnji deo cd playera i postuj ovde sliku.\nU koji automobil zelis da ugradis cd player ?\nPoslao: 16 Nov 2011 00:59\ntojota korola.. I da li moze cd player da radi bez pojacala???\nPoslao: 16 Nov 2011 07:34\nMalo informacija si mi dao.\nDa li ta korola ima neke svoje fabricke zvucnike ili kako se to kaze - izvedenu instalaciju za povezivanje sa zvucnicima. ? Postoji li neki fabricki player u njoj ? CD player ce raditi bez pojacala i u zavisnosti snage zvucnika koje ces kaciti na player zavisi i potreba za pojacalom.\nKorisnici trenutno na forumu: Ctrl x, Despot1, dragoljub11987, GreenMan, krkalon, Krusarac, kybonacci, Leonardo, Mixelotti, Radiša, Steeeefan, Vzor50


Servisne informacije za 4. april – Kruševac PRESS\nServisne informacije za 4. april\nAutor Redakcija\t Objavljeno 04.04.2016.\nUsled kvara na vodovodnoj mreži dana 04.04.2016. od 08.00 do 15.00 časova bez vode će biti naseljeno mesto Ćelije i deo Stanci.\nDana 04.04.2016. godine nama najava za isključenja električne energije.\nUsled očekivane biometeorološke situacije osobe sa srčanim problemima mogu osetiti izvesne tegobe. Kod osetlјivih osoba mogući su zamor i glavobolјa. Savetuje se slojevito odevanje, kao i izbegavanje većih fizičkih napora zbog očekivane maksimalne temperature znatno iznad proseka za ovo doba godine.


Porodična gazdinstva i porodične kompanije za brži razvoj Leskovca - Dnevnik Juga\nHome / GRADOVI / Leskovac / Porodična gazdinstva i porodične kompanije za brži razvoj Leskovca\nObilazeći poljoprivredno gazdinstvo porodice Mitić u Slavujevcu, koje se uglavnom bavi voćarstvom, a od pre izvesnog vremena i stočarstvom, gradonačelnik Cvetanović je podsetio da je ovaj deo grada poznat kao voćarski kraj.\n-Porodica Mitić, koja na 3 hektara uzgaja višnju, šljivu, krušku i jabuku, ima i osam tovnih junadi, sa tendencijom da stočarsku proizvodnju u narednom periodu proširi. Ovo domaćinstvo dobilo je subvencije namenjene poljoprivredi, jer je podrška lokalne samouprave i resornog ministarstva,pokazalo se, od neprocenjivog značaja. Ne radi se samo o finansijskoj, več i o logističkoj podršci, pa zato redovno obilazimo proizvođače, kako bismo se upoznali sa njihovim poslovanjem, mogućnostima za širenje proizvodnje i teškoćama.\nUskoro nas očekuje još jedan konkurs za dodelu subvencija u 2o16. godini, a grad je za te namene opredelio 4o miliona dinara, jer je poljoprivreda jedan od prioriteta i možda najveća razvojna šansa grada.\nDomaćin Stanko Mitić zahvalio se na podršci lokalnoj samoupravi, iskoristivši priliku da sa osvrne na izuzetan odnos koji ima sa hladnjačom “Mai“ u Miroševcu i klanicom “Marinković“.\n-Sarađujemo izuzetno dobro već godinama. Dogovaramo se oko cene, načina i periodike plaćanja i zaista se mogu samo poželeti takvi saradnici, jer oni poljoprivrednim proizvođačima znatno olakšavaju posao i skidaju sa leđa ogromnu brigu oko plasmana proizvoda.\nU nastavku obilaska južnog dela grada, gradonačelnik je sa saradnicima, posetio i drvoprerađivačko preduzeće “Ranđelović“ u Strojkovcu.\n-Velika, ozbiljna kompanija, koja se stalno razvija, pravi je primer uspešnog porodičnog biznisa, od dostupnih sirovina. Najveća količina proizvoda završava na tržištu zapadne Evrope, a kupci su očigledno veoma zadovoljni kvalitetom. Ovde rade vredni, pametni i preduzimljivi ljudi, a takvi su potrebni Leskovcu kako bi se u budućnosti što brže razvijao, istakao je gradonačelnik Cvetanović.


14 (6) Šutevi (u okvir gola) 8(5)\nDatum: 13. септембар 2014.\nSudije: Glavni sudija : Igor Stoilković (Zemun)\nIvanić Mirko (21") 1:0\nPekarić Nino (41") 2:0\nAlivodić Enver (68") 3:0\n6 Pekarić N. 1 1" 88"\n4 Ivanić M. 1 2 84"\n7 Alivodić E. 1\n32 Tumbasević J. 62"\n13 Pankov R. 88"\n35 Novaković S. 84"\n24 Sekulić D. 62"\nIvanić Mirko Profil igrača\nBivši klubovi: FK Vojvodina, FK Proleter (Novi Sad)\nUtakmica Vojvodina-Radnički odigrana je, na žalost, pred skoro praznim tribinama „Karađorđa“, što zbog kiše, a više zbog prenosa finala Svetskog prvenstva u košarci. Ipak, ljubitelji fudbala koji su došli na stadion, nisu zažalili. Videli su dobru utakmicu, dva dobra rivala, tri efektna gola i nekoliko propuštenih prilika na obe strane.\nGosti iz Niša nisu u Novi Sad došli da se brane, već naprotiv, hrabro su krenuli sa željom da se nadigravaju sa favorizovanim domaćinom. Uspevalo im je to u velikoj nameri sve do momenta kada su, zahvaljujući kardinalnoj grešci svog golmana Filipovića, primili prvi gol, posle kojeg nisu uspeli da se oporave. Do tog trenutka, imali su više od igre, stvorili par poluprilika, ali to je bilo sve što su učinili.\nVeć opisani, prelomni momenat na utakmici, desio se u 21. minutu kada je štoper gostiju Ljubinković nakon dubinskog pasa Gaćinovića prema Ivaniću, pokušao glavom da vrati loptu svom čuvaru mreže, golman Filipović se okliznuo, a Mirko Ivanić, koji je sve to budno pratio, utrčao iz pozadine i pogodio nebranjenu mrežu. Vojvodina je od tog momenta preuzela kontrolu igre u svoje ruke i nije je ispuštala sve do poslednjeg sudijskog zvižduka.\nU 34. minutu zabeležili smo jedinu diskutabilnu situaciju na utakmici kada je Ljubinković u kaznenom prostoru startovao na Ivanića, po mišljenju mnogih-nepropisno, ali se sudija Stoilković nije oglasio. Burno su protestvovali navijači sa tribina, sa klupe Vojvodine je skočio kompletan stručni štab, ali arbitar je ostao pri svome.\n„Crveno-beli“ su duplirali svoju prednost u 41. minutu. Nakon kornera sa leve strane, odbrana Nišlija je izbila loptu van svog kaznenog prostora, ona je došla do Ivanića koji je uputio precizan dubinski pas pred gol, a Pekarić na kojeg je odbrana gostiju zaboravila, udarcem glavom sa 7-8 metara, poslao loptu u levi ugao. Dva minuta kasnije, sjajna akcija Novosađana, Gaćinović-Ivanić-Alivodić. Alivodić je snažano šutirao, iskosa sa desne strane, ali je Filipović ovog puta uspeo da sačuva svoju mrežu.\nDrugi deo utakmice počeo je velikom prilikom Alivodića koji je dobio loptu od Ivanića, pobegao svom čuvaru, šutirao snažno, ali je umesto mreže pogodio stativu golmana Kesića, koji je u poluvremenu zamenio indisponiranog Filipovića.\nJoš jednom je, u 63. minutu, Ivanić pokazao sav raskoš svog talenta. Odlično je centrirao sa leve strane, Gaćinović je šutirao glavom, no tik pored leve stative.\nPet minuta kasnije, raspoloženi Ivanić je fantastičnim pasom iz prve prosto naterao Alivodića da u trku prevari istrčalog golmana Kesića i ušeta se sa loptom u mrežu.\nVojvodina je do kraja utakmice imala još tri zrele šanse da pobedu učini ubedljivijim, ali je prvi put Kesić odbranio udarac Veselinovića, drugi put je pokušaj Vošinog centarfora izblokiran, a na kraju je Puškarićeva lopta upućena iz slobodnog udarca, pogodila prečku.\nTIM NAM SVE VISE LICI NA TIM! Svaka cast na igri i pobedi - moglo je biti i mnogo vise golova!\nPreporuka: 20\t19


