KATOLIČKI ISTORIČAR: Srbi su pobedili u Boju na Kosovu! | Afera\n25. маја 2018. Gradiša Katić 0 Comments\nDR GORAN ŠARIĆ, KATOLIČKI TEOLOG I ISTORIČAR IZ RIJEKE\nSrbi su pobedili u Boju na Kosovu!\nŽrtve na obe strane bile su tolike da na kraju ni jedni ni drugi nisu mogli proslaviti pobedu. Turci su do duše oterani iz Srbije, ali su se ubrzo vratili sa novom vojskom. Možda je najbolje reći da je to bila pirova pobeda Srba\nPre nekoliko godina otkriveni su delovi natpisa iz zidova nekadašnje džamije, a danas crkve sv. Vida u Klisu, kod Splita. Na njima se pominje kraljica Domaslava, a natpis je datiran u prvu polovinu 10.veka. Ako je Milojević izmišljao, kako to da je arheologija 140 godina kasnije potvrdila njegove izmišljotine?\nCarstvo Nemanjića nije nastalo ni od kakvih papinih laskanja i kruna, nego u borbi i krvi. Vatikan nikad Srbima nije slao krune, nego krstaše i inkviziciju. Da je bilo do pape, Srbije ne bi bilo. Tu priču o papi koji Stefanu Prvovenčanom šalje krunu forsira provatikanska struja unutar Pravoslavne crkve\nKada su Sloveni došli na Balkan?! Da li su Nemanjići dobili krunu od pape?! Da li su Srbi izgubili Kosovski boj?! Jesmo li „tamni“, zato što su nam Turci silovali žene… Na ove i druge večite nedoumice i zablude iz naše nacionalne istorije, odgovore nam daje katolički teolog i istoričar iz Rijeke, dr Goran Šarić.\nDoktore Šariću, Vi tvrdite da su naši preci daleko ranije naselili ove prostore. Zbog čega nas zvanična istorija uči da su Sloveni na Balkan stigli tek u 7. veku?\n-Iako je pokušaja da nas prikažu kao došljake na tuđu zemlju bilo i ranije, pre svega od strane Vatikana i Venecije, “dogma” o doseljavanju Slovena definitivno u zvaničnu istoriju ulazi po diktatu bečkog dvora tek u drugoj polovini 19. veka. To je vreme nacionalnog buđenja u svim evropskim zemljama. Kod nas proces nacionalnog osvešćivanja nije išao spontano, nego je vođen iz Beča i Vatikana. Oni su stvarali nacije prema geografskim odrednicama, po sistemu “zavadi, pa vladaj”. I Vukova reforma, bez obzira na mnoge pozitivne aspkete, bila je projekat Habsburške Monarhije. Beč je hteo srpski jezik što više udaljiti od ruskog.\nU istorijskim udžbenicima u Srbiji gotovo da se ne pominje srpska istorija pre dinastije Nemanjića. Možete li nam reći nešto više o državnosti Srba u vekovima koji su prethodili Nemanjićima?!\n–Osnovni razlog zbog kojih se u u Srbiji ne uči o dinastijama pre Nemanjića je što se tada srpska država prostirala zapadno od Drine. I ne samo zapadno od Drine, već je veliki deo severne Albanije bio naseljen Srbima još pre dolaska Albanaca, a Skadar je dugo vremena bio prestoni grad srpskih vladara. Istoriografija 19.veka sledila je bečko-berlinsku školu, po kojoj ne samo da Sloveni nisu autohtoni na Balkanu, nego ni Srba nije smelo biti ni zapadno od Drine, ni na albanskoj obali.\nJoš od Karađorđevog ustanka najveća fobija Beča bila je ujedinjenje svih južnih Slovena pod vođstvom Srbije. Vidimo da taj strah nije bio bez osnove, jer se to 1918. dogodilo i značilo je kraj Austro-Ugarske.\nDa je srpska država postojala i pre Nemanjića, danas više nije ni najmanje sporno, ako je ikada i bilo, bez obzira što su prednemanjićke dinastije nasilno brisane iz istorije. Dokaz brisanja je i pečat kneza Strojimira, pripadnika dinastije Vlastimirovića iz 9.veka. Pečat se 2006.odjednom pojavio na aukciji u Nemačkoj. Bio u privatnoj kolekciji i pravo je pitanje odakle nekom Nemcu srpski pečat i kolike još tragove naše istorije skrivaju privatne kolekcije po svetu?!\nMiloš Milojević, srpski istoričar iz 19. veka, za kojeg kažu da je izmišljao, piše da je Srbima u prvoj polovini 10. veka vladala kraljica. Pre nekoliko godina otkriveni su delovi natpisa iz zidova nekadašnje džamije, a danas crkve sv. Vida u Klisu, kod Splita. Na njima se pominje kraljica Domaslava, a natpis je datiran u prvu polovinu 10.veka. Ako je Milojević izmišljao, kako to da je arheologija 140 godina kasnije potvrdila njegove izmišljotine? I kako to da sveznajuća bečko-berlinska škola nije znala za tu kraljicu?\nAndrija Kačić Miošić, franjevački sveštenik iz Makarske, 1756. godine objavio je “Razgovor ugodni naroda slovinskog”, jedno od najvrednijih i najčitaniji dela južnoslavenske književnosti svih vremena. Tu piše o tridesetak prednemanjićkih kraljeva i vladara, koji su svoju državu osnovali sredinom 5.veka. Kačić Miošić pominje kralja Bodina i njegovog oca, kralja Mihaila iz dinastije Vojislavljevića koja je Srbijom vladala u 11.veku, dakle, puno pre rođenja Stefana Nemanje. Bodinov pečat sa likom svetog Teodora pronađen je u Arheološkom muzeju u Istanbulu 2008. godine, a portret kralja Mihaila nalazi se u crkvi svetog Mihajla u Stonu pored Dubrovnika.\nNe bi me čudilo da se u narednim godinama otkriju i artefakti sa nazivima Svevladovića i Drvanovića.\nRazjasnite nam tu večitu dilemu u srpskoj nacionalnoj istoriji da li su Nemanjići dobili kraljevsku krunu od pape?!\n-Carstvo Nemanjića nije nastalo ni od kakvih papinih laskanja i kruna, nego u borbi i krvi. Vatikan nikad Srbima nije slao krune, nego krstaše i inkviziciju. Da je bilo do pape, Srbije ne bi bilo. Tu priču o papi koji Stefanu Prvovenčanom šalje krunu forsira provatikanska struja unutar Pravoslavne crkve i istoričari koji su o istoriji učili iz udžbenika naših neprijatelja. Njihovi izgovori podsećaju na Jehovine svedoke koji kažu: “Ako je Isus bio sektaš, onda sam i ja.”, odnosno: “Ako su Stefan Prvovenčani i sveti Sava ekumenisti, onda sam i ja.” Ali, niti je Isus bio sektaš i maltretirao ljude po kućama, niti su se Nemanjići klanjali pred papom.\nO krunisanju Stefana Provovenčanog nema nikakvih izvora iz tog vremena osim njegovog pisma iz 1220. u kojem se papi već obraća kao kralj i u kojem ne traži krunu već potvrdu krune. Da je papa Honorije III stvarno krunisao Stefana, o tome bi postojala opširna dokumentacija u vatikanskoj arhivi, a ona ne postoji. Kasniji izvori poput ideološki obojenog i mnogo puta prepravljanog Tome Arhiđakona su kontradiktorni i ne donose nikakve pouzdane informacije o samom događaju, ne pišu ni kad se desilo navodno krunisanje, ni gde, ni ko je bio papski legat.\nPismo Stefana Prvovenčanog papi Honoriju III nije dokaz krunisanja, već pokazuje kako su vladari Srbije morali balansirati između imperijalnih ambicija raspadajuće Vizantije i Mađara koje je papa dovukao na Balkan obećavajući im srpsku krunu. Naravno da im nije odgovarao sukob sa Vatikanom i da su pokušavali sa papom održavati korektne diplomatske odnose, iako su bili svesni skrivenih namera Vatikana. Nemanjići nisu podizali stotine katoličkih crkava i manastira, nego pravoslavnih, nisu se odricali prestola i odlazili u katoličke monahe, nego pravoslavne. Sve što je Stafan Prvovenčani mislio o papi, uniji i ekumenizmu rekao je na Žičkom saboru gde su on i srpsko plemstvo predvođeni Svetim Savom osudili “latinsku jeres”.\nKakvo je vaše tumačenje konačnog ishoda Kosovskog boja?\n– Još je Ludovik Crijević Tuberon, dubrovački sveštenik iz 15.veka sa divljenjem opisivao Lazarovu večeru.\nŠto se tiče ishoda Kosovsog boja, on je u najmanju ruku bio nerešen. Ako je iko relevatntan da o njemu izvesti, onda su to Dubrovčani koji su ga gledali svojim očima. Dubrovačka Republika imala je u Srbiji razgranatu mrežu trgovaca i obaveštajaca. Nema sumnje da su neki od njih prisustvovali Kosovskom boju, barem kao posmatrači. Prema dokumentima koje sam našao u dubrovačkoj arhivi, bila je to veličanstvena bitka u kojoj su poginula oba vladara, sultan Murat i Lazar, kojeg dokumenti nazivaju kraljem i despotom, a žrtve su na obe strane bile tolike da na kraju ni jedni ni drugi nisu mogli proslaviti pobedu. Turci su do duše oterani iz Srbije, ali su se ubrzo vratili sa novom vojskom. Možda je najbolje reći da je to bila pirova pobeda Srba.\nJoš svi mrtvi iz Kosovskog boja nisu bili ni sahranjeni, a sa severa su u Srbiji provalili Mađari. Sa vojskom desetkovanom u ratovima sa Turcima i međusobnim sukobima za vlast, plemstvom koje je u Bosni već prešlo na katolicizam, maloletnim Lazarovim sinovima koji nisu mogli preuzeti presto i kraljem Tvrtkom I. Kotromanićem zauzetim osvajanjem Dalmacije, Srbija se našla u vrlo teškoj situaciji.\nTada je do izražaja došao genij kneginje Milice koju je narod sa pravom prozvao caricom. Pred njom je bio izbor: mogla je prihvatiti ugarsku okupaciju, mogla je preći na katolicizam i priznati prvenstvo ostarelom Stefanu Dabiš (koji je taman nasljedio Tvrtka) ili ući i vazalni odnos sa Turcima. Istorija je pokazala dalekovidnost njezinog poteza. Da je prihvatila ugarsku okupaciju, Srbija bi već 1402. pala pod Turke, a da je prešla na katolicizam, prošla bi kao i bosanskom plemstvo koje ni savijanje kolena pred papom nije spasilo od osmanske okupacije. Miličin sin, Stefan Lazarević, prvo je u bici kod Nikopolja 1396. sa svojom teškom konjicom bio odlučujući faktor u pobedi Turske nad Ugarskom i na taj način otklonio mogućnost ugarske okupacije Srbije, a onda se posle bitke kod Angore 1402. oslobodio turskog vazalstva i ubrzo napravio jednu od najjačih srpskih država u istoriji.\nJedan broj istoričara Marka Kraljevića prikazuje u drugačijem svetlu – kao turskog vazala koji je služio njihovim interesima. Da li je Marko junak ili vazal ili možemo reći da jedno drugo ne isključuje?!\n-Narod sigurno svoje najlepše epske pesme ne bi posvetio izdajniku i turskom slugi. Da je kraljević Marko bio turski vazal, onda bi sudelovao u Kosovskom boju na strani Turaka, kao i ostali turski vazali. Marka ne samo da nema među turskim vazalima u Kosovskom boju, nego Turcima nije dozvolio da prođu pored Prilepa gde je stolovao, pa su na Kosovo išli dužim, zaobilaznim putem, preko teritorije turskog vazala Dragaša.\nKonstantin Mihailović, koji je kao janjičar služio u turskoj vojsci, u svom delu nazvanom “Janjičareve uspomene” („Letopis o turskoj upravi“) piše da je Bajazit nakon Kosovske bitke napao kraljevića Marka. To znači da se Marko od 35 godina koliko je bio vladar (od toga 24 samostalan), najmanje 30 godina borio protiv Turaka.\nNo, hrišćanske države padale su jedna po jedna pod tursku vlast i pred Markom se u poslednjoj godini života našao izbor koji je pokazao svu veličinu njegovog karaktera i učinio ga legendarnim junakom ne samo srpskih narodnih pesama, već ga se slavilo od Slovenije do Bugarske, od Rumunije do Albanije. On je naime, mogao 1394., poput njegove braće Andrijaša i Dmitra uzeti svoje srebro iz dubrovačkog depoa i pobeći u Ugrasku. Ipak, izabrao je da podeli sudbinu naroda i ostao je u Prilepu. Narod mu to nikad nije zaboravio. Kraljević Marko gine 1395.u bici kod Rovina koju Turci gube baš zbog sabotaže Marka i srpskih snaga koje su se borile na turskoj strani.\nNeretko se u neformalnim razgovorima može čuti da su Srbi tamnije puti, očiju i kose zapravo potomci Turaka koji su silovali srpske žene i koristili tzv. pravo prve bračne noći u vekovima ropstva. Godinama se bavite genetikom, možete li nam reći da li je reč o velikoj zabludi i zbog čega su Srbi „tamniji“ od ostalih slovenskih naroda?!\n-Tamnija put nema veze sa Turcima. Tračani i Iliri koji su na Balkanu živeli još prije dolaska Rimljana, bili su nešto tamnije puti. U antičkim spisima oni su opisani kao visoki i crni, a neki Tračani su bili i crveni. Najnovija genetička istraživanja pokazala su da današnji stanovnici Srbije imaju zanemarljiv procenat gena, odnosno haplogurpa koje su mogle doći sa turskim osvajanjima. To je logično, jer u zakonima Osmanskog carstva nije bilo dozvoljeno silovanje hrišćanskih žena, dok je na Zapadu postojalo pravo prve bračne noći (jus primae noctis).\nOsim toga, Srbija uopšte nije bila pod Turcima 500 godina. Vojvodina je pod turskom vlašću bila negde između 160 i 180 godina, dok su recimo iz Dalmacije Turci potpuno isterani tek nakon 216 godina vlasti. Najveći deo Srbije sa povremenim prekidima bio je u Osmanskom carstva između 260 i 330 godina. U Hrvatskoj postoji tendencija da se smanjuje broj godina Osmanske vlasti, a u Srbiji se povećava.\nPad Smedereva iz 1459. godine, nije bio, kako se u istoriografiji smatra i kraj srpske države. I nakon toga postojala je Srpska despotovina sa sedištem u Kupniku. U njemu je stolovao i čuveni Zmaj Ognjeni iz narodnih pesama, odnosno despot Vuk Grgurević, junak i pobednik mnogih bitaka sa Turcima. Turci su Kupnik osovojili 1523. Jovan Nenad, zvan crni čovek, poslednji srpski car, vladao je Bačkom, Banatom i Sremom sve dok ga 1527. Mađari nisu ubili iz zasede. Duga linija srpske državnosti prekida se tek 1543. smrćuStefan Štiljanovića, a obnavlja u Karađorđevom ustanku, 1804., dakle 261 godinu kasnije.\nCilj tih priča je Srbima nametnuti kompleks manje vrednosti i stigmu robova i poturčenjaka. Istina je potpuno suprotna. Gde god zakopamo po Srbiji, nalazimo skrivene mačeve ili druge ostatke stalnih pobuna i ustanaka protiv Turaka. Dovoljno je pogledati kartu Balkana iz prve polovine 19.veka, gde između velikih imperija Habsburške Monarhije i Osmanskog carstva prkosno stoji mala Srbija.\nSrbi su jedni narod koji se samostalno oslobodio od Turaka. Bugari i Rumuni imali su pomoć Rusije, a Grcima su uz Ruse pomogli Britanci i Francuzi. Takođe, Srbi su jedini evropski narod koji je u moderno vreme imao čak tri svoje narodne dinastije, dok su svi ostali, Italijani, Španci, Grci, Bugari, pa čak i Rusi imali Germanena svom prestolu.\nDa li je Prvi svetski rat počeo zbog pucnja Gavrila Principa, ili bi se on svakako dogodio? Da li iza atentata stoji zavera krupnih interesa, ili samo ideali Gavrila Principa i njegovih saboraca?!\n-Iza sarajevskog atentata stajale su tajne službe, koje su na neki način manipulisale sa plemenitim namerama mladobosanaca. Nadvojvoda Ferdinand bio je omražen u Austro-Ugarskoj i od strane naroda i od što je važnije, elita, koje su ga smatrale religioznim fanatikom. Čak ga ni rođeni otac, car Franjo Josip nije voleo, a pogotovo se ni car, ni bečka aristokratija nisu mogla pomiriti s idejom da će im carica postati sluškinja slovenskog porekla, Ferdinandova nepriznata supruga Sofija Hotek, koju je slučajno pogodio metak namenjen generalu Poćoreku\nAustrijska služba je pratila svaki korak Gavrila Prinicpa, da su hteli mogli su sprečiti atentat. Njima je osim toga što si se tako rešili Ferdinanda, atentat dobro došao i kao povod za napad na Srbiju. Još je 1913. nadbiskup Rafaelo Skapinelli u tajnom pismu Vatikanu pisao kako je Austrija odlučna da se vojno obračuna sa Srbijom. I Karl Habsburg je rekao da Srbija nije odgovorna za Prvi svetski rat: “ jer da nije počeo pucnjem u Sarajevu, počeo bi par nedelja kasnije negde drugde”. Čudno je da to unuk poslednjeg austro-ugarskog cara zna, a moderni britanski istoričari se prave da ne znaju.\nKao ni danas, ni tada ništa nije prolazilo bez Velike Britanije, čije skrivene prste vidimo ne samo u sarajevskom atentatu, već je čitav Prvi svetski rat britanska obaveštajno-politička akcija. Oni su u tom ratu prvo Beč gurnuli na Srbiju, znajući da će Rusiji koja je do tada stalno uzmicala pred agresivnim potezima austrijske politike na Balkanu, napad na Srbiju biti crvena linija. Tako su se odjednom u ratu našle najveće kontinetnalne sile i konkurenti Velike Britanije, Habsburška Monarhija, Nemačka carstvo i Rusija. Nakon tog rata te tri države više niti su bile sile, niti su bile carstva. Beč, koji je kroz čitav 19. vek šurovao sa Velikom Britanijom, na kraju je završio onako kako završavaju svi britanski saveznici.\nMi nemamo razloga žaliti za Austro-Ugarskom. Ona se prema nama ponašala jednako kao Velika Britanija prema stanovništvu svojih kolonija. Za razliku od beligijskog kralja Leopolda II koji je vršio fizički genocid nad stanovništvima Konga, Austrija je provodila kulturni i duhovni genocid nasilno nam menjajući svest i brišući istoriju. Sve je kulminiralo prvim koncentracionim logorima u Evropi. Prve koncentracione logore na svetu imali su Britnaci za Bure, a u Evropi Austro-Ugarska za Srbe.\nMeđu hrvatskim istoričarima postoje neka bulažnjenja da je Beč posle Prvog svetskog rata nameravao Hrvatskoj pripojit Bosnu i Hercegovinu, Vojvodinu, pa i deo Srbije, što je suludo, jer za vreme čitave Habsburške Monarhije ni Dalmacija nije pripadala Hrvatskoj. Dalmacija je bila nedođija, nije postojala čak ni pruga Zagreb – Split, a ono malo izgrađenih pruga u Hrvatskoj, bilo je u vlasništvu Mađarske i na njima je zvanični jezik bio mađarski. Subotica je tada bila veći grad od Zagreba, a u Hrvatskoj je pravo glasa imalo svega par posto stanovnika. Posebno je teška bila situacija u Bosni i Hercegovini, gde su još postojali kmetovi. Domaće stanovništvo bilo je nepismeno, dok je Beč u Bosnu naseljavao desetine hiljada činovnika iz cele Monarhije za koje je gradio velelepne građevine, a seljaci su imali zemljane podove. Zato je lako razumeti bunt Gavrila i mladobosanaca protiv kolonijalne austrijske politike.\nU Trstu se sigurno živelo mnogo bolje nego u Bosni, pa su ipak Italijani pokušali ubiti cara Franju Josipa. Kod nas je nepoznato ime tog atentatora, Đulielma Oberdana. Italijani nemaju dileme oko toga da li je Oberdan heroj ili terorista. Mnogi gradovi i trgovim širom Italije nose njegovo ime, a naši istoričari još uvek raspravljaju da li je nacionalni junak mladić koji je sa nekoliko pucnjeva okončao vekovnu Habsburšku tiraniju?! Gavrilo nažalost nije dočekao da joj vidi ljes iako se njezin mrtvački smrad širio i do njegove tamnice. Nadam se i verujem da duh Gavrila Principa i dalje živi u nama.\n← Krst čuva selo Gotovuša i Kosovo\n(VIDEO) OBUZEO GA BES PA IZGUBIO KONTROLU: Nova drama između Lune i Slobe, pevač LUPAO GLAVOM O ZID! →\nEvo zašto Popović od supruge nikad nije napravio zvezdu\n1. фебруара 2018. Srećko Milovanović 0\nSlovenija će tužiti Hrvatsku sudu EU\nSestra me zaključavala u kupatilo kao životinju!\n1. августа 2018. Gradiša Katić 0


