Krivična prijava - Informacije | USKinfo.ba - Krivična prijava\nTAGOVI: Sve vijesti za pojam Krivična prijava\nDoktor Bakir Nakaš podnio je danas Tužilaštvu Bosne i Hercegovine krivičnu prijavu protiv Zorana Tegeltije, predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, Ankice Gudeljević, ministrice civilnih poslova BiH, Fadila Novalića premijera Federacije BiH i Vjekoslava ...\nTužilaštvo BiH | Fadil Novalić | vakcina | Krivična prijava | Zoran Tegeltija | Vjekoslav Mandić | Ankica Gudeljević | Bakir Nakaš |\nCIK će podnijeti krivične prijave protiv pojedinih članova biračkih odbora!\nCentralna izborna komisija BiH će naredne sedmice podnijeti krivične prijave protiv članova biračkih odbora na biračkim mjestima u Mostaru, Doboju i Srebrenici na kojima su utvrđene nepravilnosti. Vanja Bjelica-Prutina, članica CIK-a, predložila je na jučerašnjoj ...\nCIK BiH | Krivična prijava |\nToplički centar za demokratiju i ljudska prava podnio je krivičnu prijavu protiv predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i ministra finansija Siniše Malog zbog nepostupanja po zdravstvenim propisima za vrijeme epidemije, jer se nisu pridržavali samoizolacije ...\nSrbija | Aleksandar Vučić | Koronavirus | Krivična prijava |\nAdvokatski ured „Eterović“ iz Sarajeva podnio je Tužilaštvu Kantona Sarajevo krivičnu prijavu protiv Fadila Novalića, premijera Federacije. Prijava je podnesena i protiv pet direktora banaka, a razlog je neizvršavanje pravosnažnih sudskih ...\nVlada Federacije BiH | Fadil Novalić | Tužilaštvo kantona Sarajevo | Krivična prijava |\nAktivistica iz Mostara Amna Popovac podnijela je krivičnu prijavu Tužilaštvu BiH protiv predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika zbog izazivanja nacionalne, rasne i vjerske mržnje, razdora i netrpeljivosti. Popovac navodi kako je Dodik tokom ...\nMilorad Dodik | Krivična prijava | Amna Popovac |\nPotvrđeno za NAP: Tužilaštvo TK formiralo tim da provjeri kako je ministar Bukvarević otkupio stan\nGlasnogovornik Tužilaštva Tuzlanskog kantona Admir Arnautović potvrdio je za agenciju Patria da je Tužilaštvo TK primilo anonimnu krivičnu prijavu protiv ministra za pitanje boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Salke Bukvarevića zbog navodne ...\nTuzla | Salko Bukvarević | Krivična prijava | Tužilaštvo Tuzlanskog kantona |\nMinistar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak i delegat u Narodnoj skupštini RS-a Branislav Borenović podnijeli su uime PDP-a krivičnu prijavu protiv Ariea Livnea koji se predstavlja kao šef Predstavništva RS-a u Izraelu , voditelja"Dnevnika plus" ...\nIgor Crnadak | RTRS | Branislav Borenović | Krivična prijava | Arie Livne |\nGradonačelnik Bihaća Šuhret Fazlić uputio je danas prema Kantonalnom tužilaštvu Unsko-sanskog kantona (USK) akt u kojem se navodi da je 6.017.498,26 KM namjenskih sredstava nenamjenski utrošeno u toku prošle godine, te da ista nisu vraćena. ...\nBihać | Tužilaštvo USK | Šuhret Fazlić | Krivična prijava |


Hour of Code – OŠ ''20. oktobar'' Sivac\nRaspisan Konkurs za nagrađivanje učenika i studenata u školskoj 2013/2014 godini\n53. Mesec knjige\nObjavio u 3. decembra 2013.\nU svetu se, u okviru Nedelje programiranja koja se ove godine obeležava od 9. do 15. decembra organizuje kampanja pod nazivom “Sat programiranja” (Hour of Code) koja za cilj ima da demistifikuje pojam programiranja i približi ga ljudima od 6 do 106 godina širom sveta. Sat programiranja je kampanja koja treba da pokaže da, bez obzira na godine, nacionalnost ili pol, svako ima mogućnost da, ne samo koristi, već i stvara tehnologije budućnosti. Naša škola se priključila ovoj kampanji i zato pozivamo učenike naše škole da se priključite Nedelji programiranja i da nauče da računarsko programiranje nije naučna fantastika i da svako od vas može na zanimljiv način da načini prve korake u programiranju. Ogranizatori Computer Science Organization Week su spremili broje tutorijale koji su prilagođeni različitim uzrastima i nivoima znanja. Na zvaničnom web sajtu www.csedweek.org/learn možete pronaći sve potrebne informacije. Akciju u našoj školi vodi nastavnica Valentina Rutović.


Objavljeno 19 October 2018\nSarajevo, 18. oktobar 2018. (MINA) – Danas je pod predsjedavanjem reisu-l-uleme Husein-ef. Kavazovića održana pedeset prva redovna sjednica Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini.\nNa sjednici je razmatrano više izvještaja o realizaciji projekata izgradnje i korištenja objekata Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini. Prezentirana je ideja o promjeni namjene zgrade Rijaseta Islamske zajednice u ulici Zelenih beretki i zadužena je Uprava za ekonomske i finansijske poslove da pripremi elaborat o ekonomskoj opravdanosti za moguća rješenja korištenja ovog objekta. Data je saglasnost za prikupljanje ponuda za izradu projekta opremanja Upravne zgrade Rijaseta, te donesena odluka da se započne proces adaptacije objekata u kompleksu Gazaz.\nRijaset Islamske zajednice je dao saglasnost za imenovanje dr. Ferida Dautovića na mjesto direktora Instituta za islamsku tradiciju Bošnjaka na mandatni period od četiri godine. Na prijedlog Uprave za obrazovanje i nauku Rijaset je imenovao Upravne odbore Fakulteta islamskih nauka u Sarajevu, Islamskog pedagoškog fakulteta u Bihaću, te Školskog odbora JU „Osman-ef. Redžović“ u Visokom. Na prijedlog reisu-l-uleme Husein-ef. Kavazovića, Rijaset je imenovao Vehid-ef. Arnauta, dosadašnjeg glavnog imama MIZ Bugojno, na mjesto rukovodioca Ureda za zekat.\nUsvojen je i zaključak kojim se daje saglasnost na Statut Islamske zajednice Bošnjaka u Švedskoj. Data je saglasnost Medžlisu Islamske zajednice Vitez za osnivanje Predškolske ustanove Obdanište „Rejjan“ u Vitezu.\nRazmatrajući informacije o podizanju optužnice za rušenje Aladža džamije u Foči, Rijaset Islamske zajednice je ovlastio Vakufsku direkciju da poduzima odgovarajuće mjere radi zaštite prava i pravične naknade za uništenu imovinu Islamske zajednice.\nRijaset je prihvatio prijedlog za otkup udžbenika Vjeronauke za srednju školu radi besplatne podjele učenicima u RS-u. Podržani su prijedlozi Ureda za društvenu brigu za pomoć pojedincima i institucijama. Razmatrana su pitanja iz radno-pravnih odnosa i druga pitanja iz nadležnosti Rijaseta o čemu su donesene odgovarajuće odluke i zaključci.\nPreuzeto sa portala IZ u BiH


NEUTEŠNA MAJKA GRLI SLIKU JEDINCA POGINULOG U NEMAČKOJ Čudna igra sudbine 26\t145\nLJUBIO SAM MU MODRU NOGU SAT VREMENA! Otac dečaka stradalog na bazenu: 68\t169\nTRAGEDIJA OD KOJE JE ALEKSINAC ZANEMEO: U četiri porodice crnina i plač, 62\t172\nUBISTVO DARKA AŠANINA - GREŠKOM GA LIKVIDIRAO PIJANI ZVEKI? Sklanjanje 13\t12\nMiljana Vranic\t 10.06.2021. 11:02h\nU Višem sudu u Novom Sadu, predesednik veća sudija Ivana Josifović objavila je prvostepenu presudu prema okrivljenom Dejanu Todoroviću za krivično delo silovanje u pokašaju, osuđen je na kaznu zatvora u trajanju od 5 godina.\n- Sud je obavezao okrivljenog i da plati troškove krivičnog postupka i to sudski paušal u iznosu od 20.000,00 dinara kao i troškove zastupanja oštećene od strane punomoćnika koji će biti odmereni u pismenom otpravku presude - kaže Jelena Ostojin, portparol novosadskog Višeg suda.\nOkrivljenom je ukinut pritvor koji mu je bio određen od 18.aprila 2020. godine i određena mu je zabrana prilaženja, sastajanja ili komuniciranja sa oštećenom, lično ili putem trećih lica, upotrebom sredstava komunikacije i preko društvenih mreža, koja može trajati dok za to postoji potreba, a najduže do upućivanja okrivljenog na izdržavanje krivične sankcije koja se sastoji u lišenju slobode.\n- Krivično delo za koje je okrivljeni oglašen krivim odigralo se 15.aprila 2020. godine u večernjim časovima u stanu u kojem je živela oštećena, u stanju kada je bio sposoban da shvati značaj svog dela i da upravlja svojim postupcima. Todorović je pokušao da prinudi oštećenu na obljubu upotrebom sile, u kom događaju je oštećena zadobila telesne povrede u vidu hematoma po telu - kaže Ostojin.\nInače, za navedneo krivično delo zaprećena je kazna zatvora od 5 do 15 godina.\nNovi SadDejan TodorovićkaznasilovanjeViši sudIvana Josifović\nNEUTEŠNA MAJKA GRLI SLIKU JEDINCA POGINULOG U NEMAČKOJ Čudna igra sudbine Aleksinčane uvela u isti auto, otkud oni zajedno KURIRTV 26\t145\nLJUBIO SAM MU MODRU NOGU SAT VREMENA! Otac dečaka stradalog na bazenu: Nikoga ne krivim, ali hoću da znam istinu! 68\t169\nTRAGEDIJA OD KOJE JE ALEKSINAC ZANEMEO: U četiri porodice crnina i plač, tuguju za stradalima u stravičnoj nesreći u Nemačkoj 62\t172


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Bajden: Ovo je dan obnove i nade\n20. 01. 2021. 17:50 >> 21:33 16\nPolaganjem zakletve, Džozef Bajden, danas je postao 46. predsjednik SAD. Ceremonija inauguracije ove godine održana je u uslovima pandemije i sa do sada najopsežnijim mjerama bezbjednosti. Bajden je, u prvom govoru kao predsjednik, istakao da je danas dan Amerike, dan demokratije, dan obnove i nade.\nPogledajte prilog TVCG o današnjoj inauguraciji Džozefa Bajdena:\nCeremonija inauguracije je završena.\nKantri zvijezda Gart Bruks izveo je "Milost" na inauguraciji.\nBajden se prvi put obraća javnosti kao predsjednik SAD.\nDžo Bajden položio zakletvu pred glavnim sudijom Vrhovnog suda SAD-a Džonom Robertsom.\nPjevačica Dženifer Lopez u Vašingtonu izvodi "America, this is your land". U toku izvođenja, Lopez je na španskom poručila "Pravda za sve!".\nPočinje podizanje zastave, a himnu pjeva Lejdi Gaga.\n"Dan kada se demokratija vraća"\nNovoizabrani predsjednik Džo Bajden i prva dama Džil izašli su na balkon Kapitola gdje se nalaze njihovi članovi porodice, bivši predsjednici, kongresmeni, senatori, sudije Vrhovnog suda i druge istaknute zvanice i gosti. Okupljene je na početku ceremonije pozdravila senatorka iz Minesote Ejmi Kolbučar.\n"Ovo je dan kada se naša demokratija vraća i kada se Amerika vraća", poručila je ona referirajući se na opsadu Kapitola od strane Trampovih pristaša prije dvije sedmice.\nRepublikanski senator iz Mizurija Roj Blant, takođe član inauguracionog odbora, zahvalio je svima koji su prevazišli specifične okolnosti u kojima se odvija inauguracija i rekao da mu je "čast što prisustvuje inauguraciji".\n„Napad na Kapitol nas podsjeća da je sistem kontrole i ravnoteže vlade istovremeno i slab i otporan“, rekao je Blant i dodao da „ovo nije momenat podjela, nego jedinstva“.\nInauguracija bez Trampa\nOčekuje se da Bajden i izabrana potpredsjednica Kamala Haris, predsjedničku i potpredsjedničku zakletvu, polože oko podneva po lokalnom vremenu.\nBajden je stigao na Kapitol zajedno sa suprugom Džil, Haris i njenim suprugom Dagom Emhofom.\nCeremonija inauguracije počinje u 17.15 sati, a zakletva Bajdena očekuje se u 17.44 sata. Odmah potom Bajden će održati prvi predsjednički govor.\nDosadašnji predsjednik SAD Donald Tramp neće prisustvovati ceremoniji inauguracije.\nAplauz za Pensa\nDolazak bivšeg potpredsjednika Majka Pensa ispratio je aplauz okupljenih na Kapitolu.\nSamo 1.000 zvanica\nUsljed primene antipandemijskih mjera - broj zvanica ceremonije drastično je smanjen – na svega oko hiljadu. Masovno prisustvo više hiljada američkih građana inauguraciji američkog predsjednika običaj je u redovnim okolnostima.\nBivši predsjednik i prva dama Barak i Mišel Obama, bivši predsjednik Bil Klinton i bivša državna sekretarka Hilari Klinton i odlazeći republikanski potpredsednik Majk Pens došli su na Kapitol na inauguraciju novog predsjednika Bajdena.\nBezbjednosne mjere koje prate inauguraciju drastično su pojačane nakon upada dijela pristalica odlazećeg predsjednika Donalda Trampa u kompleks Kapitol Hila početkom januara. U incidentu tokom kongresne potvrde glasova Elektorskog koledža život je izgubilo pet osoba, a Donald Tramp je u Predstavničkom domu opozvan sa predsjedničke dužnosti prije kraja mandata, po optužbama da je svoje pristalice pozivao na pobunu tokom protesta.\nAmerički predsjednik Donald Tramp ostavio je pismo svom nasljedniku Džou Bajdenu prije nego što je napustio Bijelu kuću, izjavio je Frans presu portparol Džad Dir.\nSAD Džozef Bajden


Poslao: 10 Dec 2004 12:00\nPrevara bre ljudi. Pokradose ljude za 128KBIT/S! 20 eura?? hm... stvarno cudno. Ja bre sad shvatam koliko sam odsutan odatle.\nNadam se da ce konkurencija da dodje, ovako samo monopolisu.\nU Holandiji placam za 850Kbit/250kbit 19.95 eura.\nA i 128kbit je bolje neg nista (modem) :-)\nJel ce biti neke konkurencije za kabl?\nPoslao: 10 Dec 2004 13:21\nAHAHHAHHAHAHHAAAHAHA ... dobro dosao u Srbiju.\nPoslao: 10 Dec 2004 15:39\nza kabal neznam mada imas opciju i satelitski net sto je sve popularnije....otprilike je ista cena za mesecni flat\nPoslao: 10 Dec 2004 15:42\nMorskisrle ::Kb/s znaci kilobyte u sekundi koliko mi se cini??\nPoslao: 10 Dec 2004 16:20\nO takvim desavanjima sam pricao\nIpak Obavestili su na vreme\nPoslao: 10 Dec 2004 16:50\nJa sam u principu zadovoljan sa SBB-om, za 4 meseca koriscenja imao sam jedno 4-5 prekida i sve je to trajalo maximum 10 sati ukupno.\nPoslao: 10 Dec 2004 17:00\nU poredjenju koliko EPS pravi restrikcija SBB je veoma dobar\nPoslao: 10 Dec 2004 17:01\nznam koliko je byte.\nStvar je u tome sto kad ovde kazu kb/s onda misle na bytove, a ne birove. 128bita je ipak mnogo manje od 128kbyte:-)\nPoslao: 10 Dec 2004 17:09\nImash nekoliko paketa koji nudi SBB. Prvenstveno govorim za FLAT-RATE pakete!\n128kbit-a : 8 = 16KB (kilobajta)\n256kbit-a : 8 = 32KB (kilobajta)\nSiguran sam da SBB ne bi ponudio transfer od 1 Mbit po ceni od 1500 din\nPoslao: 10 Dec 2004 17:12\nmisle na bitove, 100%.\nbitovi su jedinice za merenje brzine linka/konekcije... svuda...