Znamo koliko traju korona antitela - Zdrava i prava\nZnamo koliko traju korona antitela\nLjudi koji su preležali koronavirus mogu izgubiti stečeni imunitet nakon samo par meseci, što znači da bi za godinu dana opet bili podložni virusu, otkriva novo istraživanje. U jednom od prvih istraživanja ovakve vrste, naučnici su analizirali imunološki odgovor na koronavirus kod 90 pacijenata. Kako piše “Gardijan“, otkrili su da su pacijenti imali najviše antitela tri nedelje nakon pojave simptoma, dok je nakon tog perioda broj antitela naglo opadao.\nTestovi krvi ispitanih pacijenata su pokazali da je kod 60% njih organizam razvio “moćan” odgovor na virus u vidu antitela, ali da je tri meseca kasnije samo 17% pacijenata imalo jednako moćnu prirodnu zaštitu. U nekim slučajevima, nakon tri meseca uopšte nisu mogli da detektuju antitela u organizmu ispitanika.\n“Ljudi razvijaju razuman broj antitela kao odgovor na virus, ali ona nestaju tokom vremena, u zavisnosti od toga koliko ih je bilo na vrhuncu, što utiče na to koliko će ih kasnije ostati u organizmu”, objašnjava doktroka Kejti Dores, vodeća autorka ovog istaživanja.\nOva saznanja dodatno će otežati naučnicima stvaranje vakcine, ali takođe su jak udar na teoriju o “imunitetu krda”. Iako se organizam na više načina bori protiv koronavirusa, antitela su ipak njegovo glavno oružje, a bez njih osoba bi svake nove sezone bila u opasnosti od nove zaraze virusom. Doktorka Dores naglašava da to znači da jedna vakcina ne bi bila dovoljna – već bi osoba verovatno morala više puta da je primi.\nNaučnici sa Univerziteta Oksford koji rade na vakcini protiv koronavirusa trenutno je ispituju na majmunima – a primetili su da vakcina kod ovih životinja stvara manje antitela nego kod ljudi. Iako ih štiti od ozbiljnih komplikacija, i dalje ih ne štiti od same zaraze i mogućnosti da virus prenesu dalje.\nProfesor Robert Šatok, koji radi na vakcini, kaže da bi mogla da bude gotova do prve polovine naredne godine, ali nije siguran da će to biti adekvatna zaštita, jer se još uvek ne zna kakav imunološki odgovor najefikasnije šititi od novog virusa.\nKraljevski koledž u Londonu prvi je sproveo praćenje nivoa antitela kod pacijenata i bolničkih radnika tri meseca nakon pojave simptoma. Naučnici su pratili 65 pacijenata i šest zdravstvenih radnika koji bili pozitivni na koronu, i još 31 člana bolničkog osoblja koji su dobrovoljno radili testove na antitela između marta i juna.\nNjihovo istraživanje je otkrilo da nivo antitela raste i duže traje kod pacijenata koji su bili teški slučajevi. Objašnjenje za to je da su ti pacijenti u organizmu imali više virusa, pa i antitela za borbu protiv infekcije.\nPoznato je da ljudi mogu više puta oboleti od gripa, kojeg takođe izaziva virus iz porodice korona. Lekari upozoravaju da se i novi Sars-Cov-2 virus može ponašati na isti način. Profesor Džonatan Hini, sa Univerziteta Kembridž, upozorava da je sve više dokaza o slabljenju imuniteta na koronavirus, koji se ne mogu ignorisati.\n“To stavlja poslednji ekser u sanduk opasnog koncepta o imunitetu krda. Ne mogu dovoljno da naglasim da nije dobro da ljudi misle da je korisno zaraziti se virusom. Neki ljudi, posebno mladi, misle da je kavaljerski zaraziti se, jer će tako doprineti kolektivnom imunitetu. Ne samo što sebe i druge dovode u rizik, već dovode sebe u opasnost da obole od težih bolesti kada se sledeći put zaraze”, kaže on.\n“Međutim, očekivali bismo da će ponovna infekcija biti slabija za bilo kojeg pojedinca, jer će ipak zadržati imunološku memoriju koja organizmu omogućava brže reagovanje. Ipak, i dalje mogu dalje da prenose virus. Ovo ukazuje da vakcine moraju da rade bolje od prirode, pružajući dosledne imunološke odgovore kod većine pojedinaca i održivi nivo zaštitnih antitela. U krajnjem slučaju ovo može zahtevati upotrebu godišnjih pojačanih imunizacija, posebno za najugroženije. Te vakcine se mogu davati zajedno sa godišnjim vakcinama protiv gripa”.\nTip ljudi na koje komarci lete kao pomamljeni\n“Oksford vakcina” protiv korone u završnoj fazi