Korupcija Novi Beograd: PREDSEDNIK NENAD MILENKOVIĆ POKUŠAO DA REKETIRA PEKARU KIM\nPREDSEDNIK NENAD MILENKOVIĆ POKUŠAO DA REKETIRA PEKARU KIM\nSindikat opštine Novi Beograd došao je do novih skandaloznih saznanja da je Predsednik Nenad Milenković pokušao da reketira Pekaru KIM.\nPre Pekare KIM, prethodni zakupac je plaćao samo 50.000 dinara mesečnu kiriju, plus 4% ukupne struje koju plaća opština Novi Beograd. Kako je 4% beznačajna stavka, prethodni pekar je u prostoru koji je zakupio od opštine pekao hleb i pecivo za sve njegove pekare i praktično, kiriju je imao za džabe. Opština Novi Beograd je imala više štete nego koristi, u prethodnom periodu. Član Veća Dragan Vujević došao je na ideju da se izdvoji posebno merno mesto za struju i da se raspiše javni konkurs za novog zakupca predmetnog prostora. Oglašavanjem i zakupom pekare je koordinirao član Veća Dragan Vujević preko Dragana Gunjića koji je u to vreme (leto 2009) bio Šef odseka za javne nabavke u opštini Novi Beograd.\nOglas je objavljen u dnevnim novinama i na javnom konkursu je pobedio Milan Trifunović sa pekarom KIM ponudivši dvostruko veću cenu zakupa (110.000 dinara) od predhodnog zakupca, plus što je plaćao struju onoliko koliko potroši. Sa njim je i potpisan predugovor u kome su definisana sva prava i obaveze. Pekara KIM je, na osnovu predugovora, imala pravo da postavi stolove na platou u visini pekare kao i reklamu na fasadi zgrade opštine. Vlasnik pekare je, kako sam kaže, po nacrtu arhitekte naručio izradu vitrina i ostalog nameštaja kako bi pekara dobila novi moderniji izgled i na to je uložio 5.000 evra, jer je ugovor potpisan na neodređeno vreme i jer mu je član Veća Dragan Vujević garantovao da ga nekoliko godina sigurno niko neće dirati. Međutim, ubrzo Predsednik Nenad Milenković dolazi u sukob sa članom Veća Draganom Vujevićem, i udaljuje ga iz pojedinih aktivnosti opštine. Za početak, smenjuje Dragana Gunjića, poverljivog čoveka člana Veća Dragana Vujevića, sa mesta šefa odseka za javne nabavke i na njegovo mesto postavlja svoju rođaku Katarinu Čubrić.\nPosle toga, počinju problemi za zakupca pekare, Milana Trifunovića. Opština mu ne dozvoljava da postavi stolove i stolice ispred pekare, iako mu to ugovor omogućava i iako je samu opštinu snabdevala pecivima prilikom svake opštinske proslave i nikada mu nije bila upućena bilo kakva zvanična primedba. Dva dana posle postavljanja natpisa firme (reklame), Načelnik inspekcije Miroslav Stanković mu šalje komunalnog inspektora koji mu nalaže da reklamu demontira i upućuje ga na skupu i komplikovanu proceduru koja traje mesecima. Interesantno je da je Findomestic banka postavila svoju reklamu na fasadi opštine istog dana kada je otvorila filijalu umesto Hypo Alpe Adria banke. Još interesantnije je da je prostor u zakup Findomestic banci izdao član Veća Igor Pupić bez javnog konkursa, direktnom pogodbom, po mizernoj ceni od oko 150 eura mesečno. Kao sledeći udarac članu Veća Draganu Vujeviću, Predsednik Nenad Milenković odlučuje da iz odseka javnih nabavki otera zaposlenog Nemanju Pjevca, drugog odanog čoveka Dragana Vujevića i na njegovo mesto dovodi sekretaricu Smiljanu Mladenović. Time niko osim Predsednika Nenada Milenkovića više nema uvid u to šta se radi u opštinskim javnim nabavkama.\nU oktobru prošle godine, opština jednostrano "raskida" ugovor sa pekarom KIM, navodno zbog "žalbi korisnika na kvalitet peciva", iako taj razlog nije predviđen ugovorom i pokreće postupak iseljenja.\nVlasnik Milan Trifunović, koji je očajan, predočavao je Predsedniku Nenandu Milenkoviću da ima standard kvaliteta Haccap, da čak priprema Božićni kolač prilikom verskog obreda na Trgu Republike i tražio je da mu se kaže kakve su to navodne primedbe na kvalitet peciva? Taj razlog, čak i da je istinit, predmet je plaćanja penala po ugovoru, a nikako razlog za raskid. Naravno da odgovor nije dobio, niti se zna ko je uopšte prigovarao na kvalitet peciva. Vlasnik pekare KIM je angažovao advokata i svoje pravo će braniti na sudu.\nNačelnik Miroslav Stanković je par dana nakon razgovora Predsednika Nenada Milenkovića i Milana Trifunovića vlasnika pekare KIM, tražio reket, što je vlasnik pekare Kim odbio, iako nikad nije naplatio po kilogram-dva peciva za tog istog Načelnika Miroslava Stankovića, a po koja je često dolazila volonterka Blanka Galac.\nPredsednik Nenad Milenković pokreće postupak prisilnog iseljenja pekare Kim u želji da pripremi prostor za pekaru HIT Mirka Šašića, inkriminisanog člana Srpske Napredne Stranke s kojim je pre par meseci išao na rođendan zaposlene u opštini ekonoma Branislave Božović.\nОбјавио Korupcija Novi Beograd у 15:41


Sastanak sa ambasadorkom SAD-a u Crnoj Gori - NVO Mladi Romi | Aktivnosti\nSastanak sa ambasadorkom SAD-a u Crnoj Gori\nSreda, 08 jul 2015 12:19\nAmbasadorka SAD-a Nj.E. gđa Margaret Ann Uyehara i g. Zlatko Ivanović, politički savjetnik pri Ambasadi, sastali su se danas u Herceg Novom sa g. Mr Milijanom Mijovićem, predsjednikom NVO Omladinski centar, gđom Marinom Vuksanović, predsjednicom NVO Nada Herceg Novi i g. Samirom Jahom, izvršnim direktorom NVO Mladi Romi.\nPored predstavljanja trenutnih aktivnosti triju organizacija, učesnici sastanka su imali priliku da razgovaraju o razvojnim potencijalima u Herceg Novom i glavnim izazovima sa kojima se suočavaju građani ovog grada.\nSamir Jaha, izvršni direktor NVO Mladi Romi, podržao je mišljenje svojih kolega da je nezaposlenost (posebno nezaposlenost mladih) glavni i najveći problem, te da posebno pogađa romsku omladinu. Potencijalno rješenje u tom smilsu trebalo bi tražiti kroz razvijanje održive turističke strategije, koja bi trebalo da bude progresivnija u ostvarivanju koristi od potencijala grada.\nIzvršni direktor NVO Mladi Romi osvrnuo se i na pitanje stambenog zbrinjavanja Roma, s posebnim akcentom na trenutne aktivnosti u tom smislu u dva naselja u Herceg Novom. G. Jaha pomenuo je I nedavnu uspješnu inicijativu za rješavanje stambenog pitanja za 6 romskih porodica kao primjer dobre prakse koja je proizašla iz saradnje NVO Mladi Romi, Opštine Herceg Novi i njemačke organizacije Help. Ovakvu vrstu partnerstva treba proširiti u sve druge opštine koje imaju slične probleme.\nUčesnici sastanka su zaključili da je veoma važno pitanje nizak nivo učešća Roma u lokalnoj vlasti. Do sada nijedan Rom nije zaposlen ni u jednoj od opština u Crnoj Gori i to treba što skorije mijenjati.