Maxi katalog - Sniženje sledi, Maxi ti štedi | katalozi.idealno.rs\n629.021 proizvod 247 prodavnica 1.709 brendova\nPočetna / Svi katalozi / Supermarketi (hrana, piće) / Maxi katalog\nMaxi katalog - Sniženje sledi, Maxi ti štedi\nOstali katalozi Maxi\nod 08.04.2021 do 14.04.2021\nCentar MEGA POPUSTA\nod 07.04.2021 do 20.04.2021\nU MAXI katalogu potražite:\nPileće meso gril, 1kg samo 149,99 din! Jabuka Ajdared 1kg samo 69,99 din! Alpska specijal Carnex 100g samo 29,90 din! Vrat dimljeni bk Carnex 100g samo 74,90 din! Sir Edamer 40%mm Paladin 100g samo 78,90 din! Kafa više vrsta Grand Gold 100g samo 109 din! Sok malina Nectar Life 1l samo 94 din! Deterdžent za veš,više vrsta Ariel, 40 pranja, PODS 28 samo 529 din! Salata Kapri, Maxi 200g samo 124,99, a kupite 2 po ceni od samo 199,98 din! Brokoli 500g samo 99,99 din! Salata puterica 1kom samo 29,99 din! Krompir za pečenje i kuvanje 1.5kg samo 149,99 din! Crveni grejpfrut 1kg samo 99,99 din! Šargarepa domaća 1kg samo 34,99 din! Omega pile NP 1kg samo 194,99 din! Pileći fingersi sa susamom 500g samo 339,99 din! Pileći batak i karabatak 1kg samo 199,99 din! Orada, Brancin 1kg samo 899,99 din! Premia dimljeni losos slajs 100g samo 299,99 din! Hleb zlatni, mešano kukuruzni 350g samo 104,99 din! Sir Mediteraneo 45%mm 250g, 450g, 900g samo 119,99 din, 219,99 din, 359,99 din! Jogurt gusti 2.8%mm Moja kravica 1kg samo 94,99 din!\nPrelistajte MAXI katalog!\nPOLAROID naočare P8429A\nod 6200,00 din\nod 884,43 din\nKARIBAN majica ANGELINA LADIES TANK VEST KA311\nod 629,35 din\nU najnovijem katalogu tvoje omiljene radnje Maxi proveri aktuelnu ponudu akcijskih proizvoda po sniženim cenama, koji ti omogućavaju velike uštede! Na prvoj strani letka brzo proveri izdvojene proizvode prodavca, koji su trenutno najpoželjniji među potrošačima, onda dalje u katalogu Maxi pogledaj akcijske proizvode, koji su sezonskog karaktera, imaju povoljnu cenu ili su novi u ponudi. Budi u toku sa nedeljnim ili dužim akcijskim ponudama, rasprodajama ili nekim posebnim akcijama, koje prodavac predstavlja u novom letku. Obezbedi sve potrebne informacije i pomoću svih kataloga kupuj pametno!\nNajpre u novom katalogu Maxi katalog - Sniženje sledi, Maxi ti štedi potraži željeni proizvod, a onda pažljivo proveri njegov tačan naziv i sve navedene karakteristike, da bi se uverio/la da je stvarno pravi za tebe. U letku su navedene cene i svi ostali podaci, koji su ti potrebni da doneseš odluku o kupovini – između ostalog, slike akcijskih proizvoda, da bi se lakše predstavilo kako željeni proizvod izgleda uživo. Pri listanju letaka proveri posebne akcijske ponude, koje navodi prodavac, ne propusti ni akcijske kupone, koji omogućavaju dodatne uštede i prednosti koje su za tebe pripremili tvoji omiljeni prodavci. Obavezno proveri i vreme trajanja akcijske ponude i sniženih cena iz kataloga, da ne propustiš brojne pogodnosti. Pomoću najnovijih kataloga brzo pregledaj među najboljim vrućim proizvodima u tom trenutku i među prvima iskoristi povoljne ponude i snižene cene.\nRedovno praćenje kataloga tržnog centra, u kojem najradije kupuješ, ti omogućava, da pratiš tekuće akcije i sniženja i da tako u pravom trenutku pronađeš proizvode koje želiš da kupiš. U digitalnom letku dobijaš sve iste podatke kao i u štampanom katalogu Maxi, ali su svi zajedno na jednom mestu za tebe, jer samo treba da uključiš računar ili pametni telefon i na njemu jednostavno prelistaš ponudu. Na taj način više ne moraš da se suočavaš sa prepunim poštanskim sandučetom i gomilama papira.\nU novom katalogu tvog omiljenog prodavca Maxi možeš lako da prelistaš aktuelnu ponudu u tom trenutku, pomoću pretraživača po sadržaju kataloga možeš brzo da pretražiš željene ponude bez prelistavanja kataloga. Aplikacija za listanje ti nudi mogućnost štampanja kataloga, pa tako možeš da imaš i akcijsku ponudi i snižene cene crno na belo, pre nego što kreneš u fizičku prodavnicu. Iskoristi i mogućnost zumiranja sadržaja kataloga, tako da ne propustiš nijedan detalj o najnovijim ponudama. Možda želiš akcijske proizvode tvog omiljenog prodavca da pratiš na pametnom telefonu. Sve kataloge možeš da prelistavaš putem mobilnih uređaja i tako sebi obezbediš da si u svakom trenutku u toku sa rasprodajama i povoljnim ponudama – na putu do škole, posla, na odmoru, pa čak i direktno tokom kupovine u prodavnici.\nod 09.04.2021 do 15.04.2021\nod 12.04.2021 do 09.05.2021\nPlus Cash&Carry katalog\nIzuzetne cene sva...\nod 08.04.2021 do 21.04.2021\nPre svake kupovine proveri 629.021 proizvod iz 247 prodavnica na jednom mestu.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Nauka i tehnologija :: Zahvaljujući čipu majmun telepatski odigrao video igricu\n10. 04. 2021. 13:30 >> 13:40 0\nZahvaljujući čipu majmun telepatski odigrao video igricu\nMajmun je uspio da odigra video igricu Pong samo sa svojim mozgom zahvaljujući implantu čipa u glavi koji mu je postavila kompanija "Nuralink" (Neuralink), startap američkog milijardera i preduzetnika Ilona Maska.\nU videu kompanije objavljenom juče vidi se makaki majmun zvani Pejdžer kako očima kontroliše pokrete jedne rakete da spriječi da lopta padne u prazno, kao što može da se uradi sa džojstikom, ekranom na dodir ili tastaturom.\nU avgustu prošle godine kompanija je predstavila svinje kojima je ugradila prototip bežičnog čipa, dimenzija 23 milimetara sa osam millimetara, kao mali novčić.\nMask se nada da će Nuralinkovi čipovi prije svega služiti za pomoć paralizovanim osobama ili osobama sa neurološkim obolenjima. Ali dugoročni cilj je da implanti postanu tako sigurni, pouzdani i jednostavni da će ljudi željeti da im se ugrade.\nI druge kompanije razvijaju veze između mozga i mašine. Fejsbuk finansira projekat u kome se aktivnost mozga prevodi u riječi, preko algoritama, da bi omogućio da osobe koje ne mogu da govore zbog neurodegenerativnih bolesti ponovo govore.\nIlon Mask Nuralink\nIlon Mask ličnost godine\nIlon Mask prodao akcije vrijedne pet milijardi dolara\nMask ima bogatstvo koliko Gejts i Bafet zajedno\n"Tesla" više neće primati bitkoin


Muzej Beograda brine o Stefanu Nemanji | Kaleidoskop\nKaleidoskop media / Foto: Beoinfo\nMuzej grada Beograda je u sastav objekata o kojima brine dobio i spomenik Stefanu Nemanji, odnosno čitav kompleks spomenika, potvrdila je za Beoinfo direktorka ove ustanove Jelena Medaković.\n„Velika nam je čast i izuzetno smo zahvalni jer nam je poverena briga o ovom umetničkom delu. Najznačajniji i najvredniji artefakt koji će u budućnosti govoriti o današnjem vremenu jeste spomenik Stefanu Nemanji, a Muzej grada Beograda će čuvati svedočanstvo o ovom delu“, rekla je Medaković.\n„Izrađen je izuzetno kompleksnim vajarskim i slikarskim tehnikama i ne radi se samo o livenju bronze, već imamo i scene urađene u bareljefu, mozaik rađen od venecijanske paste koji se nalazi u unutrašnjosti spomenika, a postoje i delovi od stakla. Sve mere zaštite obuhvataju svaki materijal pojedinačno, a naravno da je naš posao i da ne dođe do propadanja tokom vremena“, objasnila je Medaković.\nU muzejske aktivnosti, navela je, spadaju i raznovrsni programi, kreativna vođenja, organizacije izložbi i prezentacija našeg kulturno-istorijskog i umetničkog nasleđa.


Put u kapitalizam Sjeverne Koreje?\n18.04.2012. / 8:40\nMOSKVA, Novi lider Sjeverne Koreje Kim Džong Un dao je ukaz da se otvori diskusija o reformama u ekonomiji i ne boji se da razmotri ni kapitalističke metode upravljanja.\nPredstavnik Radničke partije Koreje je saopštio za japanski časopis Majniti, da je Kim Džong Un spreman da primjeni bilo koje korisno ekonomsko iskustvo – neka je to Kina, Rusija ili Japan.\nTaj list tvrdi da je novi lider Sjeverne Koreje pozvao da se ukine svaka cenzura pri razmatranju pitanja poboljšavanja ekonomske situacije u zemlji. Takođe, moguće je slobodno iskazati mišljenje, bez straha od ideološkog gonjenja.\nAnalitičar Institiuta Dalekog Istoka RAN Konstantin Asmolov kaže za Glas Rusije da je prerano prihvatiti ovu informaciju kao ozbiljnu.\n“Japanski mediji periodično plasiraju informacije, za koje je potpuno nejasno odakle potiču. Imaju za cilj da podignu prašinu kao jeftina senzacija. Trebalo bi da se sačeka i provjeriti tu informaciju, kada o ovoj diskusiji u Sjevernoj Koreji progovore diplomate ili kineski i ruski eksperti, a ne pristrasni japanski mediji“, kaže on.\nIzjave o pozivu Kim Džong Una da se tržište u Sjevernoj Koreji prilagodi kapitalističkim odnosima mogu se smatrati „prilično neočekivanim“.\nRuski ekspert Instituta ekonomije RAN za pitanja Koreje Georgij Toloraja smatra da je “za Sjevernokorejce potreba ka reformama nasušna već mnogo godina. Problem je u tome, što oni ne smiju da ‘otvore’ svoju zemlju. Ideje koje bi mogle doći iz inostranstva i uopšte komunikacija sa strancima mogla bi da uruši sistem kakav sada tamo postoji i da dovede do preuzimanja vlasti od strane Južne Koreje”.\n“Zato je jasno, zbog čega se u Sjevernoj Koreji ne počinje sa reformama. Ekonomske promjene bi trebalo ograničiti u unutrašnje okvire. Za početak, legalizovati ono što već kao takvo postoji.To je tržišna trgovina, sitno privatno preduzetništvo, razmjena robe među preduzećima. To sada postoji, ali van pravnih okvira, ilegalno je i sa vremena na vrijeme, ljude koji se time bave, podvrgavaju krivičnom gonjenju”, navodi on.\nRusija je već predložila šemu, koja može da pomogne Sjevernoj Koreji da izađe iz izolacije i razvije saradnju sa tržišnim osnovama. To je postavljanje gasovoda u Južnoj Koreji, a preko teritorije Sjeverne, povezivanje željezničkih puteva dvije Koreje sa Transsibirskom magistraloom. Na taj način, moguće je djelimično se koristiti ruskim iskustvom realizacije mnogih komercijalnih projekata- ne socijalističkih i ne kapitalističkih, nego tržišnih, prenose agencije.\nTagovi: ekonomijakim dzong unranrusijasjeverna koreja\n26.07.2019 | 10:00\n16.02.2019 | 9:00\nTramp hvali Pjongjang: “Sjeverna Koreja ima ogroman ekonomski potencijal”\n13.07.2018 | 8:30\nSAD: Pjongjang krijumčari naftu iznad dozvoljene kvote