STANIJA I KIJA najpopularnije na PORNO SAJTU zbog ove scene\nStrani porno sajt upravo broji na jednom video snimku masovne preglede a sve to zahvaljujući tvister sestrama“ iz emisije Ognjena Amidžića, jer je njihov klip iz AmiG šoua „razbio“ na ovoj stranici u poslednjih mesec dana.\nOd kako su Stanija Dobrojević, Kristina Kija Kockar, Dejana Živković i Marija Mikić zaigrale „tvister“ na Pinku, korisnici sajta za odrasle iz celog sveta su kliktali na video – prve nedelje je sakupio 13.000 pregleda, a sada ima 24.000.\nPrevious articleDevojka (19) iz Rume nestala pre mesec dana: Majka strahuje da je oteta?!\nNext articleGasol prelazi u Lejkerse


ZAPOSLENjE BEOGRAD HYDROLUX\nHydrolux Sistem d.o.o.\nHydrolux Partner Program\nHydrolux je tokom svih ovih godina bio i ostao lider na polju filtracije vode na ovim prostorima. Mnoga preduzeća u okruženju još nisu uspela da izađu iz 20. veka; ni na polju proizvoda, usluga, menadžmenta.. Transformacija najsporije napreduje na polju KADROVA.\nFilteri za vodu postali su deo svakodnevice, jer su zagađenja (tvrda voda, kamenac, hemijska zagadjenja, stare cevi, zagadjene reke..) sve prisutnija i nemaju tendenciju smanjenja. Voda za piće je veliki problem, koji polako ali sigurno osećaju svi na svetu.. Mi nudimo rešenje. Uvek smo spremni da poslušamo naše klijente da bi podigli nivo usluge na još viši nivo, pogotovo u sektoru post-prodajnih usluga. Vaša porodica je deo naše porodice, jer mi STVARNO BRINEMO. Nivo zagađenja voda na celoj planeti raste iz dana u dan, dok mi dajemo sve od sebe da ovaj problem rešimo-znanjem, odlučnošću i sa velikim ponosom na ono čime se bavimo. Kada pomislite na prečišćavanje vode za piće - pomislite na nas. HYDROLUX Project Team.\nRazvoj tržišta putem direktne prodaje • edukacija potrošača i podizanje nivoa ekološke svesti • izrada i sprovođenje operativnih planova i aktivnosti • kreiranje, priprema, organizacija i održavanje prezentacija • formiranje i vođenje tima • izveštavanje o aktivnostima i rezultatima\nPOTREBNI I POŽELjNI USLOVI\nSrednje ili više obrazovanje • organizacione i menadžerske sposobnosti • prethodno iskustvo u direktnoj prodaji • usmerenost ka ostvarenju ciljeva • entuzijazam, kreativnost i energičnost • vozačka dozvola „B“ kategorije, posedovanje sopstvenog vozila\nHYDROLUX VAM PRUŽA\nKonstantnu edukaciju i mogućnost dugogodišnje karijere • mentorsku podršku u profesionalnom razvoju • višestruke mogućnosti u zavisnosti od zalaganja • učestvovanje u donošenju odluka • izvanredne finansijske uslove i stimulativne bonuse\nPOTREBAN TEAM LEADER sa formiranim prodajnim DIRECT SALES timom. ODLIČNI USLOVI ZA SVE ČLANOVE TIMA!\nUkoliko smatrate da ste baš vi takva osoba, kontaktirajte nas da što pre krenemo sa radom.. Ne šaljite nam biografije nafilovane poslovnim uspesima, ne nabrajajte kurseve koje ste završili i ne hvalite se poznavanjem OFFICE paketa, javite se i zakažite razgovor. KOD NAS PRIČA TRAJE KRATKO! Pošaljite nam kratak email sa brojem telefona i OBAVEZNO NAVEDITE ISKUSTVO U DIREKTNOJ PRODAJI, ukoliko ga imate. To je sve, odgovor očekujte brzo..


Strana tela epifarinksa, otežano disanje na nos, uzrok, lečenje, bolesti uha, grla i nosa\n(2.31 / 29)\nStrana tela mogu dospeti u epifarinks ( nosni sprat ždrela) iz usta, slučajno, pri gutanju, povraćanju ili iz nosa pri pokušaju vađenja. Takođe, mogu biti posledica povreda. Pri gutanju i povraćanju, strano telo najčešće dospeva u nazofarinks u osoba u kojih je poremećena normalna funkcija mekog nepca usled nervnih oštećenja ili koje su u besvesnom stanju. U dece to može biti posledica stavljanja u nos i usta različitih predmeta sa kojima se dete igra: semenke, zrnevlje, metalni ili plastični predmeti i slično.\nKlinička slika zavisi pre svega od veličine i prirode stranog tela. Glavni simptom je otežano disanje na nos. Disanje je utoliko teže ukoliko je strano telo veće. Usled iritacije sluzokože nazofarinksa dolazi do sekrecije koja ubrzo postaje fetidna kao kod stranih tela u nosu. Ukoliko se ubrzo ne izvadi, sekrecija postaje sangvinolentna, moguća je pojava povišene telesne temperature, bol i poremećaj funkcije tube auditive (jedne ili obe).\nPostavlja se na osnovu anamneze, kliničke slike, ORL pregleda (zadnja rinoskopija) i rendgenografije.\nLečenje je vađenje stranog tela. Ekstrakcija se vrši pažljivo zbog opasnosti od aspiracije. U retkim slučajevima kada je strano telo nemoguće izvaditi prirodnim putem, potrebna je hirurška intervencija kroz nepce.


