Kragujevac - Kragujevac: Formiran Fond za stipendiranje studenata sportista - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nU ime Univerziteta Ugovor je potpisao prof. dr Nenad Filipović, a u ime Wild boars-a predsednik kluba Marko Vujanac.\n- Potpisivanje Ugovora je jedan od načina da se promovišu sportske aktivnosti i što više radi na intenziviranju sportskih događaja, ali pre svega podrže naši studenti i oni koji se bave sportom, kazao je prof. dr Nenad Filipović.\nOn je dodao i da fond predstavlja i inicijalnu kapislu za eventualno osnivanje novog fakulteta za sport i fizičku kulturu, koji kragujevački Univerzitet nema, a o čemu se već dugo razmišljamo..\nDonacijom kojom će biti finansiran student kragujevačkog Univerziteta, klub američkog fudbala Wild boars obeležiće svoje punoletstvo, ali i skrenuti pažnju mladima na prave vrednosti i značaj obrazovanja, sporta i zdravog života.\nNaša želja je, kaže predsednik kluba Vujanac da mladi ljudi koji studiraju u Kragujevcu ovde ostanu i da im se pruži šansa da ostvare svoje profesionalne ili poluprofesionalne karijere u sportu ili uspešne poslovne karijere.\nNakon sprovedenog konkursa prva stipendija, kako je najavljeno biće određena u maju ove godine na Dan kragujevačkog Univerziteta.\n# Kragujevac # Sport # Univerzitet # vesti kragujevac\n· Sreda, 3. mart 2021. Još 177 Kragujevčana pozitivno na koronu


Cene priprema na prestoničkim fakultetima variraju od 20.000 do 40.0000 dinara, dok je u privatnim edukativnim centrima cena znatno viša i ide do 500 evra.\nNajpovoljnija je cena pripremne nastave na Mašinskom, gde 65 časova iznosi 20.000 dinara, a najskuplja na Elektrotehničkom fakultetu, gde 60 časova, plaćenih na rate, iznosi 40.000 dinara. To i ne čudi s obzirom na to da se prošle godine u prvom krugu za indeks ETF prijavilo 1.209 kandidata za ukupno 675 mesta.\nJedan od najpopularnijih fakulteta je Fakultet organizacionih nauka (FON), koji organizuje pripremnu nastavu za polaganje prijemnog ispita iz matematike. Prva grupa startovala je 21. oktobra prošle godine, za 40 časova cena po kursu iznosi 28.000 dinara.\n- Nastavu drže profesori i asistenti FON-a. Cena pripremne nastave je 28.000 rsd ukoliko se plaća u celosti ili 30.000 rsd na rate. Kandidati koji pripremaju matematiku na FON-u, mogu konkurisati i na druge tehničke fakultete kao što su Građevinski, Elektrotehnički, Mašinski, Matematički i mnoge druge fakultete - rekli su za "Blic" iz ove ustanove.\nUpravo na to i računaju budući brucoši s obzriom da su Analize upisa studenata na studijske programe prvog nivoa studija pokazale da upravo je FON u šest od 10 najčešćih kombinacija srednjoškolca koji apliciraju na više fakulteta.\nKada je reč o prirodnim naukama, pripremna nastava uveliko se odvija iz hemije i matematike na Farmaceutskom fakuletu, tačnije od prve nedelje decembra 2018. i po predmetu iznosi 27.000 dinara.\n- Broj časova nastave je 80 časova hemije i 80 časova matematike, a cena priprema po predmetu je 27.000 dinara. Nastava se održava subotom i nedeljom na Fakultetu, a takođe imamo i nastavu na daljinu (onlajn) - objasnila je prodekan ove ustanove dr Anđelija Malenović.\nU privatnim edukativnim centrima pripreme su takođe krenule od oktobra meseca, gde individulani časovi koštaju od 10 do 30 evra, a roditelji na kraju pripreme neretko izdvoje 500 evra za ceo kurs.\n- Pripreme traju do juna i uglavnom se održavaju vikendom. Kada završe oblast kandidati imaju test na kojem je poželjno da imaju prosek iznad 95 procenata, u suprotonom obrađuju ponovo tu istu oblast. Mi ne možemo da garantujemo upis na fakultet. Ima dosta slučajeva gde roditelji teraju decu da upišu nešto što ne žele i postoji određeni animozitet prema određenim naukama - rekli su nam u jednom privatnom edukativnom centru.\nKonkurencija je ogromna kada su neki fakulteti u pitanju.\n- Na FON-u ili ETF ima pet puta više kandidata nego što se zvanično upiše. Za upis na jedan fakultet u Beogradu se bori cela Srbija i Republika Srpska. Veliki broj budućih brucoša dolaze u Beograd samo na vikend kako bi odslušali nastavu - objašnjavaju iz centra.