Foto: RTRS | Čubrilović: Јedinstven stav iz Srpske o rješavanju političkih tema\nSrna 20.04.2021 19:03\nPRIJEDOR - Predsjednik DEMOS-a Nedeljko Čubrilović rekao je danas da je prošlo vrijeme nametanja i da vladajuća koalicija iz Republike Srpske nastupa sa prijedlogom za unutarstranački dijalog za rješavanje političkih tema i pitanja unutar BiH.\n“Do sada je to uvijek bio poziv. Tu podrazumijevam promjenu Ustava BiH i svega onoga što znači realan život na ovom prostoru. Do sada je uvijek bilo da nas neko poziva sa idejom ili pripremljenim prijedlogom o čemu treba da se neko izjasni”, rekao je Čubrilović na konferenciji za novinare nakon sastanka vladajuće koalicije na Mrakovici.\nOn je ocijenio da je susret bio konstruktivan, istakavši da je prošlo vrijeme nametanja, te da je danas razgovarano o više tema.\n“Dosta vremena je potrošeno o ekonomskim temama. Predsjednik Vlade nas je upoznao sa pokazateljima koji su tu”, rekao je Čubrilović i dodao da su tu redovnost isplata, kao i težnja da se napravi više.\nOn je rekao da je činjenica da Republika Srpska uspješno trguje svojim obveznicama na svjetskim berzama.\n“To treba da ulije novu nadu i novu želju za još boljim i angažovanijim radom na svim problemima i poslovima koji stoje pred nama”, poručio je Čubrilović.\nOn je rekao da će Narodna skupština Republike Srpske na sjednici, naredne sedmice, razmatrati i dati stav o temama o kojima je danas na sastanku razgovarano.\n“Nadam se jedinstven stav, ali ukoliko i ne bude takav, on ima čvrstu podršku, dvotrećinsku podršku unutar Narodne skupštine Republike Srpske. Prošlo je vrijeme nametanja i prozivanja institucija i prozivanja Republike Srpske za nešto za šta nisu odgovorni”, rekao je Čubrilović.


Vreme 823 - Izbori u Brazilu: Lula na nizbrdici\nKo će biti predsednik najveće južnoameričke zemlje – još nije odlučeno\nPROTIVKANDIDATI: Geraldo Alkmin i...\nBio jednom jedan kanditat, rođen u Rio de Žaneiru 16. januara 1963, pravi Karioka da Gema, ili stanovnik Ria, dušom i srcem. Roditelji su mu se zvali Baba i Lulu, nikada se nije ženio, ali je imao uzbudljive i duge veze, sa Kafonom i Kasiom. Bio je nešto viši od metar i po, imao je 70 kila, nije bio član nijedna partije, obožavao je decu i ona njega. Makako Tijao ušao je u istoriju kao najpoznatiji i najomiljeniji kandidat za gradonačelnika Rio de Žaneira. Nije bio podmitljiv, vlastoljubiv ni dvoličan. Nije krao ni ubijao. Nije ni pobedio na izborima 1988, ali je dobio više glasova od većine drugih. Kada je Makako Tijao umro 1996. godine, "Mond" je na naslovnoj strani objavio: "Umro je najpoznatiji kandidat za gradonačelnika Rio de Žaneira, šimpanza Makako Tijao."\n...i Lula da Silva\nDanas kandidatura Makako Tijaoa ne bi bila moguća – ubrzo nakon izbora za gradonačelnika iz godine 1988. glasačke listiće, na kojima su tada mnogi stanovnici Rija napisali ime šimpanze, zamenile su električne mašine. Makako Tijao je od svega dobio bronzanu tablu na ulazu u Zoološki vrt, ali zato pominjanje njegovog imena danas znači koliko i brazilska revolucija – revolt i nezadovoljstvo građana političkom situacijom u Brazilu. Teško da će neko ili nešto Brazilce naterati na ulice, ako nije reč o zabavi. Miroljubivi, da li zbog sunca ili tradicije, ili jednog i drugog, Brazilci svoje revolucije mogu izbrojati na prste, jedne ruke. Protesti u Brazilu počinju i završavaju se u krugu prijatelja i porodice, u uličnim barovima i restoranima uz kokosovu vodu i nekoliko piva. Nezadovoljnih je, međutim, u najvećoj južnoameričkoj zemlji puno, siromašnih – oko sto miliona.\nZa Luisa Inasija Lulu da Silvu glasalo je na predsedničkim izborima 48 odsto Brazilaca. Na drugom mestu nalazi se Geraldo Alkmin, jedini ozbiljniji Lulin protivkandidat, sa 41 odsto glasova. Naizgled dobar rezultat sadašnjeg predsednika iznenadio je mnoge analitičare koji su Luli predviđali ubedljivu pobedu u prvom krugu izbora (drugi je 29. X). Ovaj rezultat znači da je opozicija dobila četiri nedelje da dokaže upletenost Lule i članova njegove partije u političke skandale. Znači i to da je Lula izneverio svoje birače i da će u narednih mesec dana javnost biti obaveštena o raznim do sada nepoznatim, političkim prljavštinama. Šta je krenulo nizbrdo za harizmatičnog predsednika koji je pre četiri godine svojim obećanjima osvojio srca siromašnih Brazilaca?\nPREDIZBORNA KAMPANJA: "Glasaću za Nulu" iako je u prvom trnutku zazvučalo kao "za Lulu", rekao je profesor književnosti Klaudio Lacerda i još jednom ponovio: "Ne Lula, ne Alckmin, jednostavno Nula, voto nulo, glas u prazno, ni za koga." Klaudio Lacerda, koji je 2002. glasao za Lulu, razočaran je njegovom politikom, koja nije ni "levo ni desno". Razočaran je i učestalim skandalima i korupcijom unutar Luline Partije radnika (PT) i tvrdi da je "nula" jedini pravi politički izbor u Brazilu. Nula je danas isto što je pre skoro dvadeset godina bio Makako Tijao.\n"Da li vi u Evropi imate ovakav cirkus pred izbore?", pita Klaudio pokazujući na šarene džipove izlepljene fotografijama kandidata i natovarene ogromnim zvučnicima iz kojih trešti muzika. "Ko je glasniji i ko pušta bolju muziku, taj pobeđuje", kaže Klaudio. S obzirom na način na koji su kandidati za predsednika Brazila, ali i svi ostali kandidati na izborima predstavili svoje političke ideje, ovakav "nula glas" uistinu ne bi trebalo da čudi. Ulice Rio de Žaneira bile su preplavljene plakatima, bilbordima i nalepnicama na kojima pored fotografije političara stoji i broj, petocifren, četvorocifren, trocifren i to je sve – Rodrigo Bethlem, fotografija i broj 1510; Indio da Kosta, fotografija i broj 2511; Jandira 651. Po veličini broja razlikuju se senatori od poslanika, poslanici od predsednika, predsednici od gradonačelnika. Međutim, ko su svi ti političari i za kakve se političke programe zalažu, ne piše na plakatima, o njima se ništa nije moglo čuti na televiziji ni pročitati u novinama, niti iko od gente comun, tj. običnih ljudi zna nešto više o njima. Pitajući prolaznike na ulicama za mišljenje o kandidatima dobili smo uglavnom slične odgovore: "svi su oni isti i svi su korumpirani". Poneki od kandidata bili su poznati građanima po burnoj prošlosti – jedan je odsedeo u zatvoru nekoliko godina, jedan je poznati gradski homoseksualac, jedan je bogati sveštenik Univerzalne crkve. Na raskrsnicama duž obale Rio de Žaneira, gde su gomile mladih i privlačnih devojaka nedeljama pred izbore mahale zastavama sa kandidatima i njihovim komplikovanim brojevima, takođe niko nema odgovor. Deisi nije znala mnogo o poslaniku na njenoj zastavi Huliju Lopezu, osim da u nedelju u biračke mašine treba ukucati broj 1111. Koliko dobija za desetočasovno mahanje zastavom? Dvadeset reala (šest evra).\nLULINI POLITIČKI SKANDALI: "Predsednik koji ništa ne vidi, ne čuje i ne zna je loš predsednik, loš za Brazil", izjavio je Lulin protivkandidat Geraldo Alckmin, a sa njegovim mišljenjem složila bi se i većina Brazilaca. Lula i njegova Partija radnika (PT) umešani su u političke skandale, iste one protiv kojih su se pre četiri godine borili. Poslednji u nizu obelodanjen je nekoliko nedelja pre izbora, nakon što je policija u jednom hotelu u Sao Paulu uhapsila dvojicu članova Luline Partije radnika. Oni su za 1,7 miliona brazilskih reala (oko 650.000 evra) pokušali da otkupe dosije koji bi navodno dokazao umešanost Lulinog protivničkog kandidata Geralda Alckmina u korupcionašku aferu poznatu pod nazivom sanguessugas – "pijavice". U ovaj skandal su pored Alckmina navodno umešani i 22 senatora, guverner Sao Paula, Hose Sera i preko 100 poslanika koji su uz pomoć lažnih faktura za ambulantna kola ispostavljanih državnim zdravstvenim institucijama zarađivali pare.\nLULINA OBEĆANJA: Tokom četiri godine Lulinog predsedavanja Brazil je na međunarodnom planu stekao reputaciju ekonomskog čuda poput Kine i Indije. Inflacija je zaustavljena i ne prelazi 4,5 odsto godišnje, brazilski spoljnotrgovinski suficit iznosi 14,2 milijarde reala (oko sedam milijardi dolara) i najveći je od 1947. Seča šuma u Amazoniji smanjena je za 31 odsto, brazil forsira proizvodnju biodizela i proizvodi tri puta više generičkih lekove nego pre dolaska Lule na vlast. Legalizovano je 250 miliona ilegalno sagrađenih stanova i kuća i omogućene su stipendije za 400.000 studenata. O ekonomskom čudu ipak nije reč. Od obećanih 10 miliona radnih mesta, Lulina vlada je obezbedila polovinu, godišnji privredni rast daleko je od porasta u Kini i Indiji i iznosi 2,9 odsto godišnje, što je takođe upola manje od Lulinih predviđanja. Po pitanju javne sigurnosti Lulina vlada nije postigla ni najmanji pomak, nepismenost nije smanjena, zdravstvo grca u dugovima.\nKada je 2002. godine izabran za predsednika Brazila, Lula je najavio i pregršt socijalnih programa. Nekoliko njih je i pre uvođenja palo u vodu, neki, međutim, kao "Bolsa Familia", uspešno su sprovedeni i jedan su od glavnih razloga današnje Luline popularnosti. Programom "Bolsa Familia", koji podrazumeva malu novčanu naknadu za sve one čija su mesečna primanja niža od 120 reala (45 evra), obuhvaćeno je jedanaest miliona porodica.\nSve je to ipak nedovoljno za onaj deo stanovništva koji su svi dosadašnji brazilski predsednici zaboravljali. Za siromašne Brazilce, skoro polovinu od 185 miliona stanovnika, biračko telo Luisa Inasija Lule da Silve, koje ne interesuje umešanost njegovih partijskih kolega u korupcionaške afere, niti ekonomske brojke. Za njih očigledno važi nepisano pravilo: u Brazilu kradu svi političari, ali Lula je jedan od Nas. U odnosu na Alckmina, koji se zalaže za privatizaciju privrede i uvođenje sveameričke zone slobodne trgovine, Lula osvaja neimućne Brazilce svojom ličnom pričom – Lula kao siromašan dečak, Lula bez mogućnosti za školovanje, Lula kao radnik u fabrici, Lula kao udovac, ali Lula sa velikim srcem i razumevanjem za sve koji žive na ivici bede. Iako su razočarani Lulinom dosadašnjom politikom, pripadnici ovog dela brazilskog društva nemaju drugog izbora – Geraldo Alckmin zastupa interese srednje i više klase, a Makako Tijao je odavno mrtav.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Građani da ne nasijedaju na provokacije\nSD POZIVA 27. 01. 2020. 12:11 >> 12:10 7\nSocijaldemokratska Crna Gora pozvala je Podgoričane da ne dozvole da se sa njihovom budućnošću igraju višedecenijski borci za negiranje samosvjesne Crne Gore, koji, kako se navodi u saopštenju, podstrekuju omladinu i koriste je za realizaciju svojih nedosanjanih snova o rušenju ustavno pravnog poretka.\nSocijaldemokrate navode da smo proteklog vikenda svjedočili još jednom pokušaju provociranja građanske Podgorice.\n“Izmanipulisana omladina je na trenutak zaboravila u kom gradu i u kojoj državi živi. Očigledno da su ih na izrežirane provokacije huškali oni koji se kao kukavice kriju iza njih, trujući ih retrogradnim političkim ideologijama. Oni, kojima politika i vjera služe samo kao alat za sprovođenje antidržavnih ambicija”, navodi se u saopštenju.\nUputili su poziv građanima da ne dozvole da se njihovom budućnošću igraju višedecenijski borci za negiranje samosvjesne Crne Gore.\n“Zato, pozivamo sugrađanke i sugrađane da ne dozvole da se sa njihovom budućnošću igraju višedecenijski borci za negiranje samosvjesne Crne Gore, koji podstrekuju našu omladinu i koriste je za realizaciju svojih nedosanjanih snova o rušenju ustavno pravnog poretka. Budite sigurni da će vam ovi koji vas tapšu po ramenu okrenuti brzo leđa, kao što su to i devedesetih uradili mnogima koje su huškali na sukobe za koje su znali da su unaprijed izgubljeni”, poručili su iz SD-a.\nSocijaldemokrate su poručile da je Podgorica glavni grad naše nezavisne, samostalne, građanske, evropske, antifašističke i sekularne države Crne Gore.\n“Pozivamo sve istinske građanske i progresivne političke i društvene subjekte da osude ovakve pojave i ponašanja, a sve sugrađanke i sugrađane da ne nasijedaju na ovakve, već viđene i unaprijed smišljene provokacije sa ciljem urušavanja građanskog mira i sklada”, zaključuje se u saopštenju.