Izborna sednica Skupštine Crvenog krsta Zrenjanin - 2022. - 2026. | 10/05/2022 VOLIM ZRENJANIN\nIzborna sednica Skupštine Crvenog krsta Zrenjanin – 2022. – 2026.\nIzborna Skupština Crveni krst Zrenjanin za mandatni period 2022. - 2026. godina!\nDana 10. maja u Velikoj sali Crvenog krsta Zrenjanin održana je Izborna sednica Skupštine Crvenog krsta Zrenjanin, na kojoj je konstituisana Skupština Crvenog krsta Zrenjanin za mandatni period 2022. – 2026. godina, verifikovani su mandati novim članovima Skupštine Crvenog krsta Zrenjanin, razrešeni članovi Skupštine Crvenog krsta Zrenjanin za mandatni period 2018.-2022. godine…\nCrveni krst Zrenjanin 10.05.2022.\n…sprovedene izborne aktivnosti (izbor predsednika i potpredsednika Crvenog krsta Zrenjanin, izbor članova Upravnog odbora Crvenog krsta Zrenjanin, imenovanje članova Nadzornog odbora, izbor predstavnika Crvenog krsta Zrenjanin u Skupštinu Crvenog krsta Vojvodine i u Skupštinu Crvenog krsta Srbije) i usvojena Strateška orijentacija Crvenog krsta Zrenjanin za period 2022.-206. godine.\nNajzaslužnijim volonterima uručena su priznanja:\nMedalja Crvenog krsta Srbije: Bojana Molnar\nZlatni znak Crvenog krsta Srbije: Biljana Pajdak\nSrebrni znak Crvenog krsta Srbije: Isidora Arvai, Teodora Milin, Melanija Ružić, Željko Bugarski, OŠ „Žarko Zrenjanin“, Jelka Đorđević, dr Filip Krčmar, dr Dragana Sabovljev i Danka Ječmenica.\nZahvalnica Crvenog krsta Srbije: Aleksandar Blanuša\nZa članove Upravnog odbora Crvenog krsta Zrenjanin za mandatni period 2022.-2026. godine izabrani su:\ndr Sonja Kapeler Puškarić predsednik, dr Nikoleta Kovačev potpredsednik, dr Radivoj Filipov član, Miroslav Koprivica član, Tatjana Lojović član, Luka Mandić član, Rade Daljević član, dr Filip Krčmar član, Olivera Petrović Kovačev član\nZa članove Nadzornog odbora Crvenog krsta Zrenjanin za mandatni period 2022.-2026. godine imenovani su:\nZoran Popović, advokat, Milenko Cukućan, ekonomista, Hava Asani, advokat


Radio televizija Rožaje - Opštine Rožaje i Skadar iz Albanije realizuju projekat "Žene u biznisu"\nUtorak, 25 Oktobar 2016 11:26\nOpštine Rožaje i Skadar iz Albanije realizuju projekat "Žene u biznisu"\nSekretar Sekretarijata za privredu i finansije opštine Rožaje, Armin Mujević, za naš portal govorio je o projektu "Žene u biznisu".\nRiječ je o projektu koji zajedno realizuju opštine Rožaje i Skadar iz Albanije u okviru programa prekogranične saradnje. Mujević je istakao da je obezbijedjena finansijska podrška u iznosu od sto deset hiljada eura a biće podržani biznis programi koji obuhvataju stare zanate.\nIzjava Armina Mujevića: (audio snimak).\npogledano 579 puta


Folkloraši u humanoj misiji | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Dijaspora Folkloraši u humanoj misiji\nFolkloraši u humanoj misiji\nU Univerzitetski klinički centar Kragujevac krajem prošle nedelje stigla je medicinska pomoć naših zemljaka iz Švajcarske vredna čak 100.000 evra. Ovo je u prethodne dve godine treća vredna pošiljka, koju su uz pomoć poznatog humaniste Miće Vukića i Udruženja za podršku selu Bare, prikupili i poslali članovi SKU “Desanka Maksimović” iz Lugana. Ovog puta je reč o 50 specijalnih bolničkih kreveta i natkasni.\n– I do sada smo učestvovali u brojnim humanitarnim akcijama, posebno kada su bile katastrofalne poplave 2014. godine. Ali, sada smo naše aktivnosti digli na mnogo viši nivo što je za sve nas i velika čast, ali i obaveza – kaže za “Vesti” Marija Miladinović, predsednica SKU “Desanka Maksimović” iz Lugana u kantonu Tićino.\nMićo Vukić, srpski humanitarac koji je prošle godine odlikovan Ordenom Karađorđeve zvezde trećeg stepena, objašnjava da je ključno da se što više naših mladih ljudi u Švajcarskoj, ali i širom Evrope, animira i uključi u humanitarne aktivnosti.\n– Zahvaljujući našoj Crkvenoj opštini i svešteniku Marku Kneževiću to i uspevamo u našem kantonu, ali je vrlo važno da se u celu priču uključe još više mladih, posebno iz drugih delova Švajcarske. Mladi su naša budućnost i zato je važno da ih odmalena uključujemo u ovakve aktivnosti – ističe Vukić.\nOn objašnjava da su u Kragujevac dopremljeni najsavremeniji bolnički kreveti koji se mogu naći u Švajcarskoj, a čija je pojedinačna cena oko 1.500 evra.\n– Reč je o specijalnim bolničkim krevetima sa elektronskim mehanizmima za podešavanje visine i nagiba. U Švajcarskoj se najveći deo medinske opreme u bolnicama menja posle pet do sedam godina mada je ta oprema i dalje u odličnom stanju. Zbog toga se brojne humanitarne organizacije iz celog sveta utrkuju da je nabave. Zahvaljujući privatnim, ali i poslovnim poznanstvima uspevam da najveći deo te opreme obezbedim za naša udruženja kako bismo pomogli zdravstvu i bolnicama u unutrašnjosti, kako Srbije, tako i Republike Srpske – ističe Mićo Vukić uz čiju pomoć je do sada u Srbiju i Srpsku dopremljena medicinska oprema čija vrednost premašuje 3,8 miliona evra.\nMarija Miladinović (u sredini gore) sa članovima SKU “Desanka Maksimović”\nViši nivo nege\nProf. dr Slobodan Milisavljević, v.d. direktora Univerzitetskog kliničkog centra Kragujevac ističe da su kreveti i natkasne već u sobama Klinike za ortopediju i traumatologiju.\n– Zahvaljujući donaciji Grupe za podršku selu Bare iz Švajcarske Univerzitetskom kliničkom centru Kragujevac uslovi boravka i komfora pacijenata na našoj Klinici za ortopediju i traumatologiju, u narednom periodu biće neuporedivo bolji. Zahvaljujemo na inicijativi i realizovanoj akciji donatora jer na takav način, zajedno sa ljudima dobre volje, uspevamo da obezbedimo viši nivo uslova za zdravstvenu negu pacijenata naše zdravstvene ustanove, ovog puta za pacijente Klinike za ortopediju i traumatologiju – ističe prof. dr Slobodan Milisavljević.\nPrvi konvoj humanitarne pomoći koji je poslao Mićo Vukić sa našim ljudima iz Tićina stigao je 30. jula 2020, kada je dopremljeno 170 kreveta, a prošle godine, 9. juna stiglo je još 66 savremenih ležaja uz prateću opremu.\nЧланак Folkloraši u humanoj misiji се појављује прво на Vesti online.