Aleksandar Knezevic\t 13.10.2021. 20:57h 18:03h\nDejvid Bruks je važio za jednu od najvećih nada fudbala na ostrvu, sada sa 24 godine vredi 16 miliona evra, a sledi mu borba za život, pošto se suočio sa teškom bolešću.\nKrilni napadač reprezentacije Velsa ima 24 godine i, možda nije još uvek ispunio očekivanja ljubitelja fudbala, ali pred njim je tek čitava karijera. Međutim, najpre će morati da pobedi rak limfnih žlezda.\nO teškoj bolesti je sam obavestio javnost. U borbu je ušao vedrog duha, bolest je prihvatio i ubeđen je da će pobediti.\n- Ovo je veoma teška poruka koju pišem. Dijagnostikovan mi je Hodžkinov limfom drugog stepena. Počinjem sa terapijama sledeće nedelje. Za mene i moju porodicu je sve ovo veliki šok, ali su prognoze pozitivne. Uveren sam da ću se oporaviti u potpunosti i da ću se vratiti na teren. Želim da se zahvalim doktorima, sestrama, konsultantima i svima koji su me tretirali sa puno profesionalizma, toplote i razumevanja u ovom periodu - poručio je Bruks koji je dodao da je posebno zahvalan medicinskom osoblju reprezentacije Velsa, kao i svom klubu.\n- Hvala svima u FS Velsa, jer bez reakcije medicinskog tima možda ne bismo otkrili ovu bolest. Zahvalan sam i Bornmutu za svu podršku i pomoć. Svestan sam da će ovo privući veliko interesovanje medija, ali želim sve da zamolim da poštuju moju privatnost u narednim mesecima. Objavljivaću vesti o svom narpetku i svemu kada god budem mogao. U međuvremenu želim i da se zahvalim svima na podršci koja mi mnogo znači. Vidimo se uskoro na terenu, jedva čekam da vas vidim dok igram sport koji svi volimo - zaključio je Bruks.\nDobra vest u čitavoj situaciji jesu procene lekara koji tvrde da je bolest otkrivena u ranoj fazi i da stanje nije alarmantno.\nDejvid Bruks je od 2018. godine član Bornmuta, ove sezone je igrao na ukupno devet utakmica i na njima je tri puta bio strelac. Karijeru je počeo u Šefildu, a osim ta dva kluba, jednu sezonu je proveo kao člani niželigaša Halifaksa.\nKOBNE FOTOGRAFIJE IZ LAS VEGASA: Najskupljem fudbaleru u istoriji Bajerna preti zatvor!\nOVAKO VIŠE NE SME, PORTUGAL ĆE OVO KAZNITI! Srbija prima PACERSKE golove: Orlovi imaju problem sa KONCENTRACIJOM! VIDEO\nPALO MILIONČE U POTERI! Tamičari ubedljivo SAVLADALI TRAGAČA, ostavili sve bez teksta i otišli kući bogatiji ZA OVOLIKO PARA 35


Posted on 20/05/2022 inSrbija, Vesti\nMeđu mnogo poznatih ljudi širom sveta koji su govorili lepo o Srbima, bio je i britanski politički aktivista i publicista Robert Vilijam Seton-Vatson.\n„Српски сељак је велики џентлмен, у правом значењу ове речи. Изванредна су сведочанства сестара и доктора који су отишли у Србију, не знајући ништа о њој нити о њеним обичајима. Нису сви јединствени у похвалама образованог сталежа, али сви као један хвале сељака.“\nР. С. Вотсон pic.twitter.com/4mvsvyQkrI\nSada bi trebalo da kažem nešto o srpskoj vojsci. Kod njih su vojska i narod jedno, na način koji je nama, na našem ostrvu, sasvim stran.\nSenka strašnog zločina počinjenog pre dvanaest godina je ugrozila reputaciju vojske, a ono što su stranci potpuno prevideli je brzo rasplamsavanje sasvim novog duha u njenim redovima, sve dok sjajne pobede nad Turcima u balkanskim ratovima, i ne manje inzvanredne pobede nad Bugarima, ne pružiše jasan dokaz o tome.\nNeki bi možda pomislili da je to prirodno u vojsci u kojoj kapetan često zapoveda svom bratu ili rođaku, no ima mnogo drugih sličnih vojski gde ovo nije slučaj. Svakako je srpska vojska zadojena duhom demokratije u najboljem smislu te reči. Kao što je uobičajeno da se trupama obraća sa ‘junaci’, tako i oficiri svoje ljude dozivaju za bitku nazivajući ih ‘braćom’.\nU bici kod Bakarnog gumna (novembar 1912. godine – prim. red) srpska pešadija je morala da napreduje preko otvorenog polja, sa sasvim malo zaklona, nasuprot utvrđenim turskim pozicijima. Na jednom od brda iznad bojnog polja štrčao je uništeni zamak Marka Kraljevića, najpoznatijeg junaka srpskih legendi, čije ime je i dalje prisutno u poeziji nacije.\nTurske pozicije su zbrisane, i narednog dana su u poljskoj bolnici oficiri posetili i hvalili ranjenike, i od više njih dobili odgovor:\n‘Uz pomoć Marka Kraljevića, nije nam bilo teško’, a ispostavilo se da je nekoliko njih imalo viziju Marka kako jurca ispred njih na svom konju Šarcu i bodri ih za pobedu. Nije bilo načina da ih čovek ubedi da taj prizor nisu zapravo videli.\nProbajmo da rezimiramo, u grubim potezima samo, srpski karakter. Srbin je veseo, srdačan, otvoren, gostoprimljiv, veoma prijateljski nastrojen prema strancima, pričljiv, da ne kažem brbljiv; posle dugog i sasvim nepotrebnog razmatranja šta treba uraditi, on je spreman da hitro taj posao i obavi.\nLako ga je podstaći, no sklon je promenljivim raspoloženjima i čak udarima depresije. Njegova neverovatna sposobnost da se sa sedmog neba surva u najdublji pakao i odmah zatim ode nazad, sklonost veoma očigledna u ovom ratu, navela je površne posmatrače da Srbina nazovu Francuzom Balkana.\nSrpski seljak je veliki džentlmen, u pravom značenju ove često pogrešno upotrebljavane reči. Izvanredna su svedočanstva sestara i doktora koji su otišli u Srbiju, ne znajući ništa o njoj niti o njenim običajima.\nNisu svi jedinstveni u pohvalama obrazovanog staleža, ali svi kao jedan hvale seljaka. Glavni doktor velike bolnice ispunjene mešavinom austrijskih i srpskih zarobljenika mi reče, dok me je sprovodio kroz odeljenja: ‘Ako vidite čoveka koji se žali, taj sigurno nije Srbin!'“\nPodsetimo, Robert Siton Votson je bio britanski politički aktivista i istoričar koji je četiri godine uređivao nedeljnik „Nova Evropa“, a koji je u Kraljevskom koledžu u Londonu 10. marta 1915. godine održao govor o srpskoj vojsci, karakteru i tipičnom srpskom seljaku.\n(Izvor: Kurir / J. Ćirković)\nPreviousPrevious post: UBIJANJE RUSA KAO SAFARI: Šok ispovest ukrajinske snajperistkinje o prvim sukobima, evo šta je glavna slabost protivnika!\nNextNext post: Putin na front u Ukrajinu poslao RUSKE „TERMINATORE“: Moskva prvi put upotrebila MOĆNO ORUŽJE u Donbasu\nOD STAROG VODOTORNJA NAPRAVO LUKSUZAN DOM: Njegova unutrašnjost oduševljava sve


Autobus GSP-punkt za vakcinaciju u Kampusu, na raspolaganju Sinofarm i Fajzer vakcine | Novosadski informativni portal 021\nAutobus GSP-punkt za vakcinaciju u Kampusu, na raspolaganju Sinofarm i Fajzer vakcine\nSa ciljem da se novosadskim studentima olakša i učini dostupnijim proces imunizacije, mobilni punkt za vakcinaciju u autobusu GSP-a od danas je smešten u Univerzitetskom kampusu.\nZainteresovani studenti i drugi građani imaće priliku da narednih dana, na platou kod domova, prime Sinofarm ili Fajzer vakcinu.\nČlan Gradskog veća za sport i omladinu Ognjen Cvjetićanin istakao je da je Grad ozbiljno i odgovorno pristupio procesu imunizacije i da čini sve da ga približi svim Novosađanima.\n"Do sada je blizu 250 hiljada naših sugrađana primilo vakcinu protiv kovida19. Možemo da kažemo da smo na dobrom putu, ali potrebno je da se u većem broju vakciniše i mlađa populacija. Ovakve inicijative su jedan od načina da ih animiramo. Za tri dana, u centru grada, u autobusu je vakcinisano više od 350 građana. Pozivam studente, ali i sve sportiste, da dođu i da se vakcinišu, kako bi zaštitili sebe i druge i kako bi se konačno vratili normalnom životu", izjavio je Cvjetićanin.\nPrema rečima savetnika gradonačelnika za saradnju sa mladima Damjana Ničića gradski tim koji sprovodi kampanju podsticanja mladih da se uključe u proces masovne imunizacije različitim akcijama želi da toj populaciji učini vakcinu dostupnom.\nDirektor Studentskog centra "Novi Sad" Zoran Martinović je objasnio da će se na tom punktu pored studenata vakcinisati i deo zaposlenih u Studentskom centru.\n"Studenti kao deo akademske zajednice, kao najaktivniji i najzdraviji deo stanovništva treba da shvate da ne postoji rizik od vakcinisanja i da je rizik od oboljevanja mnogo ozbiljniji i veći. Mi kao ustanova studentskog standarda svakodnevno apelujemo da se oni uključe u proces imunizacije, interes svih nas je da se vratimo normalnom životu, odgovornost ovih mladih ljudi je sada na ispitu i nadam se da će da shvate da je svako od njih učesnik u ovoj borbi i da može da pomogne da se ona što pre završi", istakao je Martinović.\nInače, kako je najavljeno, ovaj autobus-punkt će se na svakih nekoliko dana nalaziti na drugoj prometnoj lokaciji u Novom Sadu, pa je tako proteklog vikenda bio na Trgu slobode, a planirano je i da bude na keju i Štrandu.\nKako funkcioniše šema sa lažnim PCR testovima\nTiodorović: Tek smo na pola puta, potrebno da se vakciniše 4,9 miliona građana\nvakcinacija\tVakcinisanje\tKorona virus