Tema: Шпијун признао да је радио за Британце\nПа шта је ово, значи ипак постоје "страни плаћеници"? Видећемо ко ће још од тих црва измилети испод камења, ко ће још, попут Перишића бити ухваћен са документима у гаћама.\nTanić, britanski tajni agent\n15. novembar 2006. | 23:53 | Izvor: Beta Hag -- Svedok optužbe na suđenju protiv "šestorke" Ratomir Tanić potvrdio u Hagu da je od 1992. radio za britansku obaveštajnu službu.\nTokom unakrsnog ispitivanja na suđenju bivšem predsedniku Srbije Milanu Milutinoviću i petorici kooptuženih za zločine na Kosovu, branilac optuženog Nikole Šainovića advokat Toma Fila rekao je svedoku da je "izdao svoju zemlju", a Tanić je to negirao, tvrdeći da je sa Britancima sarađivao u "ograničavanju pogubnog delovanja režima Slobodana Miloševića" i da je "ponosan na to".\n"Ja nisam bio špijun i nisam odavao nikakve tajne. Ne bavi se špijunažom svako ko radi za obaveštajnu službu", rekao je Tanić. Tanić je kazao i da je od britanske obaveštajne službe dobio 10.000 nemačkih maraka, na ime troškova za knjigu o tome kako je Milošević izazvao rat na Kosovu, koja nikada nije objavljena.\nRe: ШШпијунчина признао да је радио за британце\nПеришића већ зезнуо Ацо Томић.\nOriginal postavio Chávez Па шта је ово, значи ипак постоје "страни плаћеници"?\nnaravno. mozda ove demokrate ne razumeju sta znaci rec "strani placenik". to je lice koje je placeno od stranca.. Odgovorite sa citatom\nХоћеш рећи издржавано лице Odgovorite sa citatom\nDa ima pravde i zakona u Srbiji svi bi oni bili osudjeni na smrtne kazne U svim zemljama zapada se izdajnici i spijuni stranih obavestajnih sluzbi kaznjavaju sa kaznama od 20 godina robije do smrtne kazne\nOriginal postavio misoni Спонзоруша!\nЕ - право ! Odgovorite sa citatom\nКакав мамлаз - Нисам шпијун иако сам за паре радио у шпијунској служби ...\nМизерија од човека. Зар по дефолту - тај није већ у нашем судском процесу ?\nОвде идеш у судски процес ако се замериш неком лелемуду,а ређе ако си крив за нешто.\nOriginal postavio srbija do grcke naravno. mozda ove demokrate ne razumeju sta znaci rec "strani placenik". to je lice koje je placeno od stranca.. Yebote, pa cela smederevska zelezara, "Knjaz Milos". "Hemofarm", banke, "Duvanska industrija..................... Sve strani placenici...... Ko kaze da u Srbiji nema izdajnika i spijuna, prodanih dusa??\nOriginal postavio Tunguska- Da ima pravde i zakona u Srbiji svi bi oni bili osudjeni na smrtne kazne U svim zemljama zapada se izdajnici i spijuni stranih obavestajnih sluzbi kaznjavaju sa kaznama od 20 godina robije do smrtne kazne\nDecko, vidim da ne znas, pa da ti kazem da se ne brukas U svim zemljama zapada je ukinuta davno smrtna kazna.........sem u nekim americkim drzavama..........a i tamo se spijuni , jos od Huvera i Makartnija ne osudjuju na smrtne kazne Dok je , nasuprot toga, u zemljama istoka, vesanje i streljanje "spijuna" jos uvek olimpijska disciplina, omiljena kako kod naroda tako kod vlasti Odgovorite sa citatom\nDecko, vidim da ne znas, pa da ti kazem da se ne brukas U svim zemljama zapada je ukinuta davno smrtna kazna.........sem u nekim americkim drzavama..........a i tamo se spijuni , jos od Huvera i Makartnija ne osudjuju na smrtne kazne Dok je , nasuprot toga, u zemljama istoka, vesanje i streljanje "spijuna" jos uvek olimpijska disciplina, omiljena kako kod naroda tako kod vlasti Ne pravim pitanje! Može da dođe u obzir i svakom izdajniku po barem 20 godinica u Padinjaku: To bi bilo dovoljno pristojno mada sam lično više da ih ili bar !\nOriginal postavio inagadadavida Yebote, pa cela smederevska zelezara, "Knjaz Milos". "Hemofarm", banke, "Duvanska industrija..................... Sve strani placenici...... Ko kaze da u Srbiji nema izdajnika i spijuna, prodanih dusa??\nКаква глупост! Колико ти имаш година??\nСви ти радници не примају новац да би радили против Србије и српског народа - што је случај са овим Танићем, Перишићем и остатком ДОС-а.\na da li je svaki chovek koji radi za neku stranu obavestajnu sluzbu placenik kojeg treba roknuti?\njel cemo to isto da primenjujmo i za one koje shljakaju za ruse?\ni da li i ljude koji rade za nas u inostranstvu isto treba po kratkom postupku?..neka tamo vlast\nZnaci po vama i onaj Francuski oficir koji je Srbiji odavao NATO ciljeve za vrem agresije zasluzuje giljotinu,ipak je izdao Francusku i NATO Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio Chávez Каква глупост! Колико ти имаш година??\nSto se meni obracas??\nEvo ti prikan dao definiciju sta je strani placenik......covek koga placaju stranci http://forum.krstarica.com/showpost....86&postcount=3\nOriginal postavio sumnjivo lice Znaci po vama i onaj Francuski oficir koji je Srbiji odavao NATO ciljeve za vrem agresije zasluzuje giljotinu,ipak je izdao Francusku i NATO Griješiš! To nije ni izblizu isto! I ja bih izbjegavao srpsku vojsku kada bi ona bombardovala nekog ko je 5.000 km udaljen od Srbije i Republike Srpske. To je jasna stvar.\nFrancuska aktivna uloga u ofanzivnim vojnim aktivnostima po civilnim objektima u Srbiji nemaja nikakve veze sa odbranom integriteta i suvereniteta Francuske kao ni sa međunarodnim pravom, a to i jeste najjača stavka u odbrani tog oficira!\nOriginal postavio Rainbow Six Griješiš! To nije ni izblizu isto! I ja bih izbjegavao srpsku vojsku kada bi ona bombardovala nekog ko je 5.000 km udaljen od Srbije i Republike Srpske. To je jasna stvar.\nVidim da nepoznajes sta je to profesionalni vojnik.\nCova je polozio zakletvu Francuskoj.To ipak nesto znaci.Svojim odavanjem vojnih tajna NATO-a, ugrozio je zivote(i neka) NATO pilota.Stvar je vrlo jasna.Cova je izdajnik.E sad sto je radio za nas to je drugi par carapa.\nOriginal postavio sumnjivo lice Vidim da nepoznajes sta je to profesionalni vojnik.\nA jesi li ti pročitao tekst njegove zakletve? Nikakva zakletva ga kao profesionalnog vojnika nije obavezivala da daje podršku pilotima koji bombarduju civilne objekte u Aleksincu! Čak naprotiv! Sve ozbiljne vojske u svojim zakletvama podrazumijevaju obavezivanje vojnika na vojničku čast i poštivanje etike ratovanja isto tako kao i na neodavanje vojnih tajni! Hipotetički: Od dva NATO lovca iznad grdelicke klisure, samo je jedan gađao u željezničku kompoziciju. Ovaj drugi je to odbio! Da li je to izdaja! Da li je izdaja ako sutra Srbija uđe u NATO i ti odbiješ da ideš u ratnu operaciju npr. u tamo neki Zanzibar koji nije od nikakvog nacionalnog interesa za tvoju državu!! Nije to baš tako jednostavno! Moglo bi se o takvim stvarima naširoko diskutovati!\nI major Šišić je profesionalni vojnik pa je sada u CZ-u! A čova je takođe samo izvršavao naređenje!\nTo ti je kao u onoj zagoneci: Šta je starije? Kokoš Il' jaje?\nMa kakvi strani placenici sve je to paranoja. Eto ovaj tanic je radio protiv svoje zemlje iz moralnih razloga. Borio se jadan protiv zlog diktatora i njegovog okrutnog rezima. A ovih 10.000 DM (sto se zna) to onako da se nadje, za zimnicu i deci za dzeparac. Pa kad vec nude dobri ljudi sto i da se ne uzme, a zna se koliko britanska obavestajna sluzba voli da finansira dobru knjigu. Verovatno treba da smo im zahvalni sto podrzavaju mlade, neafirmisane pisce i toliko ulazu u IZDAVACKU delatnost u ovoj zemlji. Ko zna koliko mladih pisaca i ostalih umetnika (i ne samo mladih nego i matorih) dobija novac od obavestajnih sluzbi za izdavanje svojih dela.\nOstavi emocije po strani.Pricas sasvim emotivno,pa zato i nerealno.Cova je izdao NATO.Da nije tako Francuzi bi mu umesto mardelja urucili Legiju Casti Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio sumnjivo lice @R.S.\nOstavi emocije po strani.Pricas sasvim emotivno,pa zato i nerealno.Cova je izdao NATO.Da nije tako Francuzi bi mu umesto mardelja urucili Legiju Casti To je to! Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio Salvantis Ma kakvi strani placenici sve je to paranoja. Eto ovaj tanic je radio protiv svoje zemlje iz moralnih razloga. Borio se jadan protiv zlog diktatora i njegovog okrutnog rezima. A ovih 10.000 DM (sto se zna) to onako da se nadje, za zimnicu i deci za dzeparac. Pa kad vec nude dobri ljudi sto i da se ne uzme, a zna se koliko britanska obavestajna sluzba voli da finansira dobru knjigu. Verovatno treba da smo im zahvalni sto podrzavaju mlade, neafirmisane pisce i toliko ulazu u IZDAVACKU delatnost u ovoj zemlji. Ko zna koliko mladih pisaca i ostalih umetnika (i ne samo mladih nego i matorih) dobija novac od obavestajnih sluzbi za izdavanje svojih dela.\nА што је најгоре да ли и ти примећујеш напор појединих учесника да ОПРАВДАЈУ ШПИЈУНАЖУ ЗА СТРАНЕ СЛУЖБЕ... на крају ће да испадне да је бити шпијунчина нешто веома добро и корисно....... СИСТЕМ ВРЕДНОСТИ код нас је окренут ТУМБЕ !\nPomenuti oficir je spasio srpske živote.\nKao što su njegovom dedi srpski vojnici spasili život.\nto je bila vodilja.\nNikakva špijunaža - samo lični razlozi.\nOriginal postavio Iron Lord Pomenuti oficir je spasio srpske živote.\nSlazem se potpuno sa tobom.Ovde ljudi nekapiraju da spijuna ima od kada je sveta i veka.Nista licno,neko izda zemlju za pare, neko za ideale.Moje pitanje je bilo sasvim jasno.Treba li tog Francuza ubiti kao sto neki predlazu da se pobiju nasi spijuni.Nista emotivno.Jasan odgovor sam trazio.Mozda u ovom casu na nekom Francuskom forumu spominju bas tog izdajnika spijuna koji je izdao francusku i NATO,a pri tom niko nespominje sta su njihovi dedovi radili za Srbiju Odgovorite sa citatom