Sada možete saznati ko vam redovno posjećuje Facebook profil – Haber.ba\nSada možete saznati ko vam redovno posjećuje Facebook profil\nZbog nove opcije sada možete da saznate ko vam redovno posjećuje profil.\nNaime, opcija Stories, koja je prije nekoliko dana stigla i na Facebook aplikaciju, omogućava korisnicima da vide ko je sve od njihovih prijatelja pogledao šta su tu objavili, piše “Independent“…\nPomenuta opcija preuzeta je od “Snapchata”. Kompanija Facebook je prvobitno integrisala na Instagram, Messenger i WhatsApp, a tek onda u glavnu aplikaciju.\nSve to ne bi bilo čudno, da Facebook nije istakao da nikada neće omogućiti korisnicima da saznaju ko je pogledao njihov profil, a ova opcija je sada savršen alat za praćenje ljudi.\nTeme:Facebook, nove opcije, praćenje\nMuzej zločina protiv čovječnosti i genocida u Sarajevu posjetila je danas grupa pripadnika holandskog...


Čelnik Hrvata u BiH upozorava: Neustavno je da Bošnjaci preglasavaju Hrvate - Dnevno.hr\nČelnik Hrvata u BiH upozorava: Neustavno je da Bošnjaci preglasavaju Hrvate\nAutor: Dnevno Utorak, 04. svibnja 2021. u 16:56\nEuropski sud za ljudska prava (ESLJP) donio je nekoliko presuda kojim se poziva na prekid diskriminacije prema kandidatima koji se ne izjašnjavaju kao Bošnjaci, Hrvati ili Srbi budući da se ne mogu kandidirati niti biti birani u državno Predsjedništvo i Dom naroda.\nUstavni sud BiH je pak naložio izmjene izbornog zakonodavstva kojim se inzistira na sprječavanju preglasavanja konstitutivnih naroda kod biranja u nacionalno predodređene institucije, zbog čega se godinama vode prijepori oko izmjena Izbornog zakona BiH.\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović je u autorskome komentaru za portal Euractiv pozvao da se kroz izmjene Izbornog zakona zaustavi diskriminacija manjina.\n“Nedopustivo je da se dio naših građana, uključujući Rome i Židove, ne može kandidirati za najviše državne institucije. Stvaranje pravednih i poštenih rješenja za ove izazove, uključujući i kroz ograničene ustavne reforme, jedan je od glavnih prioriteta HDZ-a koje predlažemo u alternativama za izborno zakonodavstvo”, navodi Čović u komentaru koji je dostavljen i medijima u BiH.\nSmatra kako je to presudno za napredovanje zemlje prema Europskoj uniji, jednako kao i sprječavanje preglasavanja Hrvata.\n“Neustavno je da brojčano najveća zajednica odabire i odlučuje o tome tko će predstavljati najmanju konstitutivnu zajednicu, iako je upravo to ono što se događa Hrvatima i ostalima u Bosni i Hercegovini. Moramo prilagoditi i iznova potvrditi sustav podjele moći u Bosni i Hercegovini koji osigurava jednaka prava i koji ne diskriminira nikoga”, napisao je Čović.\n“Ova neizborna godina pruža priliku koju si ne možemo priuštiti da propustimo u provođenju izbornih reformi, reformi vladavine zakona i ekonomskih reformi nužnih za put ka članstvu u EU-u i NATO-u”, smatra čelnik Hrvata u BiH.\nAutor:Dnevno\t Utorak, 04. svibnja 2021. u 16:56