Balada ohridskim trubadurima analiza pesme, Branko Miljković | Lektire.rs\nBalada ohridskim trubadurima\n1 Balada ohridskim trubadurima – analiza pesme, citati\n1.1 Motivi u pesmi\nBalada ohridskim trubadurima je poznata pesma Branka Miljkovića posvećena upravo onima koji se pominju u naslovu – ohridskim trubadurima. Oni se pominju (pojavljuju) samo u jednom stihu koji je istovremeno i posveta s više značenja.\nIako je balada kao književna vrsta narodna pesma koja je izvođena uz ples i muziku Miljkovićevu baladu možemo da shvatamo kao pesmu posvećenu muzičkom sastavu, rekli bismo da su oni samo polazni motiv. Iako se pominju u pevanju, mnoge reči u pesmi podstiču asocijacije o samom pesniku, pesmi i pesništvu uopšte.\nMiljković u svojoj pesmi kombinuje sažete misli u rečenice koje možemo okarekterisati kao filozofske ili poetičke. Takve misli označavaju jasan poetički diskurs koji sadržava stav (u teoriji) pesnika o pesmi, poeziji, pevanju, ali i filozofski diskurs koji nam jasno naglašava istinu o životu.\nPošto čitava pesma obiluje asocijativnim slikama, u prvom planu pesnik ističe ilirske pripovetke o poeziji kao tematski kompleks, a motiv ohridskih trubadura je stavljen na stranu. Tematsko smanjenje u pesmi se može okarakterisati procesom i osnovanom pretpostavkom da je pesnik ovu baladu posvetio muzičarima koji se jednom godišnje okupljaju na Struškim večerima poezije, ali nam otvara mogućnost da na još jedan način sagledamo pesmu – kao kreativan proces pesničkog stvaranja koji neprestano „pulsira“ – umire i rađa se ponovo kao Feniks.\nPostavlja se pitanje opredeljenja za smisao same pesme, koja je tema balade? Dok čitamo pesmu, da li vidimo da tok naših misli ide pravo opisanim putem? Ako je tako, onda nam to jasno daje pravi sadržaj i smisao pesme. Kad dođemo do ovakvog zaključka, ne možemo a da se ne pitamo da li je pesma pevana u slavu muzikanata, pesničke reči?\nBalada je bogata skrivenim značenjima, daje nam mnogo asocijacija i s tim otvara uvid u ljudski duh. Miljkovićeva pesma i reč nisu jednoznačni; balada ne nudi jedan smisao, jednu sliku – ona je pesnička upravo zato što je otvorena za uvid u različita saznanja i doživljaje, u svačiji duh.\nKada su u pitanju motivi, Miljkovićeve pesme nude zaista mnogo, a Balada o ohridskim trubadurima nije izuzetak. Naslov pesme je uslovan, ne oslanja se na sadržaj pesme, a u tom sadržaju je mnogo asocijacija, ideja i misli. Ono šta ćete takođe primetiti je da je balada bogata nanosima poetičkih, filozofskih i egzistencijalnih tema; pesma je eruditna. A Miljković temu ne govori doslovno, prenosi nam ju preko simbola, metafora, aluzija, prezentirajući ih poetički ili filiozofski, a sve te osobine karakterišu ovu pesmu.\nDa bi u potpunosti shvatili pesmu, moramo da shvatimo i njenu srž, ono od čega se ona sastoji – iskaze, slike, motive i splet misli autora. Ni jedan motiv u pesmi nam, sam za sebe, ne govori ništa, oni su samo nagoveštaj, ali kombinovan s drugim elementima on pokazuje celovitu sliku.\nMotivi u pesmi ne sadrže sintaksičku strukturu koja je čitaocima logična – rečenice su izlomljene, reči imaju raspored koji čitaocu u potpunosti skriva smisao pesme, a jezgrovitost se dovodi u pitanje – da li ima smisla?\nStihovi, rečenice i iskazi nemaju logički sled, ne proističu iz jednog u drugo, rečenica se započinje, pa se od nje odustaje, započinje se s drugom, vraća na prvu, stavljaju jedna pored druge bez da ima bilo kakvog smisla. Vidimo oksimoronske i paradoskalne konstrukcije koje su veoma česte i čime nas pesnik još više odvlači od toga da saznamo o čemu se u pesmi radi. Strofe, naravno, ne sadrže celovitu sliku; one su samo jedan komplikovan skup konstatacija, opažanja, misli i motiva.\nBalada ohridskim trubadurima – analiza pesme, citati\nOdmah u prvoj strofi, pesnik pevanje počinje jednom mudrošću sa kojom se neiskusne zore stavljaju u istu ravan sa iskustvom koje je inferiorno mudrosti:\n„Mudrosti, neiskusno sviću zore,\n„Moje se srce gasi, oči gore““\nDeo „Na obične reči više nemam pravo!“ proizlazi iz toga da na sama mudrost kaže da moramo pažlljivo da biramo reči, ali i njihov izgovor – obične reči više nisu dostatne, preživele su i prevaziđene. Već ovde možemo da vidimo kako pesnik razmišlja i upoređuje reč sa pesmom.\nOdmah posle prvih stihova, pesnik ubacuje jednu konstataciju: „Moje se srce gasi, oči gore“, čime nam govori o načinu i prirodi koju možemo da očekujemo od ove pesme: ne smemo da očekujemo emotivnost jer se ona (srce) gasi, a dolazi saznanje (oči) i s njima sve poetičko i filozofsko – hladno razmišljanje.\n„Pevajte, divni starci, dok nad glavom\nRasprskavaju se zvezde kao metafore!“\nU ovoj apostrofi pesnik prikazuje rasprskavanje zvezda kao skretanje misli na sledeću rečenicu:\n„Što je visoko iščezne, što je nisko istruli.“\nOvaj deo se nalazi u središtu pesnikovog metaforičkog stila jer ima jednu posebnu težinu pouke o iskustvu, željom za dokazivanjem tačnosti i istine, a odnosi se na samu pesmu. Reči „visoko“ i „nisko“ možemo da shvatamo kao epitete koji označavaju stil (način) pevanja – „nisko“ je klasično, svakodnevno i ustaljeno, a „visoko“ stremi uzletima (avangarda).\nOdlaženje u krajnost čini se da ne daje dovoljne rezultate i sugeriše pesnikovu potrebu da se prilagodi drugom. Možemo videti da je „lik“ u ovoj pesmi ekstremni protivnik tendencija u pisanju.\nPesnik u ovom delu opet dovodi do preloma u pesmi. On napušta ideju i razmišljanje koje navodi u prethodnoj liniji i uvodi novi motiv – apostrof, čime mu daje novo značenje, a to je motiv Feniksa, ptice koja izgori i ponovo se rađa iz pepela.\n„Ptico, povešću te do reči. Al vrati\nUvođenje Feniksa je ovde sasvim prirodno. Lirski subjekt navodi: „povešću te do reči“, ali mu postavlja i uslov „Al vrati / Pozajmljeni plamen“. U uvodu smo već pomenuli koja je metafora/simbolika reči „reči“ u pesmi, „reč“ zapravo označava „pesmu“. Ali šta znači „pozajmljeni plamen“? Pozajmljeni plamen je energija stavaroca koja čini da se Feniks ponovo rađa. Feniks je plod mašte pesnika, pesnik je stvaraoc mita, a mit je zapravo poezija, šta znači da je Feniks dete poezije koje se neprestano rađa. U pesmi se opisuje njegova privremena smrt – Feniks umre, a pesma se rađa, ali i ponavljanje Feniksa koji ponovo umire, ponovo rađanje pesme, i tako hiljadama godina čineći pisanje i „razmnožavanje“ pesama.\nPesnik sagoreva da bi napisao pesmu, isto kao šta Feniks sagoreva da bi ponovo bio rođen, a svako novo rađanje Feniksa znači i novo rađanje (pisanje) pesme. „Nestajanje“ označava pesnikove trošenje snage pisanja, inspiracije – inspiracija nestaje, pesnik nestaje, poezija nestaje. To je ono što znači stih: „Isto je pevati i umirati“.\nOvaj stih, u isto vreme, ima i jednu funkciju refrena u baladi, a pronaći ćemo ga na kraju svake strofe. Ponavlja se, ali sa variranjem u značenju i jeziku.\nU prvoj strofi možemo prepoznati dva subjekta: JA i TI\nJa – oglašava se zamenicom „moje“, ali i „nemam“, „povešću“ glagolima u prvom licu jednine\nTi – oglašava se zamenicom „smo“ u prvom licu množine i obedinjuje pticu Feniks i lirskog subjekta. Oba su se našla u tuđem srcu, jedan kao predmet opevanja, a drugi kao pesnik.\nU drugoj strofi takođe možemo da nađemo još jedan lirski subjekt „junake“, ali i pticu Feniksa koji se ponavlja (smo, tvom, ja) gde pesnik opet govori o poeziji i pevanju, o pesničkoj savesti, nejasnosti u poeziji, praznom pevanju, rečima u pesmama koje ne mogu da pruže više značenja, da „sijaju“.\nPoslednje stihove u strofi pesnik upućuje Feniksu:\nTaj pad u život ko dokaz tvom žaru.“\nLinija „Pad u život“ sugeriše na poeziju srpskog pesnika Vladislava Petkovića Disa i do njegove poznate pesme „Tamnica“ gde on u prvom stihu navodi „To je onaj život gde sam pao i ja“. Radi se o istom značenju i iako oba pominju perifrazu za rođenje, oni se bitno razlikuju u smislu i tonu.\nDis – tamnica, dolazak na svet, bez radosti, osećanja, sreće, volje\nMiljković – ponovo rađanje ptice iz pepela, snaga, energija.\nOno šta je zanimljivo je da kod Miljkovića Feniks i njegovo ponovo rađanje predstavljaju ono šta zapravo i jeste – snagu i energiju, novi žar, kod Petkovića Disa ona ima potpuno suprotno značenje – tragediju. Miljković pticu sagleda kao neuništivost, trajanje, obnavljanje.\n„Kad mastilo sazre u krv, svi će znati\nDa isto je pevati i umirati.“\nU pretposlednjem stihu strofe, Mijković daje jednu novu misaonu sekvencu i to bez da se oslanja na prethodnu liniju u kojoj pominje Feniksa. Ovde nalazimo jedan motiv stvaralaštva pesama i poezije uopšte – „kad mastilo sazre u krv“ šta znači kad se pretvori u pesmu, oživi, svi će znati i shvatiti „da isto je pevati i umirati“.\nPrikovan za stenu koja ne postoji.“\nU drugoj strofi se pojavljuje motiv Prometeja, a on označava osećanja pesnika koji se muči sa unutrašnjim ispitivanjima i previranjima, vizijama. „Prikovan za stenu koja ne postoji“ znači da je pesnik prikovan za svoje pesme, vidi ih kao jedini smisao u svom životu i dosledan je njima kao što je i Prometej bio dosledan da trpi muke za dobro čovečanstva i istinu.\n„Kradljivci vatre, nimalo umiljati,\nPodvodna pesma javom opasnija.“\nU trećoj strofi vidimo pesnikov izraz vere koji ima za sebe i svoje istrajavanje sa kojim se susreće na svom stvaralačkom putu, veru u njegovu poeziju za koju zapravo živi.\nU rečima „kradljivci vatre“ ponovo uvodi motiv Prometeja, ali dodaje i jedan novi – Odiseja „vezani za jarbol lađe“. Odisej je oličenje različitih iskušenja sa kojima se susreće na svom putovanju, a koja treba da savlada čime dobiva konačno oslobošenje. Odisej, koji je vešt u savladavanju iskušenja i prepreka i Prometej koji poklanja vatru čovečanstvu su simboli koje pesnik uvodi u baladu, ali i govori o njemu samom. Njegov je put težak, ali nekako uspeva da dođe do svog cilja i da sopstvene pesme i poeziju pokloni čovečanstvu. Govori koliko je pesnički put težak, borba za poetiku i shvatanje poezije uopšte. Njemu se čini da mlađe generacije neće imati toliko snage kao šta je njegova da se izbor za pisanje svoje poezije kao šta se on borio.\n„Smrtonosan je život, al smrti odoleva.\nU prvom stihu poslednje strofe vidimo završni katren – „Smrtonosan je život, al smrti odoleva“.\nOvde pesnik govori o sumi raznih neiskustava koje, s vremenom, prerastaju u iskustvo, mudrost. Razna iskušenja, patnje („mnogo smo patili“) prerastaju u poeziju, pesme, a srcu govori da ne okleva jer „isto je pevati i umirati“. Taj poslednji stih možemo shvatiti kao umiranje i rađanje nove poezije u isto vreme, a pevanje ovde, kao i u drugim Miljkovićevim pesmama označava pretakanje sebe (pesnika) u pesmu (poeziju), jedno umiranje bića koje je egzistencijalno u vatri koja stvara novi život i vaskrsavanje tog poetskog i egzistencijalnog bića iz sopstvenog pepela. Da nije „ranije poezije“ (pepela), ne bi bilo ni „nove poezije“ (Feniksa).\nMotivi u pesmi\nFeniks – svi poznamo priču o Feniksu, ptici iz antičke mitologije koja je imala magičnu moć da se svake petstote godine zapali u svom gnezdu, a iz sopstvenog pepela izađe (rodi) mlada ptica koja otpočinje jedan nov život koji će opet da traje petsto godina. Ptica Feniks je uvek bio simbol za ponovno rođenje i uskrsnuće.\nPrometej – jedan je od najpoznatijih karaktera iz grčke mitologije i isto tako jedan od najčešće pominjanih i obrađivanih likova u književnosti tokom dva i po milenijuma. Prometej je oličenje za čovekoljublje, ljubav prema slobodi, otporu prema starom poretku i zakonima, prkosa, ponosa, hrabrosti. On je simbol svevremenske borbe za napredak čoveka i čovečanstva uopšte.\nBogovima je ukrao vatru da bi je poklonio ljudima, a čoveku pokazao kako da topi metal i od njega pravi alat i oruđe, kako da pripitome konja i bika da bi služili čoveku, da naprave lekove. Zevsu, vrhovnom bogu, se njegovo dobročinstvo nije svidelo pa donosi odluku da osudi Prometeja i prikuje ga uz stenu. Svaki dan mu je orao kljucao jetru, koja je noću zarastala, dok se svaki dan ponavljao isto. Herakle, jedan od najpoznatijih karaktera iz grčke mitologije, oslobodio je Prometeja iz njgeovih okova, a Zevs ga je ubrzo oslobodio i primio na Olimp među bogove jer mu je Prometej odao jednu tajnu, ali pod uslovom da nosi prsten od nekadašnjih okova kojim je bio vezan i parčeta kavkaste stene. Upravo su u znak zahvalnosti Prometeju, ljudi počeli da nose prstenje koji sačinjava kamen.\nCelu priču o Prometeju pročitajte ovde >>\nOdisej – junak Homerovog epa „Odiseja“ i jedan od najpopularnijih i najviše poimnjanih junaka iz grčke mitologije. Najzaslužniji je za pad Troje gde je napravio velikog drvenog konja u koji je smestio vojnike i poklonio ih gradu. Svojim je lukavstvom uveo vojsku u grad u koji nije mogao da uđe. Trojanci su mislili da se radi o bezazlenom poklonu, ali kad je pala noć, Ahejci su izašli iz konja i otvorili gradske kapije vojsci koju je predvodio Odisej. Troja je na kraju spaljena, a Odisej je krenuo na svoje putovanje brodom prema Itaki, putovanje koje je bilo dugo i teško. Posle deset godina uspeo je da se vrati na Itaku, pa postaje simbol za naporno i dugo putovanje na kojima se susreće sa mnogim preprekama koje uspešno suzbija.\nCelu priču o Odiseju pročitajte ovde >>


Srbija danas - Ja volim Srbiju\nHome / Automobili / Obrazovanje / Razno / Saveti / Zdravlje / Srbija danas\nSrbija, ili zvanično Republika Srbija, kontinentalna je država koja se nalazi u južnoj Evropi, većim delom zahvata Balkansko poluostrvo, a manjim Panonsku niziju.\nGlavni grad je Beograd. Sa 1.659.440 stanovnika u široj okolini, po popisu iz 2011. godine, on je administrativno i ekonomsko središte države. Srbija se na severu graniči sa Mađarskom, na severoistoku sa Rumunijom, na istoku sa Bugarskom, na jugu sa Republikom Makedonijom, na jugozapadu sa Albanijom i Crnom Gorom, a na zapadu sa Hrvatskom i Bosnom i Hercegovinom (entitetom Republika Srpska).\nSrbija je od završetka Prvog svetskog rata bila osnivač i sastavni deo zajedničke države sa većinom Južnih Slovena prvobitno u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca, (kasnije preimenovanoj u Kraljevinu Jugoslaviju), zatim u Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji, Saveznoj Republici Jugoslaviji i Državnoj zajednici Srbiji i Crnoj Gori. Godine 2006, posle održanog referenduma u Republici Crnoj Gori Državna zajednica je prestala da postoji i Republika Srbija je, na osnovu Ustavne povelje nastavila državno-pravni kontinuitet sa Srbijom i Crnom Gorom.\nU sastavu Republike Srbije su i dve autonomne pokrajine: Vojvodina i Kosovo i Metohija.\nOd NATO bombardovanja SRJ, pokrajina Kosovo i Metohija se nalazi pod protektoratom Ujedinjenih nacija. Institucije privremene samouprave na Kosovu i Metohiji, na kojem Albanci čine etničku većinu, 17. februara 2008. jednostrano i protivpravno (protivno ustavu Republike Srbije od 2006. godine i Rezoluciji Saveta Bezbednosti OUN 1244, ali i međunarodnom pravu) su proglasile nezavisnost, koju Republika Srbija, mnoge druge države i Organizacija Ujedinjenih nacija ne priznaju.\nUmetničke fotografije Srbije pogledajte ovde.\nAutomobili Obrazovanje Razno Saveti Zdravlje\nNext: Kako da vam kosa bude zdrava, duga i sjajna


Preživeti pakao Kipra do Lige šampiona - 29 July 2009 - Banjaluka Portal\nMain » 2009 » July » 29 » Preživeti pakao Kipra do Lige šampiona\n- Maksimalno smo se pripremili za Apoel, čak nam neće smetati ni visoka temperatura na Kipru. Jer, ako hoćeš u Ligu šampiona, ne sme da ti smeta vrućina - kaže Dijara u svom stilu.\nI kod napadača Brane Ilića se iz razgovora jasno stiče utisak da je „parni valjak“ na ostrvo otišao po pobedu.\n- Gledali smo kasete sa njihovim utakmicama, dobro smo ih prostudirali. Na konačan ishod će umnogome uticati kako mi budemo igrali, ne oni. Ne bi me zadovoljio remi - poručuje Ilić.\nOmalenog napadača ne zabrinjava ni što je Apoel za dva meča 2. kola kvalifikacija protiv Strejmura (5:0) sa Farskih ostrva izveo na teren čak 20 igrača.\n- Pretpostavljam da su pokušali da sakriju karte od nas, ali pitanje je koliko će to da im koristi.\nTržišna cena fudbalera Partizana naspram Apoela veća je skoro dva i po puta. Prema sajtu transfermarkt.de, crno-beli vrede oko 38 miliona evra, Apoel 16 miliona.\n- Ništa to ne mora da znači. Kad počne utakmica, jedino je to merilo kvaliteta. Ne priznajem papir, samo teren. Mnogo puta se dogodilo da, uslovno rečeno, jeftinija ekipa izbaci skuplju - zaključuje Ilić.\nMladom defanzivcu Siniši Stevanoviću biće ovo treći evropski meč u dresu Partizana. Iako mu je tek 20 godina, Siniša je sa uspehom zamenio starijeg prezimenjaka Ivana, koji je otišao u Sošo.\nCategory: Sport | Views: 2840 | Added by: Banjaluka | Rating: 0.0/0 | - Rate - Excellent Good Not bad Bad Awful