Vuk Drašković: „Sve što Dodik radi upereno je ka rušenju Republike Srpske, NATO mora doći u BiH“! | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti Vuk Drašković: „Sve što Dodik radi upereno je ka rušenju Republike Srpske,...\nVuk Drašković: „Sve što Dodik radi upereno je ka rušenju Republike Srpske, NATO mora doći u BiH“!\n„Ako se uvedu pojedinačne sankcije nekim ljudima u RS-u, propaganda će od njih napraviti heroje! Razmatra se povratak američke vojske u BiH!\nNisu greška BiH ni Dejton ni visoki predstavnik! Greška je Milorad Dodik, sadašnji Dodik, koji hoće da ruši Dejton i da RS, BiH i cijeli region gurne u provaliju! Onaj Dodik koga sam poznavao krajem 90-ih i početkom ovog vijeka bio je vatreni pristalica Dejtona i hitnog uključenja BiH u NATO! Zločin u Srebrenici javno je nazvao genocidom! Zalagao se za međuetnički sklad i pomirenje ljudi! Šta se desilo s njim!? Da li je on sada rezultat moskovskog inžinjeringa ili mađija – to treba istražiti! Dodik se odrekao cijelog sebe! Cijelog sebe je poništio! Dodik nije solo igrač! On igra u skladu sa instrukcijama koje je dobio u Moskvi!\nTa instrukcija je da cijeli Balkan gurne u provaliju, da se Amerikanci zabave nama, kako bi se time olakšala ruska invazija na Ukrajinu! Rusi poriču tu namjeru, ali je istovremeno i potvrđuju! Putin je rekao da su Rusi u Ukrajini pred opasnošću od genocida, jer među Ukrajincima vlada rusofobija! Možda ta rusofobija postoji, ali zar neko misli da se ona može ugasiti invazijom na Ukrajinu? Veliki su pritisci da se krene na Ukrajinu, ali bi to bila apokaliptična avantura! Došlo bi do protesta i u Rusiji! Ukrajina i Bjelorusija historijski su prostori Rusije i razumijem njihov interes! Moskva mora voditi drugačiju politiku prema tim zemljama! Dodikovo ponašanje ne mogu da objasnim drugačije nego instrukcijama iz Moskve!\nDodikovo ponašanje možda nije ponašanje Milorada Dodika! Dodik govori o nekom novom mirovnom sporazumu i nije svjestan šta priča! Novi mirovni sporazum je moguć samo nakon novog rata! Tim novim mirovnim sporazumom bi možda nestala RS! Je li to Dodikov krajnji cilj?! Sve što radi upereno je ka rušenju BiH, ali i rušenju RS-a! Dodik igra po notama nekoga u Kremlju! U Moskvi nema jedinstvenog stava prema Ukrajini i situaciji u svijetu! Na vrhu Rusije ima razumnih i odgovornih ljudi koji neće sukobe sa EU i SAD-om! Mnogi govore da bez Evrope nema ni Rusije! Rusija nije azijska država nego evropska! Rusiji neće biti neprijatelj Evropa i SAD, nego Kina! Neće doći do sukoba između SAD-a i Rusije!\nMislim da će doći do strateškog partnerstva i saveza! Nadam se da će jastrebovi u Moskvi ostati u manjini, jer bi njihova pobjeda bila katastrofalna za svijet! Pokušava se plasirati priča da Dejton sprečava BiH da bude funkcionalna! Nigdje u Dejtonu ne piše da Hrvati moraju glasati za Hrvate, Bošnjaci za Bošnjake, Srbi za Srbe, a Ostali da ne glasaju ni za koga! Dejton otvara trasu za reforme u BiH! BiH treba decentralizovati, regionalizovati i vlast spustiti bliže ljudima, bez ikakvih etničkih obilježja! I Amerika je decentralizovana! Ljudi se ne smiju kažnjavati i žigosati jer pripadaju nekom narodu! Vlast ne smije da bude vlast spahija, kneževa i banova! Dodik ima namjeru da gurne u provaliju RS i cijelu BiH! Sve je moguće! Uz dogovor, BiH može da se organizuje na drugačiji način! Vraćanje na kantonalno uređenje BiH u ovom trenutku djeluje neodrživo! Neprihvatanjem Vens-Ovenovog plana usred rata je sahranjena ideja o kantonalnom uređenju BiH!\nDodik kaže da Savjet bezbjednosti neće Schmidta! Istina je da Schmidta neće Kina i Rusija! I ne moraju jer nisu učestvovale u sklapanju Dejtona i ne znam čemu sada uplitanje u Dejton! Sve mržnje su najviše uperene u BiH! Kreatori mržnje su ubice Jugoslavije, a BiH je bila mini Jugoslavija u njenom srcu! Nema Jugoslavije, ali ima BiH! BiH je sjećanje na državu koje nema! Multietnička i cjelovita BiH bi mogla da bude nada za ekonomsko, kulturno i mentalno povezivanje rastavljenih i zavađenih naroda Jugoslavije!\nRazmatra se povratak američke vojske u BiH! Razmišljaju da je pametnije preventivno djelovati!\nBalkan pred katastrofom, Ukrajina pred katastrofom, šta hoćete više?! Najpreče je sada da stignu snage NATO-a, kao garant stabilnosti BiH i kao garant da će ruke visokog predstavnika biti odriješene! Sankcije pogađaju pojedince i dižu im krila u očima naroda! Fitilj gori 20 godina i dogorjelo je! Koje će akcije biti preduzete – ne znam! Nadam se da će sve što bude preduzeto biti brzo i efikasno da spriječi rat! Balkan treba biti strateška sfera Zapada! Da nije NATO-a, ne znam šta bi se dešavalo u Evropi! EU je sama sebi svezala ruke odlučivanjem konsenzusom! Volio bih da BiH, po ubrzanoj proceduri, postane članica NATO-a! Američka vojska da što prije dođe u BiH i možemo da nakrivimo kapu! Vučića nema u Dejtonu, ali ono čega ima je slanje 20 hiljada američkih vojnika u BiH! Bila je greška to što su otišli, kazao je između ostalog Vuk Drašković.\nPrevious articleBiden: Rusija će platiti ‘strašnu cijenu’ ako napadne Ukrajinu\nNext articleVideo: Tornado u Kentuckyu usmrtio najmanje 100 osoba\nAmerika spremna izdvojiti više od 100 miliona dolara za kretanje Balkana...


Svetla budućnost srpskog ženskog visa: Čak tri devojčice od 14 i 15 godina preskočile 170 (VIDEO) – Atlex\nMemorijal Mihajlo Mika Švraka 2019 - skok uvis, Zorana Rokavec, AK Mladost Zemun; Foto: Atlex\nDugo je Srbija čekala rezultate u ženskom visu, a sudeći po viđenom na memorijalu ”Mika Švraka” budućnost u ovoj disciplini je i više nego svetla jer su devojčice od 14 i 15 godina počele da preskaču fantastične visine od 170 centimetara.\nMemorijal Mihajlo Mika Švraka 2019 – skok uvis, Aleksandrija Mitrović, AK Novi Beograd; Foto: Atlex\nNa četvrtom memorijalu ”Mihajlo Mika Švraka” viđena je ne samo odlična borba tri devojčice nego su too činile na respektabilnim visinama.\nKada se zna da su Angelina Topić (rođena 2005. godine), Zorana Rokavec (rođena 2004.) i Aleksandrija Mitrović (rođena 2004.) skakale preko 170 centimetara, poredak na kraju je manje bitan jer su one budućnost srpske atletike i devojke koje će se tek takmičiti jedna protiv druge na još većim visinama.\nU fantastičnoj borbi, prevashodno sa visinama, a tak onda sa protivnicama, pobedu je odnela članica zemunske Mladosti Zorana Rokavec sa preskočenih 1,74 metara. Ona je tu visinu preskočila iz drugog pokušaja, a njen trener Goran Radoja nije želeo više da skače kako se ne bi zamarala jer je sezona tek počela.\nAngelina Topić i Aleksandrija Mitroivć preskočile su 1,71 metar, ali zbog manjeg broja pokušaja drugo mesto je na kraju osvojila godinu dana starija članica Novog Beograda Aleksandrija. Ćerka Dragutina i Biljane Topić i članica Top Jump-a Angelina visinu od 171 centimetar uspela je da preskoči iz trećeg pokušaja dok je Aleksandriji to pošlo za rukom iz drugog.\nTags: AK Mladost Zemun AK Novi Beograd AK Top Džamp Aleksandrija Mitrović Angelina Topić skok uvis Zorana Rokavec\nPrevious Furiozni start Alekse Kijanovića: Samo 6 stotinki od državnog rekorda na prvoj trci (VIDEO)\nNext BAK, Partizan 1945, Top Jump i Karanovci su održali svoje mitinge (Rezultati): Godinu zatvara Crvena Zvezda ”Novogodišnjim mitingom” (Satnica i lista prijavljenih)


Švedska jača vojsku uz pomoć alkohola - Sputnjik Srbija\n10:02 18 Januar 2021\n19:57 23.09.2020 Preuzmite kraći link\nŠvedska vlada povećala je porez na alkohol s ciljem pokretanja ekonomije i finansiranja vojne strategije zemlje, što uključuje veliko pojačanje odbrane.\nZajedno sa povećanim porezom na cigarete, duvan za žvakanje i nikotinske proizvode, očekuje se da će povećanje poreza doneti oko milijardu kruna (110 miliona dolara).\nPrema rečima ministarke finansija, povećanje poreza pomoći će u finansiranju povećane odbrambene potrošnje.\n„Osetićete da činite dobro delo dok petkom pijuckate pivo“, rekla je ministarka finansija Magdalena Anderson za novine Ekspresen.\nNove cene će stupiti na snagu 1. januara 2023. godine, pet godina nakon poslednjeg povećanja poreza na alkohol.\nProdaja i oporezivanje alkohola bilo je strogo regulisano u Švedskoj, a pića sa sadržajem alkohola iznad 3,5 procenta dostupna su samo preko državnog Sistembolageta koji ima monopol na tržištu. Porezi već čine veći deo maloprodajnih cena, sa porezom na alkohol koji čini oko 32 procenta konačne prodaje, zajedno sa PDV-om od oko 20 procenata. To švedsko tržište alkohola čini jednim od najskupljih u Evropi.\nProcenjuje se da će flaša vina poskupeti za oko krunu (0,11 dolara), alkohol će koštati nekoliko kruna više, a pivo 0,25 više (2 centa).\nvojska, alkohol, Švedska


Livescore: Rukomet, Svet Livescore\nRukomet Svet Livescore\nObjašnjenja: Rukomet uživo na Livescore.in - Rukometni Svet rezultati uživo. Livescore.in servis nudi rezultate uživo, poslednje rezultate, raspored mečeva i detalje meča. Pratite rukomet Svet i više od 80 rukometnih takmičenja u svetu. Rukometni Svet rezultati uživo su u stvarnom vremenu, nema potrebe za osvežavanje.


Projekat "Evropska prestonica kulture 2024" polako napreduje\nBanjaluka vrijedno radi na projektu "Evropska prestonica kulture 2024". Rok za prijavu Evropskoj komisiji je oktobar ove godine.\nŠef tima za pripremu aplikacije, Marko Bilbija, kaže da je jedan od preduslova - kulturna strategija Banjaluke - skoro gotova, a da je dobar dio posla već završen. Naišli su na pozitivne reakcije i kod gradskih vlasti i na kulturnoj sceni.\n"Kad god smo sa nekim došli u kontakt, izložili mu šta je to EPK, i na koji način to funkcioniše, tek onda su ljudi počeli da shvataju koliki to domet može da ima, i koliko to može da doprinese razvoju grada", rekao je Marko Bilbija, arhitekta i scenski dizajner.\nProšlih godinu dana, sedmočlani tim je analizirao stanje kulture u Banjaluci. Ocijenili su da može biti mnogo bolje, ali insistiraju da kod ovog projekta nije riječ o onome što već imamo, nego o idejama koje mogu biti temelj za preporod kulture. Najavljuju i vizuelni identitet za cijelu priču.\n"Pričamo o nekim inovativnim, novim projektima, jer pravimo plan da za sedam godina pređemo iz tačke A u tačku B, kažemo šta je to što želimo da Banjaluka postane, tako da sve što je inovativno dolazi u obzir", navodi Monika Ponjavić, teoretičar dramskih i audio-vizuelnih umjetnosti.\nPrilikom izrade kulturne strategije, nije bilo privilegovanih umjetnosti ili žanrova. I rok i klasična muzika, i film i pozorište, i moderna i klasična umjetnost, jednako su zastupljeni - prioritet je izrada ekosistema koji će svima dati šansu. Banjalučki kulturnjaci pozdravljaju takav pristup.\n"Kada se te šanse prošire, proširiće se odmah i sponzorstva, i umjetnici koji do sada nisu se obraćali, nisu se povezivali za rad, i mislim da je to sigrno odličan pristup, jer zašto bi bilo koji dio umjestnosti imao prednost", rekao je Aleksandar Pejaković, umjetnički direktor banjalučkog Studentskog pozorišta.\nPrije više od godinu dana, gradske vlasti su krenule u misiju da postanu evropski glavni grad kulture 2024. godine. Pobjednik će se znati 2020. godine, a trenutno su se osim Banjaluke kandidovali Mostar i norveški Bode.