Srbija, Prvi svetski rat, Albanska golgota: Kako se srpska vojska iskrcala na Krf - od snežnih vrhova do morskih talasa - B92\nTamo daleko - na grèkom ostrvu Krf je januara 1916. godine oko 150.000 srpskih vojnika pronašlo "jedini put"\nIzvor: BBC utorak, 19.01.2021. | 12:08 -> 18:07\nIskrcavanje Timoèke divizije u luku Guvija na Krfu/Narodna biblioteka Srbije\n"Tamo daleko, gde cveta limun žut, tamo je srpskoj vojsci jedini bio put."\nOrila se duž morske obale pesma srpskih vojnika u vihoru Prvog svetskog rata, dok su zamišljeni gledali u talase priželjkujuæi kraj agonije koja ih je zadesila prilikom prelaska preko planina Crne Gore i Albanije.\nTamo daleko - na grèkom ostrvu Krf je januara 1916. godine oko 150.000 srpskih vojnika pronašlo "jedini put", koji je za mnoge bio i poslednji.\n"Kada smo suprug i ja išli na Krf, imala sam želju da pronaðem pradedu, da mu vidim grob i ponosno proèitam njegovo ime", kaže za BBC na srpskom Mirjana Miloševiæ iz Kostolca, praunuka jednog od mnogih srpskih ratnika koji se nije vratio sa Krfa.\nZaboravljeni vojnik na zaboravljenom frontu\nSrpska vojska, civili i državni aparat su na daleki put ka Krfu krenuli oktobra 1915. godine, pošto su zemlju sa svih strana opkolile èlanice Centralnih sila - Austrougarska, Nemaèka i Turska, a potom se prikljuèila Bugarska.\n"Poèetkom austrougarske, nemaèke i bugarske invazije na Srbiju u jesen 1915. godine, srpska vojska nije uspela da se spoji sa saveznièkim trupama koje su se iskrcale u Solunu i krenule dolinom Vardara ka Makedoniji", objašnjava za BBC na srpskom istorièar Nemanja Kaleziæ.\nBugarska vojska, koja se neposredno pre toga prikljuèila Centralnim silama, presekla je vezu sa saveznicima u Kaèanièkoj klisuri, pa je srpska vojska bila primorana da se skoncentriše u Metohiji.\nTo joj je ujedno bila i poslednja stanica pre nego što je državni i vojni vrh odluèio da poðu ka Jadranskom moru, u takozvanu - Albansku golgotu.\nAlbanska golgota predstavlja strateško povlaèenje vojske i civila preko krševa i zavejanih planina Albanije i Crne Gore u periodu od novembra 1915. do januara 1916. godine, posle invazije Centralnih sila na Srbiju.\nSrpski logor na Krfu 1916. godine/Narodna biblioteka Srbije\nIpak, srpska vojska, izbeglice i celokupni državni aparat se nekako dokopao albanske obale, odakle je januara 1916. godine, zahvaljujuæi saveznicima iz Antante, poèela njihova evakuacija na grèko ostrvo Krf.\nAntanta je bio vojni savez Velike Britanije, Francuske i Rusije poèetkom 20. veka, a u Prvom svetskom ratu prikljuèile su se Srbija, Rumunija, Grèka i Japan.\nPosle nekoliko meseci leèenja od bolesti i iscrpljenosti u slanoj morskoj vodi, na ostrvu okruženom maslinjacima i pomorandžama, vojnici su se ponovo odlazili u bitku, ovog puta na Solunski front.\nPoslednji Srbi su Krf napustili sredinom 1919. godine i posle nekoliko godina provedenih u izgnanstvu, vratili se u osloboðenu domovinu novog imena.\n"Bez otadžbine daleke, na Krfu živeh ja!"\nSrbija je krajem 1914. godine izvojevala pobedu u Kolubarskoj bici, koja joj je donela, ispostaviæe se, kratkotrajni mir i dalekosežne probleme.\nOkruženi sa svih strana neprijateljskim snagama - srpska vojska, izbeglice i državni povlaèe se ka Metohiji.\nTamo su se krajem novembra 1915. godine grupisali na potezu od Peæi, preko Ðakovice, do Prizrena i odlukom vlade i Vrhonog štaba uputili na zapad, ka albanskoj obali.\nJedan je išao preko Crne Gore ka Skadru, dok se druga kolona vojske i izbeglica kretala dolinom Drima, gde je po cièi zimi prelazila èuveni Vezirov most i neprohodnim "kozjim stazama" albanskih planina grabila ka priobalju.\nMeðutim, pre nego što su se dokopali ove luke na meði Jadranskog i Jonskog mora, pogodne za pristup saveznièkih brodova, srpski vojnici su prepešaèili stotine kilometara po negostoljubivim terenima albanskog primorja.\n"Bila je velika opasnost od austrougarskih podmornica i avijacije, tako da je celokupna vojska koja je stigla u Medovu na severu, posle hodala do Draèa, pa od Draèa do Valone", navodi Kaleziæ.\n"Prelaz preko planina nije trajao duže od pet dana, a taj ceo proces, kad su došli do obale, pa onda i do luke gde æe biti ukrcani na brod, umeo je da traje i po mesec i po dana", istièe Kaleziæ, naèelnik Odeljenja obaveznog primerka Narodne biblioteke Srbije.\nKaže da je ideja Vrhovne komande bila da se na albanskoj obali reorganizuje, ne sluteæi da je tako nešto neizvodljivo zbog prirodnih uslova i nemoguænosti "logistièke podrške" saveznika.\n"Tek po dolasku na albansku obalu bilo je jasno da se mora krenuti u evakuaciju", dodaje.\nPosle brojnih apela koje je podržao ruski državni vrh, poèinje premeštanje srpske vojske, civila i državnog èinovništva sa albanskih obala, uz masovno angažovanje italijanske i francuske flote i britansku potporu.\nZa tu potrebu su francuske jedinice "alpskih strelaca" okupirale ostrvo Krf neutralne Grèke, bez ikakvog otpora vlasti i meštana.\n"Ništa nisu imali"\nSrpske trupe na Krfu/Narodna biblioteka Srbije\nPrve grupe su stigle na Božiæ, dok su veæ sredinom januara brodovi poèeli da dovoze na desetine hiljada ljudi na ostrvo.\nNa Krf je došlo oko 150.000 vojnika i odreðeni broj izbeglica, koji su prebacivani u Italiju i kasnije u Francusku.\nDolazak na ostrvo i prvi dani su, kaže Kaleziæ, izgledali "dramatièno i haotièno".\nIznemogao i bolestan srpski vojnik je najpre podvrgnut trijaži - razvrstavanje obolelih prema prirodi bolesti i hitnosti medicinske pomoæi, na obližnjem ostrvu Lazaret.\n"Italijani i Francuzi su mislili da je srpska vojska, kao i u zimu 1914. i 1915. godine obolela od tifusa - što nije bila istina, ali su se oni strašno plašili te zarazne bolesti, pa su trijaže bile vrlo rigorozne", objašnjava Kaleziæ.\nIpak, najozbiljniji sluèajevi su prebacivani na ostrvo Vido "kako bi se izolovali od vojnika koji su bili u boljem zdravstvenom stanju".\n"Vido je postao personifikacija za celu tu krfsku tragediju, zato što je tamo umiralo najviše ljudi", dodaje.\nOsloboðenje Beograda u Prvom svetskom ratu na Tviteru\nBolnica dobila ime po medicinskoj sestri koja je leèila ranjenike u Srbiji u Prvom svetskom ratu\nDoktor Vladimir Stanojeviæ, naèelnik bolnice Moravske divizije, nazvao je bolest od koje su ljudi uglavnom umirali - ratni proliv.\nUsled opšte telesne i psihièke iscrpljenosti, organizam nije mogao da prihvati hranu i vodu.\n"Koliko god ti vojnici bili hranjeni, naprosto je sve prolazilo kroz njih i oni su umirali od dehidratacije", objašnjava istorièar.\nProblem je pravila i jaka kiša prvih dana, jer je otežala postavljanje vojnih logora kojih je bilo sedam duž istoène obale ostrva, kao i dostavljanje hrane.\n"U martu mesecu se konaèno sredilo pitanje ishrane, tako što su Britanci dovezli jedan brod sa goveèiæima èak iz Sudana", kaže Kaleziæ.\nNa ostrvu je tada živelo izmeðu 80.000 i 90.000 Grka, a hrane je bilo dovoljno samo za lokalno stanovništvo.\nIpak, kasnije su srpski vojnici mogli da kupe voæe i ribu od meštana, a zabeleženo je i da su im Grci èamcima dopremali pomorandže da se okrepe.\nTakoðe, na poèetku je bilo teško naæi i drva za ogrev jer je ostrvo bilo prepuno maslinjaka, pod èijim krošnjama su nicali vojni logori.\n"Maslinovo drvo ne odgovara za potpalu, a neprocenjiva šteta za lokalno stanovništvo bi bila da su ga sekli, pa je i ogrev stizao iz Italije i francuskih i engleskih kolonija iz Afrike", govori Kaleziæ.\nHotel "Bela Venecija" gde se smestila srpska vlada/Narodna biblioteka Srbije\nSrpska vlada na èelu sa Nikolom Pašiæem se smestila u hotel Bela Venecija i tamo ostala do kraja rata, dok je skupština zasedala u zgradi pozorišta.\nNa ostrvu su srpska vlada i Jugoslovenski odbor - politièko telo južnoslovenskih politièara iz Austrougarske, jula 1917. godine usvojili Krfsku deklaraciju, postavivši tako temelj buduæe države.\nPored politièkih i vojnih institucija, tamo su radile i obrazovne ustanove - osnovna škola i gimnazija, a štampane su i Srpske novine.\nIako je uglavnom bio u zoni Solunskog fronta, prestolonaslednik Aleksandar Karaðorðeviæ, neretko je poseæivao Srbe na Krfu.\nKaleziæ kaže da njegov otac - Petar Prvi Karaðorðeviæ nije dolazio jer je prethodno prebaèen u Italiju, a onda je otišao u blizinu Soluna gde je proveo rat.\n"Krf je bio neka baza gde su svi dolazili u nekom trenutku", objašnjava Kaleziæ, jedan od koautora postavke "Srbi na Krfu 1916-1918" povodom stogodišnjice od iskrcavanja srpske vojske i izbeglica na ovo ostrvo - 2016. godine, u Srpskoj kuæi u gradu Krfu.\nIsprva su u grad Krf mogli da odlaze samo oficiri, dok je vojnicima bio zabranjen kontakt sa meštanima, što se kasnije promenilo iako je "ostao strah kod saveznika od zaraznih bolesti".\nIpak, vojnici su i van grada, pre nego što su se oporavili i otišli na Solunski front, pronalazili naèin da se zabave.\nKupali su se u moru, družili na plaži i pevali, izmeðu ostalih i èuvenu Tamo daleko, objašnjava istorièar Kaleziæ.\nObezbeðen je èak i mali brod pod imenom "Srbija", koji je obilazio logore raštrkane po ostrvu.\nNa taj naèin je povezivao vojnike iz razlièitih divizija i dizao moral vojnom muzikom koji je odzvanjala sa palube.\nZašto je Smederevska tvrðava dignuta u vazduh\nPozorište u gradu Krfu gde je zasedala Narodna skupština/Narodna biblioteka Srbije\n"Stojte, galije carske! Sputajte krme moæne!"\nLogori srpske vojske na ostrvu Vido/Narodna biblioteka Srbije\nBroj preminulih na Krfu nikada nije utvrðen, ali se meri u hiljadama.\nNa tadašnjem nepošumljenom i kamenitom Vidu, koje su Grci nazivali "ostrvom zmija", bilo je mesta da se sahrani oko 1.200 ratnika.\nIz tog razloga, organizovana je takozvana "plava grobnica", odnosno polaganje leševa u Jonsko more.\nIako mnogi smatraju da se ona nalazi izmeðu ostrva Vida i Krfa, taèna lokacija, kaže Kaleziæ, nije poznata.\n"Dnevnik francuskog sanitetskog broda, koji je preuzimao tela srpskih vojnika i kasnije ih bacao u more, nije saèuvan, tako da ne znamo taènu lokaciju", dodaje.\nPlava grobnica je i danas jedan od simbola stradanja srpske vojske, gde je, prema nekim podacima, sahranjeno izmeðu pet i šest hiljada ljudi.\nSrpski pesnik Milutin Bojiæ, koji je bio svedok, posvetio joj je istoimenu pesmu objavljenu tokom rata.\nMesta za preminule nije bilo ni na kopnenom delu Krfa, zbog èega æe ostati upamæen èin grèkog seljaka Janisa Janulisa koji je dozvolio da se na njegovoj njivi sahrane srpski vojnici.\nTela su posle Prvog svetskog rata ekshumirana i preneta u kosturnicu na ostrvu Vidu, ali Janis, kako govore pojedini izvori, iz poštovanja prema žrtvama nikada više nije obraðivao tu parcelu.\nNekada je mauzolej-kosturnica na ostrvu Vido ovako izgledala/Narodna biblioteka Srbije\nTamo je Mirjana Miloševiæ pronašla ime pradede uklesano u jednu od oko 1.200 kaseta sa kostima ratnika koje se nalaze u na mermernim zidinama.\n"Meðu svim tim imenima uspeli smo da naðemo - Radosav Radovanoviæ Ðorðeviæ", preprièava Miloševiæ.\nIako je bilo davno, seæa se nekih pojedinosti.\nKaže da je mobilisan u rodnom Starom Kostolcu, te da je onda sa vojskom krenuo u povlaèenje preko Albanije.\n"Oni koji su preživeli su prièali da se razboleo, dobio gangrenu i da su mu isekli nogu, a pošto je bio vrstan igraè i voleo je da igra u kolu, to mu je jako teško palo.\n"Navodno zbog toga nije ni želeo da se vrati u Srbiju i tamo je umro", navodi Miloševiæ.\nPokušala je da pronaðe i njegovu sliku u Srpskoj kuæi u gradu Krfu, ali nije uspela.\nPrièa o pradedi se prenosi s kolena na koleno, a zahvaljujuæi Mirjani, nastavila je da živi u porodici\n"Meni je prièao deda, njemu majka, a ja mojim æerkama. To je naša porodièna vrednost koje se rado seæam", zakljuèuje Miloševiæ.\n"Izgurasmo, izdurasmo, izgrcasmo, iskièmasmo"\nPošto su se vojnici fizièki i psihièki oporavili, u maju 1916. godine francuski brodovi su poèeli da ih prevoze u Solun i u mesto Mikri na poluostrvu Halkidiki, gde su ih saveznici obuèavali kako da rukuju novim oružjem.\nPored obuke i prevoza, saveznici su pomagali srpskoj vojsci u hrani, medicinskoj pomoæi, obuæi i odeæi, odnosno u svemu onome u èemu je oskudevala.\n"Osim pušaka, sve je bilo neupotrebljivo, dok su šajkaèe zadržali kao izraz nacionalnog ponosa", govori Kaleziæ.\nKaže da su uniforme takoðe dobijali od Engleza, ali i od Francuza.\nNjihove su uniforme nosili na Solunskom frontu, gde je srpska vojska stigla veæ na leto 1916. godine.\nSrba je na Krfu bilo sve do sredine 1919, kada su se napokon vratili u staru domovinu, novog naziva - Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca, buduæu Jugoslaviju.