GORICA POPOVIĆ O MARIHUANI: Više me privlače ćevapi - Opcija\nGORICA POPOVIĆ O MARIHUANI: Više me privlače ćevapi\nSnimanje nove dramske serije “Kaljave gume” počelo je prije nekoliko mjeseci istovremeno u Srbiji i Americi, ali je zbog vanrednog stanja obustavljeno. Radnja serije smještena je u Kaliforniju, u stanu čovjeka iz Srbije koji se tamo doselio prije deset godina i doživio veliki uspjeh.\nGorica Popović koja će igrati junakinju Vesnu kaže da su tek na početku snimanja i imamo veliki broj snimajućih dana, otprilike još 50.\n““Kaljeve gume” imaju zanimljivi scenario. To je priča o jednoj ženi koja je živala u lošem braku, i posle muževljeve smrti odlazi u Ameriku kod sina i tamo doživljava potpuni preobražaj, životnu promenu. Susreće se novim okolnostima, svašta joj se dešava”, istakla je glumica.\n“Ja to nikada u životu nisam radila. Nikad me to nije privlačilo, više ćevapi. Igrala sam scenu kada se ona naduva u Americi. Igrala sam kako sam znala i umela. Videćemo kako će to ispasti”, kazala je poznata glumica.


pink.rs | ŠARČEVIĆ ZA PINK O JEDNOSMENSKOJ NASTAVI: Sve se radi zbog dece - U školi su pod boljom kontrolom i manje izloženi nasilju i drugim rizicima (VIDEO)\nŠARČEVIĆ ZA PINK O JEDNOSMENSKOJ NASTAVI: Sve se radi zbog dece - U školi su pod boljom kontrolom i manje izloženi nasilju i drugim rizicima (VIDEO)\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević govoreći o konceptu jednosmenske nastave kaže da je autonomija ustanove da li će nastava počinjati u osam, pola devet ili devet i da je za ovu stvar potrebno dosta posla.\n- U strategiji, do 2020. godine već bi trebalo da se dešava dosta toga, ali ništa još nije urađeno, ne postoji akcioni plan kako da se pređe u taj model. Taj model koriste visokorazvijene zemlje, ako u Engleskoj kažete dve smene, neće razumeti o čemu pričate – rekao je Šarčević za Novo jutro TV Pink.\nKako dodaje, Srbiji je, nažalost, natalitet najveći saveznik, zgrade su nam velike, a dece je manje, a ambicije da se kvalitet obrazovanja podigne.\n- Motiv je dobar pedagoški rad. Najbolji pedagoši model je dete koje je 24 sata izloženo vaspitnom radu kroz boravak u ustanovi, u internatu, ali je celodnevna nastava kroz jednu smenu nešto što učenicima odgovara – ocenio je Šarčević i dodao da je dobro i roditeljima i nastavnicima.\nŠarčević naglašava da se sve ovo radi zbog dece, jer su deca u školi pod boljom kontrolom, manje je izloženo nasilju i svim drugim rizicima u kraju.\n- U tom ambijentu dete može da završi sve obaveze u školi, što je za roditelje spas. Zamislite kolike su uštede da ne morate da plaćate privatne časove svega što plaćate. Oni mogu da počnu i da rade strani jezik. Ja insistiram da imaju đačke zadruge, da se uče i preduzetništvu – objašnjava Šarčević i dodaje da sve to treba da relaksira, jer ako bi dete u drugom delu dana dobilo nove obaveze, onda ne bi izdržalo.\nKoncept je da se u tom dodatnom vremenu rade dodatni pedagoški sadržaji kojih ima preko 50. Ovde će naučiti veštinu da je biblioteka korisno mesto za život.\nŠarčević je govoreći o ishrani u školi i plaćanjim rekao da treba doći u sferu da to bude besplatno.\n- Da bi se to desilo, ministar Nedimović i ja dogovaramo priču o školskom mleku i voću, to će biti besplatno, a u zavisnosti da li lokalna uprava hoće da učestvuje, onda ćemo priču moći da podižemo na veći nivo – najavio je Šarčević.\nZa incident u školi na Karaburmi kriv direktor\nŠarčević smatra da je za incident u osnovnoj školi "Jovan Popović" na Karaburmi tokom proslave male mature odgovoran direktor škole, koji je decu doveo u rizičnu situaciju.\n- Proslava u školskom dvorištu bila je dovoljan razlog da se skupe lokalne lole, mangupi, da zapale baklje, pa se skobe sa policijom. Ko je onda kriv? Naravno, direktor. Decu je doveo u rizičnu situaciju i takav kadar neće biti direktor škole - rekao je Šarčević.\nOn je dodao da je inspekcija Ministarstva prosvete izašla na teren čim se incident dogodio i da će epilog cele priče uskoro biti poznat.\n- Direktor kaže da mu je tako Savet roditelja rekao... Ne slušaš nikoga, zakon ti kaže da to ne smeš to da radiš - naglasio je ministar i dodao da Savet roditelja u ovakvim situacijama može da pruži samo savet, a ne da odlučuje.\nDodaje da, ukoliko se proslava organizuje u školi, i roditelji treba da se uključe i da dežuraju.\nPodsetimo, u OŠ "Jovan Popović" na Karaburmi organizovana je proslava male mature u školskom dvorištu, a incident se dogodio kada su mladići koji su došli sa strane napali policajca koji je pokušao da im oduzme zapaljenu baklju.


► Stefanović: Siguran sam da strane službe pokušavaju da nadziru elektronske\nPotpuno sam siguran da strane službe i danas pokušavaju da nadziru elektronske komunikacije ljudi u Srbiji koji su njima bezbednosno interesantni, na prvom mestu predsednika Srbije Aleksandra Vučića, rekao je ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović za "Večernje novosti".\n"To ne može lako da se dokaže, jer danas je tehnika toliko napredovala da da strani obaveštajci, čak i ako nisu prisutni na teritoriji Srbije, mogu da ostvare uvid u nečije elektronske komunikacije", ocenio je Stefanović u intervjuu za "Novosti" od utorka.\nDatum izbora se još ne zna, nije realno da se istovremeno raspiše i referendum\nMinistar unutrašnjih rekao je da se u ovom trenutku još ne zna datum izbora, ali da su redovni izbori zakonom određeni tako da moraju biti u martu ili aprilu, kao i da nije realno da se istovremeno raspiše i referendum o ustavnim promenama.\n"Oko ustavnih promena, u vezi sa pravosuđem, mnogo je urađeno, ali ima još dosta posla, tako da nije realno da se sa izborima raspiše bilo kakav referendum", ocenio je Stefanović.\nOn je kazao da se ne plaši da bi organizovani ;bojkot izbora mogao da okrnji legitimitet buduće vlasti.\n"Međutim smatramo da su neuporedivo bolji i uslovi za izbore i atmosfera nego što su bili 2012. godine", ocenio je Stefanović za "Novosti".


Autoprijevozne usluge, prijevoz robe, proizvodnja piljene građe, građevinske stolarije i elemenata, prodaja građevnog materijala, drva, sanitarne opreme Novska | DRVNA INDUSTRIJA TOBIJAŠ, VL. IVAN TOBIJAŠ\nZelenička 2/a, 44330 Novska\nPARKETI RATKOVIĆ, VL. RATKOVIĆ HRVOJE\nproizvodnja parketa krapina\nĐurmanec 160, 49225 Đurmanec\nproizvodnja klasičnih parketa hrvatska\nKralja Tomislava 75, 48362 Kloštar Podravski


U Portugalu izbori uprkos merama, favorit predsednik koji voli selfije\nSvet Autor:Beta24. jan. 202109:071 komentar\nIzvor: Tanjug/AP, Armando Franca\nU Portugaliji se održavaju predsednički izbori iako je zemlja "zaključana" zbog epidemije koronavirusa, te se zato strahuje da bi odziv glasača mogao biti veoma mali.\nU trci je sedam kandidata za šefa države s petogodišnjim mandatom, a ako niko ne osvoji više od 50 odsto glasova, dva vodeća ići će u drugi krug 14. februara.\nUveliko se očekuje da će sadašnji predsednik Marselo Rebelo de Susa biti izabran za drugi i poslednji mandat. Šarmantan i prijatan, taj 72-godišnjak je spremnošću da pozira za selfije doveo do otvaranja portugalske Fejsbug stranice nazvane „Selfiji sa Marselom“.\nRebelo de Susa je tokom mandata koji je na isteku zadržao podršku birača iznad 60 odsto i ima naklonost mnogih od 10,3 miliona Porugalaca. Njegovih šest rivala nije ni blizu toga da smanji njegovu prednost, pokazuju ankete.\nAnkete medjutim pokazuju da bi novi desničarski populista Andre Ventura mogao da osvoji 11 odsto glasova i da osigura mesto u drugom krugu izbora.\nTaj 37-godišnji advokat i bivši televizijski sportski komentator vodi desničarsku populističku stranku nazvanu Čega (Dosta), osnovanu 2019. Njen jak rezultat bi mogao da izazove šok na portugalskoj političkoj sceni gde su ekstemisti dosada bili odsutni, prenosi AP.\nZbog „zaključavanja“ tokom predizborne kampanje nije bilo uobičajenih mitinga jer bi gužva mogla da podstakne širenje virusa. Kampanja je završena u petak.\nPravo da prevremeno glasa iskoristilo je gotovo 200.000 od 9,3 miliona glasača.\nVlada će otvoriti dodatnih 2.000 glasačkih mesta da bi se izbegle gužve.\nDanas, na dan izbora privremeno ne važi zabrana kretanja i glasačima je dozvoljeno da donesu olovke.\nMogući slab odziv, posebno starijih ljudi, zbod straha od zaraze, mogao bi da poremeti očekivanja i omogući simpatizerima populiste da dobije veću podršku.\nPošto se očekuje da će aktuelni predsednik skoro sigurno pobediti, najveća neizvesnost je koliko glasova će osvojiti njegov populistički rival.\nMarselo Rebelo de SusaPortugalpredsednički izbori\nKim naredio vojsci da stabilizuje opskrbu lekovima, Južna Koreja nudi pomoć


Srpska lista: Haliti pokušao da obmanom uračuna glasove poslanika Srpske liste | Radio Kosovska Mitrovica\nSrpska lista: Haliti pokušao da obmanom uračuna glasove poslanika Srpske liste\n1. November, 2018 15:14 |\n“Na današnjoj sednici skupštine u Prištini desio se incident u kome je predsedavajući na sednici Džavit Haliti pokušao da obmanom uračuna glasove poslanika Srpske liste kao podršku zakonu o notarima koji su poslanici Srpske liste više puta kritikovali jer ne uvažava interese srpskog naroda”, stoji u saopštenju Srpske liste.\nU saopštenju se dodaje da je “Haliti umesto elektronskog glasanja, na kome po pravilu svako ima mogućnost da izrazi svoj stav, rekao da se smatra kako su svi poslanici u sali glasali za i da je zakon usvojen”.\nPoslanici Srpske liste su oštro protestvovali i istakli kako je prekršen poslovnik i da Srpska lista ne dozvoljava da se obmanom usvajaju zakoni.\n“Srpska lista ostaje odgovorna opozicija koja će uvek podržati zakone koji su u interesu Srba i svih građana, ali nećemo dozvoliti da neko obmanom usvaja zakone koji nisu u interesu našeg naroda” zaključuje se u saopštenju Srpske liste.


Norveški radijatori - da vam bude i (pre)toplo kada to želite! - PODOVI\nOstalo Norveški radijatori – da vam bude i (pre)toplo kada to želite!\nNorveški radijatori kao ideja i rešenje. U momentu kada smo iznenada jer su se neke sjajne kockice poklopile, kupili stan u potrovlju, bilo je leto. Pošto je prostor na tom mestu na kojem je bilo četiri stana bio naknadno prilagođen stanarima, u njemu nije bilo centralnog gradskog grejanja. Posle svih završenih radova i naše sreće što konačno suprug i ja imamo svoj sopstveni prostor, a ja kao domaćica svu slobodu da sredim naš dom po svom ukusu, došlo je vreme da odvojimo novac za priključivanje na gradsko grejanje.\nMeđutim, kako je zima odmicala, shvatili smo da je izolacija odlično urađena, stavili smo i najbolje krovne prozore, tako da je zaista bilo toplo čak i sa jednom grejalicom. Tako je naša prva pametna odluka (posle promašaja sa staklenim stolom u trpezariji i crno-belih pločica koje se teško održavaju čistim), bila da ne plaćamo grejanje tokom cele godine, već samo u mesecima u kojima zaista za tim ima potrebe. I našli smo ih. Norveški radijatori. Na stranu to što izledaju elegantno tako okačeni o zid, tanki i beli kao sneg, bez velikih komplikacija, mogućnosti curenja i kojekavog štimavanja, oni su zaista „uradili posao“.\nRovex inženjering doo – Princip rada Norveškog radijatora je zasnovan na principu konvekcije odnosno cirkulacija vazduha\nStavili smo one manje u dečije sobe i kuhinju i jedan veliki u dnevni boravak. I dobili sledeći razultat:\nKada je baš hladno i kada temperature prelaze deseti podeok ispod nule uključujemo onaj jedan mali i onaj u dnevnom boravku, dok nam je taj jedan veliki sasvim dovoljan za nešto više temperature kakve su realno i najčešće poslednjih godina na našem podneblju.\nRačun za struju se povećao za trećinu i ta tri meseca dodatnog plaćanja bila su nešto najbolje što nam se moglo desiti.\nPrijatelji koji dođu skidaju jedan sloj garderobe i simpatično „kukaju“ kako im je (pre)toplo kod mene. Norveški radijatori – svima ih hvalim. Prezadovoljna i presrećna što sam u saradnji sa supružnikom donela ovu odluku, a ne neku drugu koja bi, pokazalo se, bila potpuni promašaj i nepotrebno trošenje novca i prostora u stanu.\nZašto se ovi radijatori zovu Norveški radijatori?\nPanelni radijatori konvektorskog tipa su u momentu u kojem su se pojavili bili nešto novo na našem tržištu i iste je trebalo na neki način promovisati. Norveška oduvek bila veliki prijatelj Srbije. U Norveškoj je uvek hladno. Norvežani vode računa o ekologiji i uštedi energije. Upravo zbog pomenutog, radijatori su kratko i jasno nazvani„norveški radijatori“.\nA evo po kom principu funkcionišu? Za one koji ne znaju osnovni princip rada Norveškog radijatora je zasnovan na principu konvekcije odnosno cirkulacija vazduha kroz radijator, prirodno bez ventilatora. Njihov način korišćenja je jednostavan, potrebno je da se grejete samo kad Vam treba i koliko Vam teba. U praksi znači da kad boravite u prostoru grejete na višoj, a kad niste na nižoj temperaturi. Veoma osetljiv termostat sa velikom brzinom reagovanja može da ostvari uštedu i do 15% u odnosu na grejna tela sa klasičnim termostatima.\nRovex inženjering doo – Najprodavaniji i najpopulariniji „norveški radijatori“ su radijatori GLAMOX 3001\nIako je na prvi pogled nije ulivao veliko poverenje sada se preko 40.000 domaćinstava greje na ovaj vid grejanja, što znači jedan grad od 100.000 stanovnika. Fleksibilnost sistema, moderan dizajn i uklapanje u svaki prostor omogućuju opremanje Vašeg stambenog ili poslovnog prostora etapno i u skladu sa dizajnerskim zahtevima. Ekonomija, ekologija i estetika su tri osnovne prednosti koje Vam pružaju Norveški radijatori. I veliko zadovoljstvo, dodala bih, zbog toplote koju emituju i lepote koje pružaju. Stvarno su odličan izbor za svaki stan, a novac koji uložite u kupovinu, vrlo brzo će vam se vratiti kroz manji iznos koji odvajate za struju. Časna reč!\nPrethodni tekstParket – NESTA parketi d.o.o. velika ponuda kvaliteta\nSledeći tekstHidroizolacija – Da li ste znali?\nDeking – Naš lični komad raja\nRustični podovi velikog formata\nDupli podovi – SAVRŠENSTVO praktičnosti za svaki dan