[REPORTAŽA] Erbas predao prvi A350-1000 Katar ervejzu - Tango Six\nU narednih godinu dana Kataru će biti isporučeno šest A350-1000 / Foto: Airbus\nKompanija Erbas predala je u utorak u Tuluzu prvi (A7-ANA) od 37 naručenih A350-1000 aviona avio-prevozniku Katar ervejz, koji je ujedno i prvi naručilac te serije.\nIzvršni direktor Erbasa Fabris Brežier (Fabrice Bregier), direktor kompanije Katar ervejz Akbar Al Baker i direktor sektora civilnog vazduhoplovstva Rols Rojsa Kris Čolerton (Chris Cholerton) sastali su se u Tuluzu kako bi izvršili primopredaju i predstavili A350-1000 medijima.\nTango Six je imao priliku da prisustvuje celokupnom programu, pri čemu je prva etapa bila poseta Erbasovog A350XWB Final Assembly Linea (FAL) gde se u nekoliko različitih proizvodnih stanica letelice sklapaju u finalni proizvod.\nStanica broj 50 namenjena spajanju trupa / Foto: Marta Lutovac, Tango Six\nTokom obilaska, bilo je reči i o potencijalnoj proizvodnji A350-2000. Iako planovi za proizvodnju ove verzije letelice nisu zvanično potvrđeni, veoma je verovatno da će, ukoliko do toga dođe, trenutna konstrukcija Final Assembly Linea biti izmenjena i proširena kako bi sklapanje serije moglo nesmetano da se obavlja.\nVisoki plafoni dizajnirani za regulaciju toplote / Foto: Marta Lutovac, Tango Six\nJedan od noviteta svakako je i transporter Beluga XL na kome Erbas trenutno radi. Kako nam je prilikom obilaska rečeno, Beluga XL će naslediti sadašnju Belugu i kao veća verzija biti u mogućnosti da transportuje celokupne delove letelica, kao što je na primer kompletan par krila A380.\nUnapređene karakteristike A350-900 na poslednjem članu A350 familije / Foto: Airbus\nNakon posete FAL-a usledila je konferencija u Erbasovom Lidership University centru gde su na dnevnom redu bili detalji proizvodnje najnovijeg člana A350 familije, saradnja sa Rols Rojsom pri ugrađivanju novih Trent XWB motora, kao i budući planovi Katar ervejza.\nTada je istaknuto i nekoliko osnovnih razlika. A350-1000 sedam metara je duži od svog prethodnika, karakterišu ga modifikovane, zakrivljene ivice krila, kao i do sada najefikasniji motori, pri čemu se očekuje da će operativna potrošnja goriva biti za 25% manja.\nPrema rečima Akbara Al Bakera, Kataru će do kraja ove godine biti isporučeno još šest letelica tog tipa, nakon čega će se isporuke nastaviti u narednih pet godina.\nU planu da se pored A350-1000 i u sve A350-900 ugrade „Qsuite“ sedišta / Foto: Airbus\nPri kraju konferencije novinarima je pružena mogućnost da postave pitanja, a jedno od njih ticalo se konkurencije između A350-1000 i njegovog budućeg takmaca na tržištu B777-9:\n– Mi imamo novi dizajn, efikasnost, dolet, kao i komfor koji uz njega ide. B777-9 ima velika krila, veći trup i velike motore takođe. Taj avion je 35 tona teži od A350-1000, što znači da je jedan A350-1000 pun putnika i spreman za let podjednako težak kao jedan prazan B777-9. Šta god da kompanija uradi da popuni B777-9, on nikad neće moći da postigne efikasnost koju ima A350-1000. –\nNovi tip „Qsuite“ sedišta u biznis klasi\nPoznat po luksuzu koji nudi u svojoj biznis klasi, Katar ervejz ni ovoga puta nije razočarao buduće korisnike najnovije letelice A350 familije. Ugradnjom novog tipa „Qsuite“ sedišta, on je otišao korak dalje i postao prvi avio-prevoznik koji u toj klasi nudi „dupli krevet“.\nUp front in Business Class, the award winning @qatarairways Qsuite:\n💺 46 @RockwellCollins seats\n📺 @ThalesAerospace 17inch screens\n🛏 Double bed in the sky\n🚪 Fully enclosed Suite\n👕 @thewhitecompany PJ#Firstin1000 #PaxEx pic.twitter.com/gSZVTGZe1l\n— Flight-Report (@flight_report) February 20, 2018\nKako je objasnio Al Baker, u planu je da se pored A350-1000 i u sve A350-900 avione ugrade „Qsuite“ sedišta, pri čemu će njihova instalacija izostati u B787 floti, jer su Boingovi trupovi znatno uži:\n– Alternativa „Qsuite“ sedištima u B787 biće sedišta koja daju potpunu privatnost. –\nTim povodom, on je istakao da će „Qsuite“ program postati standard u biznis klasi Katar ervejza.\nCeremonija dodele A350-1000\nKrajem dana organizovan je poseban program primopredaje koji je u svojoj kreativnosti prevazišao sva moguća očekivanja.\nNakon pozdravnih reči Brežiera, Al Bakera i Čolertona, usledio je nesvakidašnji lajt šou, na samom avionu Katar ervejza, a zatim i u sali pred prisutnima.\nKako je protekla ceremonija dodele i na koji način je avion poslužio kao projektorsko platno pogledajte na sledećem video snimku:\nAlen Šćuric Purger 09:29, 23. feb. 2018.\nStvarno impresivno. Iskreno ti zavidim, kolegice, što si bila tamo. :-)\nBeduin 09:38, 23. feb. 2018.\nsve cestitke Djubiu i Briglji na dostignucu\nMedo s mora 10:24, 23. feb. 2018.


Konte: Nisam pogrešio\nBeta\t 23. oktobra 2016. 20:30\nTrener fudbalera Čelsija Antonio Konte rekao je da je zadovoljan igrom u današnjoj pobedi od 4:0 protiv velikog rivala Mančester junajteda u Premijer ligi i da misli da nije pogrešio kada je tražio od navijača da glasnije navijaju i slave pobedu.\n“Zadovoljan sam sjajnom igrom. Veoma dobro smo počeli, visokim inteziteom, brzo smo dodavali loptu, stvarali šanse i postigli gol. Svakodnevno gledam posvećenost i rad mojh igrača na treninzima i ovu pobedu su zaslužili”, rekao je Konte, preneli su britanski mediji.\nČelsi je danas na Stamford Bridžu pobedio Mančester junajted sa 4:0, ostvario treću uzastopnu pobedu i popeo se na četvrto mesto na tabeli. Junajted je vezao tri utakmice bez pobede i zauzima sedmo mesto na tabeli sa 14 bodova.\n“Napredujemo, moramo da nastavimo da radimo, pošto jedino kroz rad možemo da napredujemo. Znamo da imamo još mnogo da radimo, ali zadovoljan sam. Važno je posle naših poraza od Arsenala i Liverpula, važno je da shvatimo šta je naša misija. Moramo da se okrenemo utakmici sa Vest Hemom u Liga kupu i spremimo se”, naveo je on.\nKonte je u više navrata pred kraj utakmice ohrabrivao navijače da budu glasniji od protivničkih i da slave pobedu.\nKada se utakmica završila i posle rukovanja dvojice trenera Kontea i Žozea Morinja, portugalski trener je šaputao nešto Konteu, a britanski mediji naveli su da se radi o kritici. Morinjo je navodno rekao Konteu:\n“Nemoj da slaviš tako, u redu je na 1:0, ali na 4:0 je ponižavajuće”.\n“Slušao sam podršku navijača Junajteda, oni uvek podržavaju svoj tim, a posle ovako velike pobede tražio sam od naših navijača da aplaudiraju igračima na dobroj igri. Mislim da je to normalno. Svi igrači su zaslužili aplauz”, rekao je Konte za Skaj Sports.\nUpitan o razgovoru sa Morinjom, Konte je za Bi-Bi-Si (BBC) rekao da je to privatna stvar.\n“Kada je razgovor privatan, tako treba i da ostane. Poštujem Žozea, on je sjajan trener i ovde je osvojio mnogo trofeja”, naveo je italijanski trener.\nMorinjo je u dva navrata predvodio Čelsi i najuspešniji je trener u istoriji londonskog kluba. On se danas vratio na Stamford Bridž prvi put otkako je otpušten prošlog decembra zbog loših rezultata.\nDanašnji poraz je najteži poraz Morinja u Premijer ligi.


Privredna komora Vojvodine pospešuje međuregionalnu saradnju | Novosti.RS\nponedeljak, 15. 01. 2018. u 17:38


Sedam dana u Beogradu, 9-15. decembar 2021. - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sedam dana u Beogradu, 9-15. decembar 2021.\nSedam dana u Beogradu, 9-15. decembar 2021: Čembalo, živa umetnost (foto: Pixabay)\nSedam dana u Beogradu, 9-15. decembar 2021.\nAh Neša 9. decembar 2021. Izlasci, TV i online program Postavite komentar\nNoć knjige, Dani slovenačkog filma, Merlinka, Bassomania, koncerti zabavne i klasične muzike – obeležiće sedam dana u Beogradu, od 9. do 15. decembra 2021.\n➽ Četvrtak, 9. decembar\n• Festival fotografije „Vizualizator“ (razne lokacije)\n• Sala srpskog filma: Neočekivani naratori (Kombank dvorana)\n• 13. Merlinka (Dom omladine Beograda)\n• 7. Dani slovenačkog filma (Kinoteka)\n• Revija ratnog filma (CZK Lazarevac)\n• Festival Alternative film/video 2021: Nesvrstani (DKSG)\n• Vanja Šćepanović, klavir (Galerija SANU, 18.00; za dž)\n• 30. Bassomania (razne lokacije)\n• Premijera: Feliks i Doris (Opera i teatar Madlenianum)\n• Električni orgazam (Kombank dvorana)\n• Massimo Savić (Bitefartcafe)\n➽ Petak, 10. decembar\n• 25. Noć knjige (razne lokacije)\n• Trg bajki 2021. (plato ispred GO Zvezdara i „Kult“)\n• Studentsko programersko takmičenje AIBG (Univerzitet Metropoliten)\n• Aerobik hepening (Dom učenika „Patrijarh Pavle“)\n• Festival Kinoskop 2021 (Muzej Kinoteke)\n• Vladimir Stanišić, klarinet (Guarnerius)\n• Beogradska filharmonija (Kolarac)\n• Dušan Toroman, čembalo (Skupština grada, 20.00; za dž)\n• Željko Vasić (Kombank dvorana)\n• Fudbal: Bundesliga, 15. kolo (TV prenosi)\n➽ Subota, 11. decembar\n• Karavan zimnice (pijaca „Palilula“)\n• Sajam volonterizma 2021 (razne lokacije)\n• Takmičenja u streljaštvu (Belekspocentar)\n• Fudbal: Super liga Srbije, 20. kolo (razne lokacije / TV prenosi)\nČITA SE! BAŠ!!! • Novi protesti i blokade (Srbija)\n• Rock cirkus (KC Čukarica, 19.00)\n• Ana Marija Krajnc, čembalo (Dom Vojske Srbije, 19.00)\n• Johan Šmit – gitara i orkestar ŠMT iz Ćuprije (Kolarac, 20.00)\n➽ Nedelja, 12. decembar\n• Studenti FMU (Kolarac, 11.00; 300 RSD)\n• Čembalisti Ansambla Parnas i Svetlana Stojanović Kutlača (Narodni muzej, 12.00)\n• Predstava za decu: Lepotica i zver (Kombank dvorana)\n• Po željama gledalaca (Kinoteka)\n• UA MO „Stanislav Binički“ (Kolarac, 20.00)\n• Emilija Miodrag, čembalo (Narodni muzej, 20.00)\n• Monodrama „Marija Magdalena“ (Studio Centar)\n• BUNT 9.0 – festival klasične muzike (razne lokacije)\n➽ Ponedeljak, 13. decembar\n• D. Kostić – violina i K. Hadži Antić Tatić – klavir (Galerija SANU, 18.00; za dž)\n• Koncert: Ansambl Gledanice (Akademija 28, 19.00)\n• Učenici MŠ „Kosta Manojlović (Galerija Artget, 19.00 i 20.30)\n• Mohamed Šams – klavir (Kolarac, 20.00)\n➽ Utorak, 14. decembar\n• Emir Kusturica na bis (Muzej Kinoteke)\n• Dokumentarni filmovi (Kinoteka)\n• Fudbal: Bundesliga, 16. kolo (TV prenosi)\n• Kamerni ansambli FMU (SKC, 19.00)\n• Veče izvornih narodnih pesama (KC Čukarica, 20.00)\n➽ Sreda, 15. decembar\n• Fudbal: Super liga Srbije, 21. kolo (razne lokacije / TV prenosi)\n• Studenti katedre za solo pevanje FMU (UK „Stari grad“, 19.00)\n• Koncert „Za dobra stara vremena“ (KC Čukarica, 19.00)\n• Zvonko Bogdan (Kombank dvorana)\n• Beograd za početnike: Mama Vinča (online)\nNije loše biti čovek, Priča sa zapadne strane,\nMeda sa severa 2 – Ključevi kraljevstva, Spenser, Linija\n➽➽➽ Doček Nove godine 2022:\nZepter hotel Vrnjačka Banja / Zepter hotel Drina\nZelenilo – Beograd – jelke sa busenom\nPrethodni Bez struje i bez vode u Beogradu, 9. decembar 2021.\nSledeći Sportski događaji u Beogradu, 10-12. decembar 2021.


Prošlo je 17 godina, a ubistvo Željka Ražnatovića Arkana i dalje jednako intrigira javnost. Ko je pravi nalogodavac likvidacije – još uvek se ne zna.\n– Pritrčala sam separeu i ugledala zgrušanu krv na Željkovom levom oku koje je bilo zatvoreno. Zubi su mu bili izbijeni, a kada sam ga protresla, počeo je da kašlje i izbacuje krv iz usta. Manda je sedeo pognut i krvario je iz oka i usta, a Garić je ležao pored separea i držeći se za stomak jecao: „Joj, joj“. U jednom trenutku čula sam Zvonka Mateovića kako viče: „Spusti pištolj!“\nSlične Teme:Arkan, Ceca Ražnatović, Izdvojeno, ubistvo


Hampton Inn Plano Plano, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nHampton Inn Plano - Opis\nza grad Plano je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Poslovni centar.Na 18 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 4901 OLD SHEPARD PLACE sa pozicijom zapad za grad Plano, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Hotel ima 131 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hampton Inn Plano kreću se od 4 956 dinar - Srbija . Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Pripada hotelskom lancu HX.U njemu postoji brza internet konekcija.\nHampton Inn Plano tip(ovi):\nHampton Inn Plano sadržaji i usluge\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Cowley. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 4705 496 m -\nWoodhouse Day Spa, Irving infos


NY Times: Hrvatska se vraća nacionalizmu koji je dominirao devedesetih - Vijesti - Index.hr\nNY Times: Hrvatska se vraća nacionalizmu koji je dominirao devedesetih\nponedjeljak, 12.1.2015. 11:19\n"POBJEDNIČKI govor Kolinde Grabar Kitarović sugerirao je povratak nacionalističkim politikama koje su dominirale u Hrvatskoj nakon ratnog raspada Jugoslavije", piše The New York Times nakon pobjede kandidatkinje HDZ-a na predsjedničkim izborima.\nUgledni međunarodni dnevni list u svom tekstu o predsjedničkim izborima u Hrvatskoj piše da su se "izbori odvijali u klimi dubokog pesimizma prema hrvatskom gospodarstvu". Najnovija članica Europske unije, piše NY Times, ujedno je i gospodarski među najslabijima, s nezaposlenošću od gotovo 20 posto, te 41,5 posto nezaposlenosti mladih.\nGovor Grabar Kitarović, piše Times, bio je protkan domoljubnim porukama i prekidan nacionalističkim nogometnim navijanjem od strane pristaša HDZ-a. Novinari NY Timesa pri tom misle na pjesmu "Zovi, samo zovi", kojom su HDZ-ovci u jednom trenutku prekinuli govor Grabar Kitarović.\nNY Times donosi i izjavu Dejana Jovića, profesora na Fakultetu političkih znanosti u Zagrebu i bivšeg savjetnika Ive Josipovića. Jović se složio s ocjenom da Hrvatskoj prijeti opasnost od raspirivanja nacionalizma.\n"Proširenje i ulazak u Europsku uniju otvara naciju, zbog čega se kasnije pojavljuje mnogo nacionalističkog sentimenta", izjavio je Jović u telefonskom razgovoru za njujorški dnevni list.\nNY Times također ističe kako je uloga predsjednika uglavnom ceremonijalna, ali predsjedničke ovlasti ipak su značajne u sferama vanjske politike i oružanih snaga. Novinari NY Timesa zaključuju da su predsjednički izbori važan uvod za parlamentarne izbore koji se održavaju krajem godine, a na kojima bi SDP mogao pretrpjeti još drastičniji poraz.