Predavanje Vučića u institutu East West – Balkanekspresrb.rs\nPredavanje Vučića u institutu East West\nNJUJORK – Predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić održao je sinoć u Njujorku predavanje u Institutu East West na temu Srbija kao ključni partner Evrope, Rusije i Amerike.\nSrpski premijer je naglasio da se stalno govori o Srbiji koja balansira i istakao da to nije balansiranje, već da se Srbija nalazi na evropskom putu, ali da želi da zadrži tradicionalno dobre odnose sa Rusijom\nKameron Manter, bivši ambasador SAD u Srbiji koji je otvorio diskusiju, istakao je da je Srbija sidro stabilnosti na Balkanu i pozvao predsednika Vlade Srbije da se obrati prisutnima.\nPremijer Vučić je naglasio da je ponosan što je predsednik Vlade Srbije, kao i na rezultate koje je Srbija postigla. On je rekao da te rezultate niko ne može da ospori.\n“Nasledili smo državu sa budžetskim deficitom od 6,6 posto, a danas smo u plusu, što je bolje od nekih evropskih zemalja. Najbolji smo po privrednom rastu od zemalja regiona. U godinama koje dolaze imaćemo rast veći od 3 posto i nadam se da ćemo moći i bolje, možda čak i 3,5 posto, što će garantovati pravi napredak naše ekonomije. Bolja vremena su pred nama. Podići ćemo plate u javnom sektoru, a jedini problem sa kojim se danas suočavamo je nestabilnost regiona. Za sve nas je najbolje da zadržimo mir i stabilnost“, istakao je Vučić.\nSrpski premijer je naglasio da se stalno govori o Srbiji koja balansira i istakao da to nije balansiranje, već da se Srbija nalazi na evropskom putu, ali da želi da zadrži tradicionalno dobre odnose sa Rusijom.\n„Uspeli smo da povećamo i robnu razmenu sa Rusijom, ali i sa zemljama regiona mnogo više. Veoma smo unapredili i odnose sa SAD, a nadam se da će u budućnosti biti još bolje. Stabilizovali smo našu poziciju u svetu, ali ima još mnogo zidova koje treba da srušimo, zbog predrasuda i naše istorije“, rekao je Vučić i dodao da danas cela Evropska unija nije više tako stabilna i da je suočena sa internim problemima, kao i ceo svet.\n“Teška su vremena. Uspeli smo da definišemo našu poziciju na čvrst način, ali regionalna situacija je nešto što me veoma brine. Ali mogu da obećam da ćemo sačuvati mir u regionu, i nema političke cene koju nismo spremni da platimo da bi zadržali stabilnost”, zaključio je premijer Vučić.\nPredavanju u Institutu East West je, pored mnogobrojnih zvanica, prisustvovao i zamenik pomoćnika američkog državnog sekretara Brajan Hojt Ji.(Press Vlade)\nTagsAleksandar Vučić East West Kameron Manter\nVučić u Njujorku sastao se sa Đukanovićem, Mogerinijevom i Đagnatom