Back PRIVREDA INSTITUCIJE Konferencija - On-line B2B sastanci malih i srednjih preduzeća iz metalne industrije\nutorak, 01 septembar 2020 22:19\nU okviru projekta ITC Mind - Inovativni i tehnološki centar za metalsku industriju, u utorak, 22. septembra 2020, Vojvodina Metal Klaster sa partnerima SzSzC Deri Miksa iz Segedina i Edukativnim trening centrom iz Novog Sada organizuje On-line B2B sastanke između malih i srednjih preduzeća iz metalne industrije. Podršku u realizaciji događaja je pružila Evropska mreža predzetništva Srbija, Kancelarija Poslovnog inkubatora Novi Sad.\nPozivamo Vas da uzmete učešće na ovim On-line poslovnim sastancima kako bi ste pronašli nove poslovne partnere u zemljama učesnicama ovog događaja. Obavezna je vaša elektronska registracija. Registracijom na ovu platformu imaćete mogućnost da odaberete za razgovor partnere u skladu sa svojim poslovnim interesima, nakon čega ćete dobiti spisak zakazanih sastanaka dan pre događaja. Biće zakazani sastanci u trajanju od po 25 minuta u periodu od 10 do 14 sati. O končanom spisku i rasporedu sastanaka, učesnici će biti obavešteni E-mailom pre samog događaja.\nOsnovne ciljne grupe su kompanije koje rade u metalskom sektoru ili usko sarađuju sa njima: velike kompanije, mala i srednja preduzeća i preduzetnici, inovatori, pronalazači, naučne i razvojne institucije. Događaj je otvoren i za povezane sektore: predstavnici evropskih i nacionalnih institucija, banke, inovacioni fondovi, osiguravajuća društva, poslovni anđeli i dr. Učesnici On-line B2B platforme će biti iz Srbije, Mađarske, Rumunije, Češke, BiH, Makedonije, Crne Gore, Hrvatske, Slovenije, Austrije, Nemačke, Francuske, Španije, Turske i drugih zemalja Evrope.\nNa platformi imate uputstva za korišćenje i realizaciju On-line sastanaka (tab BigBlueButon)\nPrijave za Konferenciju - On-line B2B možete izvršiti preko linka : https://itcmindb2b.talkb2b.net/.\n06 - 20. septembra 2020. Zakazivanje On-line sastanaka\n15 -23. septembra 2020. Promotivne prezentacije inovacija i rezultata projekta\nOvaj dokument je izrađen uz finansijsku podršku Evropske unije. Sadržaj ovog dokumenta je isključivo odgovornost Vojvodina Metal Klaster-a i ne odražava zvanično mišljenje Evropske unije i/ili Upravljačkog tela.


Menjačnice i drugi zastupnici platnih institucija imaju pravo na fiskalne pogodnosti i direktna davanja u skladu sa opštim uslovima\nNekoliko pretplatnika nam se obratilo pitanjem da li menjačnica koja sa platnom institucijom ima zaključen ugovor o vršenju platnih usluga, ima pravo na fiskalne pogodnosti i direktna davanja u skladu sa Uredbom o fiskalnim pogodnostima i direktnim davanjima privrednim subjektima (u nastavku: Uredba). Pitanje uopšte ne bi ni trebalo da bude sporno i do pre neki dan niko ga nije ni postavljao. Međutim, izgleda da je neko dao pogrešno tumačenje površnim sagledavanjem relevantnih propisa.\nNaime, prema članu 4. stav 5, odnosno članu 10. stav 6. Uredbe, pravo na odlaganje poreskih obaveza i pravo na uplatu bespovratnih novčanih sredstava nemaju velika pravna lica platne institucije i institucije elektronskog novca iz člana 2. stav 1. tač. 35) i 36) Zakona o platnim uslugama (Službeni glasnik RS, br. 139/14 i 44/18 - u nastvaku: Zakon).\nPrema definicijama iz navedenog zakona:\ninstitucija elektronskog novca je pravno lice sa sedištem u Republici Srbiji koje ima dozvolu Narodne banke Srbije za izdavanje elektronskog novca, u skladu sa ovim zakonom;\nplatna institucija je pravno lice sa sedištem u Republici Srbiji koje ima dozvolu Narodne banke Srbije (NBS) za pružanje platnih usluga kao platna institucija, u skladu sa ovim zakonom.\nPrema članu 101. stav 1. Zakona, platna institucija može pružati platne usluge i preko ogranka, zastupnika i/ili poveravanjem pojedinih operativnih poslova drugom licu. Prema članu 101. stav 4. Zakona, zastupnik platne institucije je pravno lice ili preduzetnik koji na osnovu pismenog ovlašćenja ove institucije pruža jednu ili više platnih usluga, u skladu sa ovim zakonom.\nU skladu sa navedenim, platna institucija i zastupnik platne institucije nisu jedno isto. Zastupnik platne institucije ne dobija dozvolu NBS, već zaključuje ugovor sa platnom institucijom u skladu sa Zakonom. Pritom, ograničenje propisano Uredbom odnosi se samo na platne institucije, ali ne i na njihove zastupnike.\nPosmatrano u kontekstu Uredbe, suština je da platna institucija nema pravo na fiskalne pogodnosti i direktna davanja, ali takvo ograničenje se ne odnosi na zastupnike platnih institucija - ovi privredni subjekti imaju pravo na mere propisane Uredbom u skladu sa opštim pravilima.\nInače, citiranom odredbom Uredbe propisano je da se ograničenje odnosi na platne institucije kao velika pravna lica, zato što se platne institucije (kao npr. i banke, davaoci finansijskog lizinga i dr.) automatski razvrstavaju u kategoriju velikih pravnih lica. Međutim, to nije slučaj sa (običnom) menjačnicom ili drugim pravnim licem koje jeste zastupnik platne institucije, ali nema status platne institucije.


Garažna vrata, Krušćić :: Daibau.rs\nGARAŽNA VRATA, KRUŠĆIĆ\nTražim dobrog proizvođača, prodavca, montažera garažnih vrata: Skupili smo i proverili proizvođače, prodavce, montažere garažnih vrata, koji rade u mestu Krušćić i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani proizvođači, prodavci, montažeri garažnih vrata će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar proizvođač, prodavac, montažer garažnih vrata Krušćić, koji može da uradi:\tvelika garažna vrata, podizna garažna vrata s motorom, rolo podizna garažna vrata, montaža garažnih vrata, klizna garažna vrata, industrijska garažna vrata, dvokrilna garažna vrata, mehanizam za garažna vrata , i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Inflacija - diplomski - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 22-09-2021, 05:40 AM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Diplomski radovi / Inflacija - diplomski\nS pojmom inflacije se susrećemo svakodnevno. Ona je uvek aktuelan fenomen. Inflacija je veoma složena pojava, koju uslovljava veliki broj faktora: eknomskih, socijanih, političkih i psiholoških.\nUkoliko jednom uzme maha, a ne reguje se pravovremeno, veoma je teško kontrolisati, suzbiti i iskoreniti. Inflacija predstavlja veliki problem mnogih zemalja, kako nerazvijenih, tako i razvijenih privreda u svetu.\nBorbi protiv inflacije se može pristupita na različite načine, a jedan od njih je monetarna politika centralne banke. Centralna banka je vrhovna monetarna institucija, koja ima na raspolaganju brojne instrumente monetarnog regulisanja, koji imaju za cilj obezbeđenje optimalne količine novca u opticaju.\nSam pomen inflacije i svih štetnih posledica koje nosi sa sobom, kao i mogućnosti da se ona izbegne, povlači niz pitanja, kao što su:\n1.\tKako suzbiti inflaciju?\n2.\tKako Centralna banka može da utiče na inflaciju?\n3.\tKakva su inflatorna kretanja u našoj zemlji?\n4.\tKoje mere Narodna banka Srbije koristi u borbi protiv inflacije?\n5.\tDa li su te mere efikasne?\n6.\tKoja su očekivanja u pogledu inflatornih kretanja?\nCentralna banka – uloga i organizacija\nNakon oslobođenja od Turaka, Srpska država je započela osnivanje najvažnijih državnih i kulturnih institucija – Narodne bibilioteke, Društva srpske slovesnosti, Narodnog muzeja i Narodnog pozorišta.\nU vreme formiranja tih nacionalnih institucija, novčani sistem Srbije karakterisalo je odsustvo nacionalnog novca i upotreba čak 43 moneta drugih država.\nPotreba za osnivanjem centralne banke postajala je sve očiglednija. Prve ideje su se javile oko 1854. godine u „Srbskim novinama“, a 1884. godine je realizovana ideja i osnovana je institucija pod nazivom „Privilegovana narodna banka Kraljevine Srbije“.\nBanka je bila organizovana po ugledu na Belgijsku narodnu banku.\nPrvobitno su formirani sledeći organi: Zbor akcionara, Glavni odbor, Upravni odbor, Nadzorni odbor, Eskontni odbor i utvrđene su funkcije guvernera(Aleksa Spasić – prvi guverner) i viceguvernera...\nInflacija u FBiH - diplomski -ij Maja 0 1,307 12-03-2012 04:05 PM\nMonetarna politika i inflacija - diplomski Dzemala 0 1,963 15-10-2010 02:49 PM\nInflacija-ijek Dzemala 0 1,745 05-06-2010 10:43 PM\nInflacija 2 Dzemala 0 1,898 05-06-2010 10:42 PM