Sony Ericsson najavljuje Zylo i Spiro modele sa Walkmanom Sony Ericsson najavljuje Zylo i Spiro modele sa Walkmanom – Personal magazin\nSony Ericssonova nova generacija Walkman™ telefona, nudi cenovno pristupačan ulaz u Sony Ericssonov svet komunikacije i zabave. Sony Ericsson danas najavljuje novi dvojac koji nastavlja nasleđe legendarnog nagrađenog Sony Ericsson…\nSony Ericssonova nova generacija Walkman™ telefona, nudi cenovno pristupačan ulaz u Sony Ericssonov svet komunikacije i zabave.\nSony Ericsson danas najavljuje novi dvojac koji nastavlja nasleđe legendarnog nagrađenog Sony Ericsson Walkman™ telefona. Sa više od 130 miliona Walkman™ telefona prodanih širom sveta, Sony Ericsson sada svom portfoliju dodaje dva cenovno pristupačna Walkman™ telefona – bez kompromisa kada je reč o funkcionalnostima.\nSony Ericsson Zylo™ i Sony Ericsson Spiro™ korisnicima nude najbolje muzičko iskustvo koje i očekuju od Walkman™ telefona, ali idu i korak dalje i spajaju muziku sa društvenim umrežavanjem.\nOd Twittera™ do Facebooka™, korisnici samo jednim dodirom tastera mogu komunicirati sa prijateljima i istovremeno slušati omiljenu muziku na Walkman™ playeru. Druga ključna funkcija koja je dostupna na oba telefona je TrackID™ koji korisnicima, ma gde se zatekli, omogućava da saznaju ime i izvođača pesme koju upravo slušaju. Ta funkcija se pokazala jako popularnom među ljubiteljima muzike širom sveta – samo tokom 2009. godine bilo je 129 miliona pretraživanja.\nSony Ericsson Zylo™ i Sony Ericsson Spiro™ takođe su dizajnirani tako da imaju ergonomski oblik, što je sada zajednička osobina svih modela u Sony Ericssonovom portfoliju. Prekrasan i savremen ergonomski oblik takođe uključuje ergonomsku tastaturu koja telefon čini jednostavnim za korišćenje.\n„Sony Ericssonova linija Walkman™ telefona ostvarila je ogroman uspeh. Od prvog predstavljanja 2005. godine do danas prodano je više od 130 miliona telefona i još uvek beležimo veliku potražnju korisnika. Cilj današnje najave je da zadovoljimo tu potražnju čineći liniju Walkman™ telefona pristupačnom širem krugu korisnika,“ izjavila je Jenny Maltesson, Marketing Business Manager u Sony Ericssonu.\n„Kombinirajući najbolje od Walkman™ funkcionalnosti sa mnoštvom mogućnosti za društveno umrežavanje, Sony Ericsson Zylo™ i Sony Ericsson Spiro™ korisnicima nude priliku da saznaju što sve naš portfolio komunikacije i zabave ima za ponuditi.” zaključila je Maltesson.\nSony Ericsson Zylo™ saWalkmanom™\nKupili ste pesmu i umirete od želje da je podelite sa prijateljima? Korisnici mogu slušati svoju omiljenu pesmu u pozadini dok razgovaraju na telefon. Sony Ericsson Zylo™ sa Walkmanom™ takođe ima već snimljene zvukove pa se korisnici mogu pretvarati da su još uvek na poslu, da hodaju ulicom ili su u restoranu. FLAC format koji debituje na ovom telefonu, omogućava korisnicima da uživaju u izvanrednom zvuku.\nSony Ericsson Spiro™ sa Walkmanom™\nUživajte u najboljem muzičkom iskustvu u klasi uz Sony Ericsson Spiro™ sa Walkmanom™. Pritiskom zastera korisnici trenutno pristupaju TrackID™ funkciji i u nekoliko trenutaka mogu otkriti milione pesama. Priča vam se? Prijavite se na Facebook™ ili Twitter™ ili čavrljajte putem SMS-a uz lako čitljive „oblačiće“.\nSony Ericsson najavljuje Zylo i Spiro modele sa Walkmanom was last modified: April 19th, 2010 by Redakcija\nFacebookFLAC formatSESony Ericsson WalkmanSony-EricssonSpiroTrackIDTwitterZylo\nSaradnja Kraljevine Norveške i Republike Srbije


Darko Donevski - ELEMENTARIJUM\nMeteoritski nakit drevnog Egipta\nNa Međunarodni dan asteroida, Elementarijum donosi razgovor sa britanskom naučnicom Dajen Džonson, koja se bavi izučavanjem „nešto“ manjeg svemirskog kamenja i to iz doba drevnog Egipta\nKako je tišina povezala šahovskog genija Bobija Fišera i poznatog kompozitora Džona Kejdža?\nDa li je to nova teorija gravitacije?\nNakon uzbudljivih medijskih natpisa o prvim posmatračkim dokazima u korist nove teorije gravitacije, Elementarijum donosi ekskluzivni razgovor sa vodećom autorkom ovog rada Margot Broer\nPoezija po matrici prirode\nRuđer Bošković je, osim izuzetne istraživačke darovitosti, imao i sposobnost da kroz umetnički izraz iznese veoma progresivne naučne stavove\nJedan od glavnih naučnika iza New Horizon misije Ričard Binzel govori o neobičnosti Plutona, našim naučnicima i Milankovićevim ciklusima\nIstorijska pobeda kompjutera protiv najboljeg igrača drevne strateške igre ”go” otvorila je mnoga pitanja o napretku veštačke inteligencije


“BITKA ZA PACIFIK – POBUNA” (PACIFIC RIM UPRISING) – U BIOSKOPIMA OD 22. MARTA 2018. – Taramount Film\n“BITKA ZA PACIFIK – POBUNA” (PACIFIC RIM UPRISING) – U BIOSKOPIMA OD 22. MARTA 2018.\nNastavak izuzetno popularne epske avanture, film “BITKA ZA PACIFIK – POBUNA” (PACIFIC RIM UPRISING) stiže u naše bioskope 22. marta ove godine.\nRežija: Steven S. DeKnight\nUloge: John Boyega, Scott Eastwood, Jing Tian, Cailee Spaeny, Rinko Kikuchi\nŽanr: epska avantura\nScenario: Emily Carmichael & Kira Snyder i Steven S. DeKnight and T.S. Nowlin\nGlobalni sukob između čudovišta za masovno uništenje koja nisu sa planete Zemlje i super mašina koje su stvorene da ih unište, a kojima upravljaju ljudi, biće samo uvod u napad na čovečanstvo epskih razmera, u filmu BITKA ZA PACIFIK – POBUNA.\nDžon Bojega (Star Wars – Buđenje Sile) igra pobunjenika Džejka Pentekosta, nekada talentovanog pilota čiji je otac postao legenda rizikujući svoj život da bi se osigurala pobeda čovečanstva nad monstruoznim ”Kaiju”. Džejk je od tada napustio trening i obuku i oprobao se u svetu kriminala. Ali kada se pojavi još opasnija pretnja koja će uništiti naše gradove i dovesti svet do ruba opstanka, Džejku se pruža poslednja prilika da doživi očevu slavu, uz pomoć njegove otuđene sestre, Mako Mori (Rinko Kikuči) – koja predvodi hrabru novu generaciju pilota koji su odrastali u senci rata za spas čovečanstva. Dok traže pravdu za poginule, njihova jedina nada biće da se ujedine u globalnu pobunu protiv snaga za istrebljenje.\nDžejk se ujedinjuje sa talentovanim rivalom, pilotom Lambertom (Skot Istvud, Paklene Ulice 8) i petnaestogodišnjom hakerkom Amarom (igra je novajlija Kajli Spini) koji će mu postati jedina porodica koju ima. Dok su na putu da postanu najmoćnija odbrambena sila koja je ikada hodala planetom Zemljom, otkriće niz novih, spektakularnih avantura.\nHOROR “MI” U BIOSKOPIMA OD 21. MARTA! →\n“MIA I BELI LAV” OD 21. MARTA U BIOSKOPIMA! →\n“DAMBO” PRETPREMIJERNO U BIOSKOPIMA 30. I 31. MARTA! →\n“GROBLJE KUĆNIH LJUBIMACA” OD 11. APRILA U BIOSKOPIMA! →\n© 2018 Taramount film. Sva prava zadržana.


Unico stil d.o.o. - Za nameštaj i kuhinje - Ručice, čiviluci, izvlakači - Ručica ukopavajuća\nMetalna nikl mat ukopavajuća ručica, izrađena od materijala aluminijum polirani .\nVP cena:150 Din.\nMetalna nikl mat ukopavajuća ručica, izrađena od materijala aluminijum polirani . Izuzetan kvalitet i postojanost boje. Zavrsna obrada veoma dobra. Dimenzije ručice 127/35mm . Ručica je predvidjena za univer ili materijale do 19mm debljine.


Upoznaj drugačije kulture, pokreni se, proširi svoje vidike i angažuj se u zajednici. Stekni nove veštine i unapredi svoju profesionalnu karijeru.\nMladima, studentima i budućim studentima pružamo informacije vezane za izbor fakulteta, obrazovanje i razvoj karijere kako bi izabrali najbolje rešenje za svoji budući profesionalni život.\nPružamo vesti i informacije vezane za obrazovanje i unapređenje karijere, ali i informacije vezane za život mladih i događaje koji bi ih u velikoj meri mogli interesovati.\nAngažovanje mladih ljudi iz različitih zemalja u međunarodnoj kulturnoj razmeni pomaže u otkrivanju novih mogućnosti, drugih kultura i učenju stranih jezika. Mladi postaju globalni građani.\nSvim zainteresovanim mladim ljudima pružimo mogućnosti da uzmu učešće u našim aktivnostima i unaprede život u svojoj lokalnoj zajednici.\nTim naše organizacije čine ljudi sa visokim obrazovanjem, velikim radnim iskustvom u radu sa mladima, u obrazovanju i u preduzetništvu. Svi članovi organizacije su izuzetno motivisani, sa uverenjem da je moguće naše društvo učiniti otvorenijim za druge i drugačije.