Texaco Lubricants | Unapređena maziva i rashladne tečnosti za preduzeća (Evropa) | Chevron Lubricants (Serbia)\nO Texaco mazivima\nTexaco maziva napredne tehnologije kompanije Chevron, održavaju performanse širom Evrope kroz sveobuhvatnu paletu motornih ulja za automobile, motorna ulja za dizel motore za teške uslove rada kamiona, uključujući Delo motorno ulje za teške uslove rada, zajedno sa antifrizom i širokim spektrom industrijskih maziva. Sa više od 100 godina iskustva u Evropi, danas se naša automobilska i industrijska maziva prodaju pod brendovima Texaco®, Chevron®, Havoline®, Delo®, HDAX® i Techron® i obuhvataju motorna ulja, ulja za transmisiju, ulja za menjače, masti, hidraulična ulja, ulja za motore na gas, ulja za mašine za papir i ulja za turbine.\nPutnički automobili i kombiji\nTexaco® i Havoline® motorna ulja, antifrizi, ulja za transmisiju, ulja za menjače i prateći proizvodi za automobile, kombije i laka komercijalna vozila, kao i Techron® sredstva za čišćenje sistema za gorivo dizajnirani su tako da rade svakog dana u godini, bez obzira na vreme.\nKamionski i autobuski vozni parkovi\nNaša motorna ulja visokih performansi za dizel motore komercijalnih vozila, rashladne tečnosti, ulja za transmisiju, ulja za menjače, masti i hidraulična ulja uz lepezu pratećih proizvoda plasiraju se pod brendovima Texaco® and Delo®\nOvi vrhunski proizvodi pružaju optimalnu uštedu goriva, zaštitu motora, održivost performansi, smanjenje zastoja u poslovanju i maksimalno smanjenje troškova rada.\nIndustrijska oprema, oprema za proizvodnju električne energije i oprema za terenska vozila\nTrajni rad znači poverenje. Poverenje da se ide dalje i ostvari sopstveni poslovni potencijal.\nNaš asortiman naprednih Texaco maziva za industrijsku primenu, proizvodnju električne energije, brodogradnju, primenu kod automobila, drumskih i terenskih vozila za teške uslove rada omogućava pouzdanost opreme koja će maksimalno povećati vreme rada bez zastoja i smanjiti troškove održavanja.\nBilo da se radi o Delo dizel motornim uljima, HDAX uljima za motore na gas, Techron sredstvima za čišćenje sistema za gorivo, Havoline proizvodima za automobilsku industriju ili Texaco rashladnim tečnostima, hidrauličnim uljima, uljima za transmisiju, uljima ili mastima za menjače, mi imamo proizvode koji će učiniti da performanse vaših vozila i opreme zadovolje poslovne izazove sa kojima se susrećete.\nMaziva za brodogradnju\nZa proizvode rečne brodogradnje, posetite odeljak Rečna/priobalna brodogradnja.\nZa pomorsku brodogradnju, posetite Chevron Brodogradnja Proizvodi.\nPronađite auto servis Pronađite auto servis Za našu mrežu zvaničnih prodavaca i nezavisnih servisa