Obrazovne vlasti ne razumiju inkluziju - Školegijum\nAko se roditelji koji imaju ugroženu djecu samo žale i nadaju da će država nešto riješiti – u konceptu demokratije su i oni krivi.\nNaše obrazovne institucije nisu otvorene za dvije vrste djece – onu sa poteškoćama u razvoju koja ne mogu dostići nivo tipične djece i za one posebno nadarene. Obrazovni sistem je još uvijek zasnovan na socijalističkom maniru uravnilovke u kom svi moraju biti isti. Sjetite se, prije rata su u stambenim zgradama svi imali isti luster, vozili isti auto, a djeca u školi nosila iste kecelje, i ako bi se neko izdvajao iz te istosti – bio bi osuđivan. Danas obrazovni sistem svu djecu gura u jednu brazdu u kojoj moraju biti ista, isto se ponašati i sve raditi na isti način. Generalno, sistem nije prilagođen inkluziji. Ostao je stari mentalitet, ne razumije se koncept inkluzije iako smo usvojili zakone koji nas obavezuju na inkluziju i zabranjuju diskriminaciju. Ovdje ljudi ne razumiju inkluziju u njenoj suštini, a to je da su obavezni obrazovnu instituciju koja ima program za tipičnu djecu prilagoditi djeci sa poteškoćama u razvoju koja ne mogu dostići zadati standard. Naime, ako neko ima fizičke poteškoće – ne može trčati sto metara ili ima autizam – mora se tolerisati specifično ponašanje! Taj koncept je definisan u zakonima i prema njemu se obrazovna institucija prilagođava specifičnom funkcionalnom statusu djeteta. Kod nas problem neprilagođavanja ima više aspekata: nema znanja, nema svijesti, nema razumijevanja, nema želje, nedostaje entuzijazma i truda, nema novca... Dakle, ima sto razloga zbog kojih obrazovna institucija ostaje zatvorena za tu djecu, ali sve to ne isključuje obavezu primjene zakona o inkluziji u kojem se navodi da se sistem prilagođava! Problem je u tome što naši obrazovni ili prosvjetni radnici nisu vješti u tumačenju zakona i ne mogu da shvate da se, kada govorimo o inkluziji, sve prilagođava, svaka tačka iz propisa za tipičnu djecu.\nBorili su se tvrdeći da oni po zakonu ne mogu uraditi ništa više. Rekli su da Emir mora donijeti opravdanje iz doma zdravlja svaki put kada zakasni, a ne mora, nego je neko pravilo trebalo prilagoditi na bazi inkluzije, ali oni to nisu htjeli. Kada smo poveli javnu kampanju za prilagođavanje i usklađivanje škole potrebama Emira – rekli su da smo ih mi natjerali da mu opravdaju časove i da se osjećaju kao žrtve javne kampanje koja je zavjera protiv njih. Kako su smatrali da su natjerani, opravdali su časove i za predmete iz kojih je Emir bio neocijenjen, organizovali su razredni ispit, ali opet po pravilima ili standardima za tipičnu djecu – sedmično po jedan predmet pred komisijom. Dječak je bio toliko opterećen da je noću buncao od straha i ludila kom je bio izložen, a oni su opet pokazali da nemaju svijest i da ne razumiju koncept inkluzije i prilagođavanja, koji podrazumijeva prilagođavanje i razrednog ispita. U Rudom su Slavka vratili u školu i napravili raspored da polaže 15 predmeta za dvije sedmice, dva ispita dnevno, i to pred komisijom od troje ljudi. Oni dijete sa Aspergerovim sindromom dovode pred ljude koji djeluju kao sudsko vijeće Haškog tribunala. Kada smo im rekli da moraju prilagoditi i razredni ispit, pozvali su se na zakon i pravilnik u kom piše tako i tako... Ne razumiju da se svaka odredba zakona prilagođava onako kako djetetu odgovara. No, iz ova dva slučaja smo shvatili da mi možemo praviti javne kampanje koje su zapravo hrvanje, u kom imate prioritet – kod Emira pravdanje časova i ocjena, a kod Slavka povratak u status učenika... Mi se kao hrvamo, završimo borbu i pobijedimo, ali sistem nastavlja po starom!\nU Okvirnom zakonu o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH piše da je inkluzija obavezna i da podrazumijeva prilagođavanje obrazovnog procesa funkcionalnom statusu djeteta i njegovim ograničenjima ili mogućnostima. Za provedbu tog zakona, koji je generalan i napisan danas za buduće situacije, valja napraviti pravilnik kojim provodimo zakon, a oni u tom pravilniku opet obuhvate samo tipične situacije. Recimo, u zakonu piše da dijete, ako izostane sa nastave ne svojom krivicom, ima pravo da mu se organizuje razredni ispit ili nešto slično. Ali ne piše šta su opravdani razlozi, a to može biti odlazak kod doktora kada je bolesno ili neke aktivnosti nadarenog djeteta koje možda ima koncert ili utakmicu na drugom kontinentu. Onda oni u pravilnik stave da pravdanje vrši roditelj za, mislim, do tri dana, a za više od toga samo u obzir dolazi ljekarsko opravdanje. To jeste najčešća situacija i tada zaista doktor daje opravdanje, što je uredu, da ne bi neko zloupotrebljavao tu mogućnost. Međutim, nisu predvidjeli situaciju da će nekom djetetu specijalista reći da zbog dijagnoze koju ima ne smije biti vještački probuđeno, nego mora čekati prirodno buđenje. Škola bi trebala ili mogla, ako već postoji nalaz specijaliste, odrediti da se časovi pravdaju na povjerenje roditelja, a oni su tražili da dijete za svaki dan donese opravdanje doktora, što su u domu zdravlja odbili jer nemaju na osnovu čega – nema smisla da svaki dan pregledaju dijete, šta bi u tim pregledima utvrđivali? Pokazalo se da su pravilnici najčešće ili u sukobu sa zakonom ili sužavaju zakon. Preporuka svim roditeljima je da sami čitaju pravilnike, a pošto u njima piše i na koji zakon se pozivaju, i zakone. Vidjet će da u pravilniku piše da moraju donijeti opravdanje, a u zakonu se nigdje ne spominje nikakvo opravdanje, ni od doktora ni od policije. Škola to tako napravi jer im je lakše, pa se kasnije pravdaju pravilnikom koji se može mijenjati i prilagođavati, odnosno usklađivati sa potrebama. U školama direktori i direktorice, pedagozi i razrednice znaju da rade to što rade, ali ne moraju biti dovoljno vični tumačenju zakona. Može biti da je direktor profesor geografije ili bibliotekar, da je razrednica profesorica tjelesnog ili vjeroučiteljica i normalno je da nešto oko zakona ne znaju, ali imate fenomen da oni toliki otpor pružaju bilo kakvoj prilagodbi i usklađivanju, tvrdeći da je nešto protiv zakona ili protiv pravilnika... Tu problem počinje, a ne bi ga bilo kada bi bili otvoreni za saradnju i spremni da razmisle. Kod nas nije problem stručno znanje. Imamo veliki broj organizacija koje rade s djecom s poteškoćama. Može se posmatrati svako pojedinačno dijete i reći šta je za koje dijete sa određenom dijagnozom najbolje i koja prilagodba je potrebna, jer neko uči tonski – odgovara pismeno, neko, pak, uči vizuelno i odgovara riječima... Nije problem naći kadar koji će to utvrditi, ali je problem natjerati administraciju da sve operacije prilagodi potrebama djeteta.\nZa Emira je jedna nastavnica već rekla da ga neće ocijeniti jer ima mnogo jutarnjih izostanaka, što je opet loš signal, a Slavko je imao zakazan razredni ispit u augustu, tj. 12 ispita za sedam dana pred komisijom. Odlučili smo da se Slavko ne smije pojaviti na tim ispitima jer ništa nije pripremljeno i prilagođeno, pa je to polaganje nemoguća misija, i da postoji rizik da se njegovo zdravstveno stanje pogorša usljed stresa. Dakle, oni i dalje ne razumiju svoje obaveze u ovom slučaju. Zbog toga smo odlučili da nastavljamo kampanju. Kako ima još roditelja, odlučili smo da to sada bude okrugli sto, da pozovemo i druge, da predstavimo iskustva i da vidimo koliko ljudi će doći, koliko problema imamo i šta su ključne prepreke da se stanje popravi, šta bi se moglo zajednički raditi. Za sada škole izbjegavaju da preuzmu odgovornost i sve prebacuju na ministarstva. Misle da ministar mora biti uključen u rješavanje svakog pojedinačnog slučaja. U Emirovoj školi kažu da moraju raditi onako kako ministar kaže, ali ne moraju, jer u zakonu piše šta su nadležnosti ministarstva, a šta direktora, pa piše da škola ili direktor škole donose pravila za pravdanja časova. Stoga je direktor odgovoran ako djetetu ne pravdaju časove.\nDa, i izbjegavaju da preuzmu odgovornost pozivajući se na ministarstva. Hoće da budu direktori i imaju beneficije, ali neće da preuzmu obaveze. Oni zapravo moraju razumjeti da smo ih mi u Emirovom slučaju spasili, jer da nije bilo naše kampanje i da je dijete ostalo neocijenjeno – ne bi prešlo u viši razred i time bi nanijeli štetu trećem licu, a nanošenje štete trećem licu je ili nesavjestan rad u službi direktora, pedagoga ili profesora ili diskriminacija. To znači da bi oni, da mi nismo poveli kampanju, dobili krivične prijave, što se desilo u Slavkovom slučaju.\nOkrugli sto na temu Iskustva inkluzije u obrazovnim institucijama u BiH je u subotu, 5. oktobra, u Hotelu Holiday (sala Vrbas) u Sarajevu, od 11 do 15 sati. Zainteresovani se mogu javiti na e-mail: info@wefec.org ili brojeve telefona: 065/545-243 i 061/143-510. Učesnici panela su Nenad Mršević (otac Slavka Mrševića) i Dženana Rustempašić (tetka Emira Đoze), a moderator je Bojan Bajić (javni zastupnik Slavka i Emira).\n#kanton sarajevo #intervju #republika srpska #inkluzija #autizam #poteškoće u razvoju


Svi žele direktan, živi kontakt sa čitaocima - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Svi žele direktan, živi kontakt sa čitaocima\nJelena Tasić26.10.2021. 18:00\nDobro utvrđenim putem uprkos pandemiji\nBiljana Jovanović, urednica u Pčelici iz Čačka, kaže da su se trudili da, uprkos pandemiji, „nastave dobro utvrđenim putem, na način na koji su to njihovi čitaoci navikli: od brojnih knjiga za najmlađe, taktilnih i zvučnih, slikovnica, radnih materijala za predškolce i mlađe osnovce, lektirskih kompleta za mlađe osnovce, pa sve do enciklopedija, priručnika i beletristike“.\nPrema njenim rečima, posebno su ponosni na ilustrovanu ediciju od devet knjiga – Znamenite Srpkinje iz pera književnica za decu, koji treba da ukaže na gotovo zanemaren doprinos žena u opštoj i kulturnoj istoriji srpskog naroda. Autorke ovih knjiga su takođe uspešne književnice, a sve ih je ilustraovao akademski slikar Igor Krstić.\nKrstić je ilustrator i nove Pčelicine edicije Najbolji na svetu, čija je autorka Aleksandra Bojović, a okviru koje su objavljena četiri nasova, koliko ih ima još jedna nova edicija ovog izdavača – Epski junaci u stripu, koja je spojila autora Slobodana Stanišića i majstora ilustracije Mijata Mijatovića.\nOvaj izdavač, uz podršku Odeljenja za kulturu Ambasade Mađarske u Srbiji, preveo je i objavio četiri naslova Eržija Kertesa: Verovali ili ne, Čudno kraljevstvo, Kad trema zadrema i Letnji kamp, a iz sopstvene produkcije savremenih autora ističe debitantski roman svog direktora Gorana Markovića Boje drugarstva.\nKao jedan od retkih, ako ne i jedini domaći izdavač knjiga za decu sa posebnim potrebama, Pčelica razmišlja o novim naslovima jer „kako vreme prolazi, na značaju sve više dobijaju četiri objavljene slikovnice – Sanjin svet – deca i autizam, Porodica vilenjaka – deca i paraliza, Neobičan duet – deca i slabovidost i Mali šahista – deca i nagluvost“.\nPažljiv, originalan izbor\nLjiljana Marinković, direktorka Kreativnog centra, kaže da pandemija „nije mnogo toga promenila u izdavačkom konceptu ove kuće, koja „nastoji da pažljivo bira knjige, temeljno radi sa autorima i da bude originalna“.\n„Za to je potrebno više vremena i angažmana nego inače. Od sedamdesetak knjiga objavljenih između dva sajma mnoge su zapažene i nagrađene. Upravo je naše izdanje Igram se i razmišljam, koje je nastalo tokom vanrednog stanja, dobilo prestižnu nagradu za najbolji evropski udžbenik za predškolce BELMA. Interesantno je to što je inspiracija za ovu knjigu došla baš u periodu tokom kojeg smo svi radili kod kuće. Sa svih strana stizali su komentari da deca provode previše vremena sedeći, u zatvorenom prostoru, pored kompjutera, pa smo pokušali da radni materijal namenjen usvajanju osnovnih matematičkih pojmova iskombinujemo s vežbama oblikovanja i relaksacije, kao i s tradicionalnim i savremenim dečjim igrama. I mnogi pisci su imali potrebu da zabeleže ovo jedinstveno iskustvo kroz koje prolazimo – pandemija je pozadina romana Dragane Mladenović Sve što (ni)sam želela i Sve što (ni)sam očekivala, a Vesna Aleksić u knjizi Dugo mačje leto pokazuje kako se jedan dečak bolje snalazi tokom pandemije nego odrasli. S druge strane, neobična knjiga Sto lica stolica Jasminke Petrović snažno je usmerena ka aktivizmu i predstavlja poziv mladim čitaocima da doprinesu stvaranju boljeg sveta“, objašnjava Marinković.\nU izdavačkoj kući Odiseja, koja neguje klasičnu i savremenu svetsku dečju književnost, ističu da upkos pandemiji „prate svetske trendove u izdavaštvu, ali ne slepo – osluškuju želje i potrebe čitalaca, posebno dece, trudeći se da biraju naslove koje će ih istovremeno zabaviti i obrazovati“.\n„Trudili smo se da pandemija što manje utiče na naš rad, štaviše, povećali smo produkciju jer smo, zbog nemogućnosti organizovanja programa i aktivnosti zapravo imali više vremena da se posvetimo odabiru novih knjiga i redakcijskom poslu. U poslednjih godinu i po dana uspešno sprovodimo projekat Savršene knjige za generaciju Zed, koji je podržala Kreativna Evropa, u okviru kojeg smo čitaocima predstavili evropske pisce za decu i odrasle. Kompletirali smo novo izdanje trilogije o Pipi Dugoj Čarapi, čitaoce obradovali nastavkom čuvenog serijala o Doktoru Proktoru i novim izdanjem romana Momo Mihaela Endea. Predstavili smo klasik britanske književnosti za decu Pozajmljivači književnice Meri Norton i upoznali ih sa jednom od najoriginalnijih junakinja dečje književnosti, Ajvi Poket. Nastavljamo misiju obrazovanja mladih o značaju zaštite životne sredine i nadamo se da će ilustrovani priručnik Čudno vreme: kako se klima menja pomoći deci (ali i odraslima) da se kroz zabavu upoznaju sa ovim problemom. Za najmlađe smo pripremili ilustrovane knjige u boji – Avanture Sebastijana, sove vegetarijanca, Pufnica i Brunhilda i Mala prodavnica strave i grozni golicavi prašak, a za tinejdžere svetski hit Ešli Poston Gikarela“, nabraja Sandra Bakić Topalović, urednica u Odiseji.\nVirtuelno, samo zamena za direktno\nIako ovaj izdavač nema svoje knjižare, sagovornica Danasa ukazuje da „nije prodaja najviše pogođena pandemijom, jer su se mnogi čitaoci brzo snašli i uvideli prednosti kupovine putem interneta“.\n„Problem je upravo u kontaktu. Nisu se samo sajmovi preselili na internet, brojni planirani festivali su održani onlajn. Zahvalni smo što živimo u vremenu u kom je tako nešto moguće, ali onlajn gostovanja pisaca ne mogu zameniti druženje uživo, jer je upoznavanje sa autorima i razgovor sa njima potpuno drugačije iskustvo“, kaže Bakić Topalović.\nOna napominje da je nedostatak diretnog kontakta sa čitaocima ključni nedostatak i vitruelnih sajmova, koji mnogi vezuju baš za posebne popuste.\n„Direktan kontakt posebno je važan za mladu čitalačku publiku sa kojom uvek rado razgovaramo pri sajamskim susretima i kroz razgovor preporučujemo književnost po njihovom ukusu, ali i čujemo povratne informacije koje nam mnogo znače u daljem radu i izboru budućih naslova. Isto važi i za kreativne radionice, ali i susrete sa piscima, pogotovo inostranim koji, zbog situacije u celom svetu, nisu u prilici da putuju“, ističu u Odiseji.\n„Klub knjižare su nam važne jer u njima možemo izložiti kompletan izdavački program, a to je sada već bezmalo 1.500 naslova. Takođe, u njima organizujemo redovne subotnje radionice s decom. Tada čitamo omiljene knjige, razgovaramo s decom o pročitanom, susrećemo se s piscima i ilustratorima… Za te radionice uvek se traži mesto više i one su na neki način postale naš zaštitni znak… To su dragocene prednosti neposrednog susreta s knjigama i uvek će biti onih koji će razgledanje knjiga u knjižari pretpostaviti kupovini onlajn“, objašnjavaju u Kreativnom centru, koji je tokom pandemije otvorio dve nove knjižare – na Novom Beogradu i u Nišu.\nU Laguni takođe ukazuju na „izuzetnu važnost knjižarskog lanca za očuvanje kontakta sa decom“, uz napomenu da „živu komunikaciju sa roditeljima i vaspitačima održavaju i posredstvom mejlova i društvenih mreža“.\n„Pored živog knjižarskog lanca i onlajn kupovine, mislim da su porodica i škola ključna mesta gde treba vaspitavati decu i podsticati ih da se okreću knjizi. Da ostanemo u kontaktu sa decom, najviše nam pomažu dobri naslovi kojih je u ovom sajamskom periodu veoma mnogo. Neki od njih su Rečnik srpskih mitoloških bića i Rečnik slovenske mitologije Tamare Lujak, Hilda i trol Luka Pirsona, Osam soba naše slobode Sonje Ćirić, Koliba u Hrastovoj šumi Gabrijele Čović… koji pokazuju da pandemija nije promenila težnju Male Lagune da tražimo odlične knjige i kvalitetne inovacije u izdavaštvu za decu“, kaže Tanja Vučković iz Lagune.\nPrema njenim rečima, početak Laguninog sajma koji je u toku, pokazao je da nema vidljivih promena u interesovanju maldih čitalaca i da su „najtraženiji naslovi i dalje knjige Sare Dž. Mas, Persija Džeksona, K. Dž. Doertija, kao knjige koje su ekranizovane, uglavnom sa Netfliksa, a kojih i nema mnogo u prevodu, kao i za manga stripove i animirane knjige, epsku fantastiku, literaturu koja se preporučuje na društvenim mrežama“.\nKorak sa njima drže i Lagunini domaći autori: Ljubivoje Ršumović, Uroš Petrović, Gradimir Stojković, Robert Takarič…\nSvi veliki strani sajmovi, od kojih su za izdavaštvo za decu i mlade najznačajniji Bolonjski i Frankfurtski, ove godine imali su digitalno ili bar kombinovano izdanje. Okrugli stolovi, susreti s piscima, kao i sastanci agenata i izdavača organizovani su onlajn. U Kreativnom centru i Pčelici, koji su višegodišnji redovni učesnici upravo završenog Frankfurtskog sajma, kažu da su imali virtuelne sastanke sa stranim izdavačima. „Ipak, ništa ne može da zameni živi kontakt i nadam se da će se od sledeće godine sajmovi polako vraćati u normalu. Igrom slučaja, upravo sam se vratila sa Salona knjige u Torinu, gde je Jasminka Petrović predstavljala svoj roman Leto kada sam naučila da letim u prevodu na italijanski. To mi je bilo prvo pravo sajamsko iskustvo posle dve godine i osećala sam se kao da sam se vratila kući posle dugog odsustva… Odluka da se Beogradski sajam knjiga otkaže bila je neizbežna. Tako veliko okupljanje bilo bi veliki rizik i za izdavače i za posetioce… Sajam nam, naravno, nedostaje. Jedva čekamo da se ponovo održi. Ipak, teško je prognozirati kako će izgledati naredna godina. Strani sajmovi, naročito oni u zemljama u kojima je vakcinacija masovna i u kojima se život polako vraća u redovni tok, verovatno će se odvijati normalno. Nadajmo se da će na kraju tako biti i kod nas – kaže Ljiljana Marinković.\nBeogradski sajam knjigacitaocikreativni centarLagunaLjiljana MarinkovićpisciTanja Vučković