Vreme 590 - Ram za kolektivni portret - Otacastveni pokret Obraz: Srbski talibani\nPLAKATIRANJE SRBIJE: Poslednja akcija Obraza\nTokom ove i prethodne godine hroničari su zabeležili porast političkog radikalizma, a analitičari su to ocenili kao "oživljavanje srpskog nacionalizma sa elementima fašizma". Mnogi stiču utisak da u posleoktobarskoj Srbiji jača ekstremna desnica pa kažu da smo uz Otpor dobili i Obraz i tvrde da ekstremna desnica ima perspektivu da se razvija kao autentična politička artikulacija van etabliranih stranaka. Čini se da konzervativne i ekstremne političke grupe nisu beznačajno marginalne. Zakonito se sa reformskom akcijom javlja i antireformska reakcija, kod nas u liku snaga koje preziru demokratiju i sa protivnicima se obračunavaju pesnicama, a ljudska prava uteruju u glave bezbol palicama i sličnim metodama političkog rada.\nAKTIVISTI, IDEOLOZI, SLOGANI: Markantniji medijski i politički predstavnik srpske desnice je Otačastveni pokret Obraz. Osnivačka skupština pokreta održana je 16. januara 1999. godine u Leposaviću, a kao politička organizacija registrovan je 1999. godine pod nazivom Otačastveni pokret Obraz.\nObraz se pojavio još 1993. godine, a po rečima njegovih osnivača presudno je bilo pokretanje istoimenog nacionalno-patriotskog časopisa "kojim je zapravo sondiran teren za stvaranje političke infrastrukture". Za časopis "Obraz" pisao je svojevremeno i Vojislav Koštunica, sadašnji predsednik Jugoslavije, a tada samo predsednik Demokratske stranke Srbije.\nDosadašnje aktivnosti Obraza odvijaju se na dva koloseka, po tribinama i na ulicama. Kad pređu prag salonskog angažmana i debatovanja po tribinama, izlaze na ulicu i pojavljuju se kao borbeni aktivisti koji ne samo da ispisuju grafite već jure i tuku protivnike.\nU akciji sprečavanja Gej parade pored estradnih nacionalista, Bulajićevih četnika sa kokardama i fudbalskih navijača na Trgu Republike su primećene i "nove" snage konzervativaca i desničara sklone da silom nameću drugima svoja uverenja. Desničari su nasilnim razbijanjem skupa homoseksualaca pokazali da mogu da okupe hiljadu ljudi voljnih da se suprotstave policiji i kad ona iz futrole izvadi pištolj. Na tvrdnje da aktivisti Obraza stoje iza takvih akcija organizacija Obraz je više puta odgovorila da nema veze sa nasilnim sprečavanjem gej parade tvrdnjama da "za odbranu od homoseksualnog terora Srbima nisu potrebni nikakvi organizatori, a pogotovo ne oni koji potpuno sumanuto i pogubno miksuju pravoslavno Srbstvo sa antipravoslavnim i antisrbskim nacizmom".\nČlanovi Obraza su, pre svega, studenti istorije na Filozofskom fakultetu u Beogradu. Krajem 2001. godine Obraz je, po njihovim tvrdnjama, imao 100 odbora i povereništava i oko 30.000 članova u svim većim gradovima Srbije. Odbori ove organizacije postoje u Vojvodini, Šumadiji i Beogradu. Na internet sajtu Obraza može se naći informacija da je jedan od promotivnih skupova pokreta, u februaru ove godine u Aranđelovcu, održan u stranačkim prostorijama Demokratske stranke Srbije (DSS).\nObrazu je bliska i grupa studenata Filološkog fakulteta okupljena oko lista "Dveri" kao i članovi studentskog udruženja "Sveti Justin filosof". Udruženje "Sveti Justin filosof" je do sada na Filozofskom fakultetu održalo nekoliko tribina na kojima su gostovali i vladike srpske pravoslavne crkve (budimski Danilo i šumadijski Sava). Velikodostojnici Srpske pravoslavne crkve redovni su gosti i na tribinama Obraza. Česti gosti na skupovima Obraza su i autori izdavačke kuće "Ihtus – hrišćanska knjiga" iz Beograda, protiv koje je Savez jevrejskih opština početkom jula podneo krivičnu prijavu zbog izazivanja nacionalne, rasne i verske mržnje, razdora ili netrpeljivosti.\nDela najistaknutijih predstavnika srpske desnice, počev od Nikolaja Velimirovića, Justina Popovića do Dimitrija Ljotića, ideološka su biblija mladih studenata Filozofskog fakulteta okupljenih u organizaciji Obraz. Što se uticaja savremenika tiče kažu: "Podrška svih starijih afirmisanih ljudi nam je značajna. Njih ne možemo tretirati samo kao članove. To su ljudi iz časopisa "Zbilja" Momira Lazića, zatim internet časopisa "Komentar", neki sveštenici i monasi. Nije važan broj već soj! "\nNa pitanje da li je Obraz blizak nekim strankama, kažu: "Naravno da podržavamo organizacije koje imaju nacionalni predznak. Ali, tu prestaje i svaka dodirna tačka sa bilo kojom strankom. Mi nismo ničija lobi grupa. Naravno da imamo više simpatija prema Stranci srpskog jedinstva ili Srpskoj radikalnoj stranci nego prema Koaliciji Sandžak."\nANTIDEMOKRATI: Prema programskim načelima, Obraz nije stranka ali jeste politička organizacija koja se zalaže za "bogatu domaćinsku Srbiju", a demokratiju vide kao zlo. Njegovi članovi, kako kaže njihov potpredsednik Dušan Stojanović, "ne veruju u pluralizam interesa u srbskom narodu, već u njegovu sabornost, jedinstven sistem vrednosti i u jednu zajedničku sudbinu za sve Srbe". Najpoznatiji slogani ovog pokreta su: "Da branimo obraz", "Srbstvo sa obrazom", "Samo sloga Srbina spasava", "Za bogatu i domaćinsku Srbiju".\nPo samoodređenju oni su "jedini Pokret srbske (ne srpske, jer su oni Srbi, a ne Srpi, ili Srpovi) današnjice i srbske budućnosti". Tvrde da su "Vesnici snažne i bogate Srbije koja se gradi na temeljima zavetnih vrednosti naših Svetih Predaka".\nZalažu se "za majku Srbiju umesto maćehe Jugoslavije; za zdravo srbsko društvo umesto antisrbskog Soroševog otvorenog društva; za Srbsku slobodu zlatnu umesto robstva evroatlantskom liberalizmu; za srbsku stalešku sabornost umesto laži demokratije", itd.\nPo rečima njihovog predsednika Nebojše M. Krstića, "Otačastveni pokret Obraz je politička organizacija pravoslavnih Srba i Srbkinja za duhovnu i državotvornu obnovu Srbstva. Mi želimo, kako kaže Sveti vladika Nikolaj Velimirović, državu sa Božijim blagoslovom, politiku sa patriotskim poštenjem, vojsku sa viteškim rodoljubljem i školu sa verom pravoslavnom. Drugim rečima, naš cilj je uspostavljanje bogate i snažne srbske nacionalne države sa blagovernim miropomazanim Vladarem na čelu, jer je jedino u takvoj državi moguće uspešno rešenje srbskog duhovnog, nacionalnog i ekonomskog pitanja. I upravo zato, osnovna načela Otačastvenog pokreta Obraz jesu: bogoljublje i rodoljublje, srbska Srbija, domaćinski poredak, viteške oružane snage. To su načela buduće srbske Pobede o kojoj nam svedoči i znamen Otačastvenog pokreta Obraz to je znamen Pobede Hristove i Pobede svih onih koji su za Hrista i sa Hristom."\nZnamen Obraza iscrtan na mnogim beogradskim zgradama je šestokraki krst. Reč je o vizuelnom spoju reči Obraz i Hristovog monograma (Hi-Ro), to jest Krsta svetog cara Konstantina Velikog kojem su dodata grčka slova alfa i omega.\nIme Obraz uzeli su jer je taj pojam "u srbskom jeziku sinonim za čast i poštenje, obrazovan čovek znači učen i prosvećen čovek, ali isto tako znači i zreo, odrastao čovek, formirana ličnost. Obraz je deo telesnog lica čovekovog, ali je obraz i duhovno, moralno lice čoveka, obraz je uzor i ideal u čoveku. Jednom rečju, Obraz je Ikona Božija u čoveku (što i jeste izvorno značenje reči obraz u starosrbskom). Sve ove stvari deo su jedinstvene ličnosti, integralnog čoveka, baš kao što i Otačastveni pokret Obraz saučestvuje u svesrbskom Obrazu, u srbskom licu spram ostalog sveta".\nObraz je zakleti protivnik demokratije, a vatreni pobornik teodulije, zato jer po njihovom shvatanju reč demos označava "obezboženu i beslovesnu antihrišćansku rulju kojom manipulišu hristomrzački fariseji i lihvari. Demokratija nije ništa drugo do vladavina beskrupuloznih nad sluđenom i raspamećenom masom kojoj je bačena udica lažne političke delotvornosti u vidu jalovog višestranačja. Sistem u kome je osnovno merilo stvarna ili fiktivna većina, a ne Istina, ne može Srbstvu doneti ništa bolje od partijaškog bezobrazja kojeg smo svedoci, što za posledicu ima rastakanje srbske političke prisebnosti i državotvorne potentnosti, a samim tim i srbske države i nacije".\nS druge strane, Nikolaj Velimirović je rekao: "Teodulija jeste put i način života srbskog naroda." Objašnjavaju da je teodulija "služba Bogu, odnosno takav oblik državnog uređenja u kojem i Crkva i Država u nerazdelivom saglasju služe Hristu Bogu i srbskom rodu kroz domaćinski poredak srbske staleške sabornosti. Za nas, Srbe, to je jedini Bogom blagosloveni poredak, sve drugo je jeziva tama tuđinska, sa lepim imenom i šarenom odećom".\nZabranu rada ovog političkog pokreta dosada su tražili Fond za humanitarno pravo, Helsinški odbor za ljudska prava, Socijaldemokratska unija i Građanski savez Srbije zbog, kako tvrde, širenja nacionalne netrpeljivosti.\nČlanovi Otačastvenog pokreta Obraz ogorčeni su zbog ponašanja nove vlasti prema njihovoj organizaciji i upozoravaju da jedan broj ljudi iz vrha vlasti koristi govor mržnje prema Obrazu. "Trotinet-stranke poput Građanskog saveza Srbije ili Socijaldemokratske unije, i njihovi kompanjoni Nataša Kandić, Sonja Biserko, Nenad Čanak, Nebojša Čović i ostali, nebrojeno puta su najbesprizornijim govorom mržnje napadali Obraz, u više navrata zahtevajući čak i našu zabranu."\nIstorija Obraza je lice društva u stanju socijalne panike i socijalne anomije. Posle godina stalnih opasnosti i sankcija, Srbija plaća cenu u vidu egzistencijalne neizvesnosti i socijalne polarizacije. Takvom društvu je neophodan neprijatelj i žrtveni jarac. Njega je lako naći, jer je javnost godinama prolazila pedagogiju u kojoj je bila obučavana da krivca traži u drugima i drugačijima, jednom su to bili eksploatatori i kapitalisti, posle komunisti, pa mondijalisti... Ko poseti sajt Obraza naći će i proglas – upozorenje "Čuvajte se!" upućen "demokratama, masonima, perverznjacima, homoseksualcima, Muslimanima, Jevrejima", i ostalim "zlotvorima".\nS druge strane, takvo društvo je prijemčivo za retrogradne ideje po kojima je "sjajna prošlost" svetionik za put u budućnost, a reafirmacija tradicije temelj na kom valja graditi državno i društveno uređenje.\nOsnivač i prvi predsednik\nNebojša M. Krstić je osnivač i prvi predsednik pokreta Obraz. Poginuo je, sledbenici tvrde "ubijen u insceniranoj saobraćajnoj nesreći", 3. decembra 2001. godine. "Krstića je, na veoma brutalan način, ubila pogana ruka naših srboždernih dušmana"; za članove Obraza Krstić je "srbski Novomučenik" iza koga "je ostala dobro utemeljena, razgranata, hristoljubljem nadahnuta i na žrtvu spremna nacionalistička organizacija".\nNebojša M. Krstić je rođen 1964. godine u Nišu. Sociolog, trgovac nekretninama, član Udruženja književnika, geopolitički analitičar, književni kritičar, publicista, autor četiri knjige iz oblasti pravoslavnog patriotizma, svetosavske državotvornosti i hrišćanske filozofije: "Politika i obraz" – za vaskrs raspetog Srbstva (dva izdanja); "Pobediti ili nestati" – ogledi o srbskom putu i antisrbskim bespućima; "Slovo i duh – Pravoslavlje i nacionalna kultura, "Srbska razgradnja Novog svetskog poretka". Priređivač zbornika "Pravoslavlje i politika". Prevođen na ruski, beloruski i engleski jezik. Bio urednik i saradnik u brojnim pravoslavnim, nacionalno-patriotskim i književnim časopisima ("Zbilja", "Beli orao", "Beogradski dijalog", "Svetigora", "Vizantijsko ogledalo"). Osnovao i uređivao teološki tromesečnik "Logos". Osnivač i glavni i odgovorni urednik Časopisa za državotvornu obnovu Srbstva "Obraz". Radio i kao saradnik dnevnog lista "Politika" i "Pravoslavlja".\nZa filozofsko-teološku studiju "Pojam Logosa kod Svetog Jovana Bogoslova" nagrađen Svetosavskom nagradom patrijarha Pavla za 1991. godinu. Za zbornik "Pravoslavlje i politika" dobitnik nagrade Jugoslovenskog udruženja za naučno istraživanje religije za najbolju knjigu iz oblasti religiologije objavljenu u 1993. godini.\nSvečana pesma Otačastvenog pokreta Obraz\nNema puta, staze ni bogaza\nza Srbiju bez svoga Obraza.\nSa Obrazom i u Časnoj veri\nsve se čini po Božijoj meri.\nSve za Obraz a Obraz ni za šta,\nbezobraznom Gospod ne oprašta.\nKo pobožno ljubi bližnjeg svoga\ntaj će steći Obraz čestitoga.\nSa Obrazom tečeš ka Izvoru\nbez Obraza padaš ka ponoru.\nSa Obrazom u slavi Predaka\ntraži Obraz za spas potomaka.\nNema sina, nema domaćina\nveć od oca sa Obrazom Tvorca.\nSvoje ne daj a tuđe ne diraj\nsa Obrazom žanji i sabiraj\nnek se barjak Otačastva vije\npo Obrazu Nebeske Srbije.


Epidemiološke karakteristike lumbalnog bola\nmir5ad - Četvrtak, 25.03.2004, 14:40\nEpidemiološke karakteristike lumbalnog bola u selekcioniranom uzorku Rehabilitacionog centra »Reumal« u Fojnici\n(Ksenija Miladinović, Samiha Hodžić, Eldan Lokmić, Dijana Kapetanović)\nBilo akutni, bilo hronični, bol u donjoj kralježnici sa ili bez propagacije u donje ekstremitete (lumbalni/lumbosakralni bol) ostaje izazov ne samo za terapiju nego i kao dijagnostički entitet. Stoga se literatura redovno osvježava epidemiološkim studijama o ovom bolu.\nCiljevi naše šestogodišnje retrospektivne studije bili su:\n1. dobiti hospitalnu prevalencu lumbalnog bola u periodu od šest godina, te uporediti kretanje prevalence po pojedinim godinama\n2. dobiti pregled pacijenata prema spolu i starosnoj dobi\n3. izdvojiti dijagnostičke entitete pod kojima se vodi lumbalni bol i odrediti njihovu procentualnu zastupljenost i odnos prema spolu\n4. dobivene rezultate uporediti sa rezultatima drugih studija\nStudija je uključila 55725 pacijenata koji su stacionarno boravili u rehabilitacionom centru »Reumal« u Fojnici u periodu od januara 1997. do decembra 2002. godine. Iz ovog uzorka je izdvojeno 12296 pacijenata sa dijagnozama koje su upućivale na lumbalni/lumbosakralni bol. U statističkoj obradi su korišteni hi-kvadrat i Kolmogorow-Smirnow test statističke značajnosti razlika.\nRezultati su pokazali da je ukupna hospitalna prevalenca lumbalnog bola u našem uzorku 22,06 %, a po pojedinim godinama se kretala u rasponu od 17,8 % do 28,6 %. U cjelokupnom uzorku dominirali su muški pacijenti 54,8 % : 45,2 %, a ova proporcija je bila neovisna o godinama istraživanja. Srednja vrijednost starosne dobi kretala se od 44 do 58 godina, linearno se povećavajući od početne do završne godine istraživanja. Najzastupljeniji dijagnostički entitet bio je syndroma lumbale/lumbosacrale sa 37,26 %, hernia disci sa 27,96 %, radiculopathia sa 15,54 %, spondylosis sa 11,86 % i lumboischialgia sa 7,38 %.\nDobiveni rezultati nekih epidemioloških karakteristika lumbalnog bola korelirali su sa rezultatima drugih studija.\nRad je primljen na Međunarodni simpozij u Bodrumu, Turska, gdje će biti i prezentiran.\nO detaljnijim informacijama (za zainteresirane) na e mail: samiha.hodzic@fojnica.ba\nDownload sažetka (bosanska i engleska verzija): http://www.reumal.ba/projekti.shtml