KBS Seiken: Osvojeno pet medalja na turniru u Banja Luci | Zivinice.ba\nKBS Seiken: Osvojeno pet medalja na turniru u Banja Luci\nAutor: Šefik Gadžo 05.11.2017 18:30\nJuče je bio prelijep dan za tim Klub borilačkih sportova Seiken.Seikenovci su imali nastup u Banja Luci, gdje su ostvarili fenomenalne rezultate i okitili se zlatnim, srebrnim i bronzanim medaljama.\nMoramo istaći da je organizacija turnira bila na vrhunskom nivou.Učešće su uzeli takmičari iz 9 zemalja, što je još jedna potvrda jačine ovog takmičenja.KBS Seiken je bio jedini predstavnik Opštine Živinice.\nSeikenovci su bili na visini zadatka i još jednom pokazali kvalitet i vrijednost.\n– Larisa Zenunović\n– Muamer Čičkušić\n– Emina Tanović\nBRONZANU MEDALJU OSVOJILI SU:\n– Ahmed Šišić\n– Bahrudin Pirić\nSeikenovac Bekir Mušanović je takođe imao nastup, ali je nažalost izgubio u borbi za medalju./KBS Seiken/


Komšiæ o Dodiku: Neprimereno i nediplomatski - B92.net\nKomšiæ o Dodiku: Neprimereno i nediplomatski\nSarajevo -- Predsedavajuæi Predsedništva BiH, Željko Komšiæ, ocenio da je izjava Milorada Dodika o Pediju Ešdaunu, neprimerena i nediplomatska.\nIzvor: Tanjug sreda, 11.09.2019. | 12:59\nKomšiæ je inèe boravio u Londonu, gde je prisustvovao komemoraciji nekadašnjem visokom predstavniku u BiH.\nDodik je ranije izjavio da da je Ešdaun u BiH ostao upamæen kao, kako je rekao, "meðunarodni prestupnik", koji je u svom mandatu pogazio sve pozitivne i domaæe i meðunarodne pravne akte, te da Komšiæ u London nije otišao u ime Predsedništva BiH.\nKomšiæ smatra da se takvom izjavom Dodik, kako je kazao, poneo neprimereno i nediplomatski prema Britaniji i pokojnom lordu Ešdaunu.\n“To nije dobro. Meðutim, kada je reè o samom karakteru posete, tu nema ništa sporno. Èlanovi Predsedništva BiH, osim zvaniènih, imaju i radne posete”, rekao je Komšiæ, koji u Predsedništvu BiH predstavlja Hrvate, a izabran je glasovima Bošnjaka.\nPri tom, naglašava da je Dodik tu moguænost iskoristio da poseæuje bivšeg vicekancelara Austrije, tada predsednika krajnje desnièarske Slobodarske partije Hajnca Kristijana Štrahea, koji je zbog afere bio primoran da podnese ostavku.\n“Ko æe znati zašto mu smeta moja poseta Britanij”, rekao je Komšiæ.\nBogoviè razoèaran: Hrvatska ne ispunjava uslove\n"Srbija i BiH vode virtuelni rat sa Hrvatskom"\nPušteni osumnjièeni za napad na Srbe u Uzdolju\nEK dala Hrvatskoj "zeleno svetlo" za ulazak u Šengen


Big Echo Karaoke (Тајланд)\nAdresa: Kian Gwan Building, Wireless Road\nPoštanski kod: 10330\nTelefon 1: (+66) 2 627 3071\nU hotelu Oriental Residence Bangkok pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je pet zvezdica, a stil Luksuzan.Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulicNastavaki 110 Wireless Road, Lumpini Patumwan , a pozicija mu je severoistok za grad Bang Rak. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Deo je lanca Onyx Hospitality Group.Sakrijte\nStil hotela Aetas Residence je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Room Service. Pozicija ovog hotela je istok za grad Bang Rak, a nalazi se u ulici 51 Soi Ruamrudee, Ploenchit Road, na Nastavaksamo 4 minuta kolima od centra grada.Ima brzu internet konekciju.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer teretana. Sakrijte\nPozicija ovog hotela je istok za grad Bang Rak, a nalazi se u ulici 49 Phloenchit Road Soi Ruamrudee Lumpini Pathumwan, na samo 4 minuta kolima od centra grada.U hotelu Aetas Bangkok pronaći ćete sve Nastavakusluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je pet zvezdica, a stil Luksuzan.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana. U njemu postoji brza internet konekcija.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte


Digitalni marketing nije samo Online/Internet/Web marketing | AgitPROP\nautor\tLazar Bošković\t/ 09. 09. 2019.\t/ Objavljeno u Blog, Novosti\nU oblasti savremene komunikacije, i u svetu i u Srbiji, vlada prilična terminološka zbrka oko mnogih pojmova, pa zašto bi Digitalni marketing bio izuzetak. Mnogi vole da ga svode samo na Online marketing – iz neznanja ili zbog pridavanja većeg značaja svom poslu, svejedno…\nDigitalni marketing je prilično širi pojam od Online marketinga i neozbiljno je da ih profesionalci tek tako mešaju, ali i da klijenti nasedaju na to trendovsko nazivanje svega „digitalnim“. Online marketing je samo deo Digitalnog marketinga, a zabunu stvara to što se u oba koriste digitalni kanali komunikacije, samo što u Digitalnom marketingu tih kanala ima svakog dana sve više.\nPrava lavina Digitalnog marketinga tek predstoji, kada Internet of Things (IoT) i 5G mobilna komunikacija potpuno zažive u našem svakodnevnom životu. A do trenutka dok (skoro) sve ne bude digitalno i sve ne bude i na Internetu, postojaće i onaj stari, klasični, tradicionalni marketing.\nZa one koji šire zanima šta sve danas čini digitalni marketing, preporučujemo tekst: Strategija digitalnog marketinga – moć 14 elemenata.\nOnline vs. Offline, sa E ili bez E\nDigitalni marketing je novi naziv za ono što se do nedavno zvalo E-marketing, jer je to nužna posledica ogromnih promena u primeni digitalnih tehnologija u toj oblasti.\nOnline marketing, poznat i pod nazivima Internet marketing i Web marketing, oduvek je bio najbitniji deo tog „e“ ili „digitalnog“ marketinga, ali mu sam naziv (u sve tri varijante) govori zašto je, ipak, samo deo, a ne sve.\nNaime, sve što je na Internetu, sigurno je i digitalno, po prirodi stvari, ali sve što je digitalno ne mora nužno da bude i na Internetu. Jednostavno, postoje digitalne stvari koje rade i bez pristupa Internetu.\nDrugi bitan momenat razlikovanja Digitalnog marketinga i Online marketinga, još iz „e“ vremena, svakako je CRM, dok se još uvek zvao eCRM, jer je postojao i onaj bez „e“. Danas je CRM – Customer Relationship Management (Upravljanje odnosa s kupcima) isključivo digitalan, kao ozbiljno softversko poslovno rešenje.\nOnline marketing se oduvek bavio bazama podataka o kupcima, ali je stepen njegove integracije sa CRM-om bio nepostojeći ili nedovoljan. Tačnije, u „e“ vremenima CRM je često bio offline rešenje, na računarima unutar kompanije i nisu postojala automatizovana povezivanja sa E-trgovinom, to jest e-prodavnicom na sajtu kompanije. U digitalnim vremenima je omogućeno da to sve bude integrisano u jedinstvenu celinu, kada su i CRM i E-commerce u klaudu. Međutim i danas se, neretko, procesi Online marketinga odvijaju bez ozbiljnijeg uplitanja CRM-a.\nOnline marketing – definicija i bitni sastojci\nOnline marketing je deo ukupnih marketinških aktivnosti koji se odvija korišćenjem isključivo online kanala komunikacije, sa ciljem privlačenja posetilaca na željenu veb-lokaciju i podsticanje tih posetilaca da preduzmu željene akcije.\nUkratko, Online marketing se tiče veb-sajtova i društvenih medija i onoga što na te veb-lokacije dovodi posetioce, kroz sopstvene, plaćene i zaslužene medije.\nStrategija digitalnog marketinga – moć 14 elemenata\nDigitalni marketing – definicija i bitni sastojci\nDigitalni marketing je deo ukupnih marketinških aktivnosti koji se odvija korišćenjem isključivo digitalnih kanala komunikacije, koji omogućavaju veću kontrolu procesa i više podataka za analizu efekata. Digitalni kanali komunikacije mogu da budu i online i offline, što znači da Digitalni marketing uključuje sve elemente Online marketinga, ali i deo tradicionalnog marketinga koji se odvija u digitalnom obliku a nije na Internetu. Tačnije, ti oblici digitalnog marketinga mogu i da koriste Internet kao sistem za prenos podataka, ali njihova pojavnost pred publikom je praktično offline, jer se odvija ili bez interakcije (samo gledanje ili slušanje) ili preko „tradicionalnih“ uređaja (televizori, telefoni…) i njihovih daljinskih upravljača i tastatura.\nOno što se do juče zvalo „elektronski medij“ i odnosilo se na radio i televiziju, danas već može s punim pravom da se nazove digitalni medij, jer je kompletan proces proizvodnje sadržaja i njegove distribucije do publike digitalizovan. Za njihov put do slušalaca i gledalaca nije neophodan Internet, ali je moguć i online prijem signala. A pored online striminga, tj. praćenja programa uživo, interaktivna digitalna televizija i interaktivni digitalni radio pružaju brojne mogućnosti za digitalni marketing, gde su vreme, mesto i način prijema video i audio sadržaja potpuno u rukama korisnika. Pročitajte i: Broadcast i podcast u digitalnom marketingu\nI „elektronski bilbordi“ su u međuvremenu postali digitalni bilbordi, svejedno da li su offline ili su povezani online samo radi osvežavanja reklamnog sadržaja. U stvari, postoji čitava oblast DOOH – Digital out of home, i pored bilborda obuhvata razne vrste digitalnih reklamnih ekrana na ulicama i prevoznim sredstvima. U zatvorenim prostorima je na sceni Digital signage advertising, a na prodajnim mestima i Digital PoS advertising i digitalni interaktivni kiosci.\nI fiksna telefonija je digitalizovana u obliku, tj. oblaku – Cloud telephony. Pored svih digitalnih prednosti, njene posebne mogućnosti su Interactive Voice Response (IVR), kao automatizovani telefonski sistem bez ljudskog posredovanja, kao i opcija povezivanja sa CRM-om. Mnogi smatraju da je Telemarketing mrtav, međutim njegova digitalna unapređivanja putem veštačke inteligencije daju mu novi smisao. Ne zaboravimo mobilnu telefoniju i SMS marketing, kao klasični offline, a ipak digitalni kanal.\nUkratko, Digitalni marketing obuhvata i ono što uobičajeno primamo preko Interneta na svojim desktop i laptop računarima, tabletima i mobilnim telefonima, ali i ono što na sve ostale načine, i kroz brojne druge digitalne uređaje, stiže do nas u digitalnom obliku kao reklamna poruka. Više o tome u tekstu: Strategija digitalnog marketinga\nA Internet of Things (IoT)? Primena Interneta stvari u marketingu, donosi obilje prikupljenih podataka o kupcima, dostupnih u realnom vremenu. Više o tome sledi u mom sledećem tekstu, nakon uvođenja 5G.\nTagged under: BLOG, DIGITAL, INTERNET, KONSALTING, KONSULTANT, KOPIRAJTER, MARKETING, SADRŽAJ