Sajam masline i vina 2019, u Bijeloj\nU okviru Velike bokeške fešte koju, kao dio Programa proslave Dana mimoze na Hercegnovskoj rivijeri, organizuje NVO Velika bokeška fešta, nakon dvogodišnje pauze, biće održan Sajam masline i vina, u Bijeloj.\nNakon dvogodišnje pauze, zbog nepostojanja odgovarajućih uslova, prije svega prostora, Sajam masline i vina, dobiće ponovo svoje mjesto u prostorijama u prizemlju Centra za kulturu u Bijeloj. U okviru četvorodnevne manifestacije "Velika bokeška fešta" čiji je cilj da promoviše lokalnu zajednicu i oživi mala mjesta izvan centra turizma i u periodu vam turističke sezone i ukaže na njihove tradicionalne vrijednosti, materijalne i nematerijalne baštine, posjetiocima će biti predstavljeni domaći proizvodi ishrane.\nOd 08. - 11. februara, Programom Velike bokeške fešte, koja će otpočeti u podne, svečano, u Bijelskim Kruševicama, prvog dana manifestacije mještani će obilježiti 140 godina od osnivanja škole u ovom selu, bogatim kulturnim sadržajem. Održavanje Okruglog stola na temu: Znameniti Kruševljani, sadnja masline posvijećene Jereju Bijeliću, osnivaču škole, učešće članova Pjevačkog društva Grbalj i guslara Iva Krstičevića, maskenbal za djecu, gradska muzika, samo su dio planiranih aktivnosti u ova četiri dana proslavljanja jubileja, značajnog za žitelje Bijelskih Kruševica, Bijele i čitave Hercegnovske rivijere.\nU okviru edukativnog dijela programa, predviđa se obilazak maslinjaka u selu i preporuke stručnjak za održavanje, promocija knjige uglednog bijelskog travara Branislava Popovića i drugi sadržaji.\n9 i 10. (i 11. ako bude interesovanja), od 10-18 sati, naši sugrađani i njihovi gosti, moći će da uživaju u domaćim proizvodima od masline, mesa, mlijeka, meda i domaćim vinima, proizvedenim na tradicionalan način.\nPozivamo sve poštovaoce tradicionalnih vrijednosti koje dobijaju svoju publikaciju u ovakvim događajima, ljubitelje dobre hrane i vesele atmosfere, da nas posjete. Ulaz, besplatan.\nKotizacija za izlagače se NE naplaćuje.\nPROGRAM održavanja fešte:\n08.februar 2019.godine (petak) - Svečano obilježavanje 140 godina osnivanja škole u Bijelskim Kruševicama, Okrugli sto: Znameniti Kruševljani, sadnja maslina posvijećena Jereju Bijeliću, osnivaču škole, kulturno zabavni i edukativni sadržaji iz oblasti maslinarstva...\n09.februar 2019.godine (subota) - Svečano otvaranje Velike bokeške fešte, defile mažoretki, gradska muzika, dječji maskenbal\nSajam masline i vina i drugih prehrambenih domaćih proizvoda od 10 - 18 sati. u prizemlju Centra za kulturu u Bijeloj\n10.februar 2019.godine (nedjelja) - Sajam masline i vina i drugih prehrambenih domaćih proizvoda od 10 - 16 sati\n11.februar 2019.godine (ponedjeljak) - Zabavno veče i promocija knjige travara Branislava Popovića u 18 sati.\nOrganizator zadržava pravo na manje izmjene, o čemu će javnost biti obaviještena. Ulaz besplatan za sve posjetioce! Dobrodošli.


Odbojka | SportInfo | Page 16\nHome / Odbojka (page 16)\nNIKOLA VUJOVIĆ SA KADETSKOM REPREZENTACIJOM SRBIJE NA EVROPSKOM PRVENSTVU U RUSIJI\nAugust 20, 2017\tOdbojka 0\nNIkola Vujović daroviti šesnaestogodišnji odbojkaš Odbojkaškog kluba Klek Srbijašume kao standardni član kadetske selekcije Srboije učestvovaće na kadetskom prvenstvu Evrope u Kazanju u Rusiji.\nSPORTINFO EKSKLUZIVNO: FUZIJA ŽENSKIH ODBOJKAŠKIH KLUBOVA KLEK I MD ZRENJANIN\nMada detalji još uvek nisu zvanično poznati, kako portal Sportinfo eksklizivno saznaje, krajem prošle nedelje na jednom od brojnih tajnih sastanaka predstavnika uprave dva kluba, došlo je do konačne odluke da se u narednu superligašku sezonu uđe fuzijom dva kluba, ŽOK Klek, koji je prethodne sezone nadmoćno izborio plasman u ...\nPeskara ugostila najbolje odbojkaše na pesku Srbije\nJuly 24, 2017\tOdbojka 0\nPrethodna tri dana Zrenjanin je bio centar odbojke na pesku u našoj zemlji, domaćin četvrtog turnira ovogodišnjeg prvenstva Srbije – “VIP bič-volej masters 2017” i “Vip bič-volej lige”.\nBich voley masters 17 na zrenjaninskoj peskari\nJuly 22, 2017\tOdbojka 0\nJuly 20, 2017\tOdbojka 0\nŠKOLICA ODBOJKE U OKVIRU VIP BEACH VOLLEY LIGE Zrenjanin će tokom vikenda 21 – 23. jula 2017. biti u znaku odbojke na pesku. „Vip Beach Volley Liga“ će se održati ove godine na novim terenima na kupalištu Peskara. Dok će stariji ljubitelji odbojke uživati u gledanju nadmetanja najboljih odbojkaša i ...\nRekordan broj prijavljenih ekipa za ”Vip Bič masters 2017” u Zrenjaninu\nJuly 19, 2017\tOdbojka 0\nOd petka, 21. jula, do nedelje, 23. jula, Zrenjanin će biti domaćin četvrtog turnira ovogodišnjeg prvenstva Srbije u odbojci na pesku – “VIP bič-volej masters 2017” i “Vip bič-volej lige”. Naš grad četvrtu godinu zaredom domaćin je jednog od turnira nacionalnog prvenstva, a nakon što je igran na Trgu slobode, ...\nTRADICIONALNA ODBOJKAŠKA UTAKMICA U OŠ “PETAR PETROVIĆ NJEGOŠ“\nJune 17, 2017\tOdbojka 0\nU OŠ „Petar Petrović Njegoš“ se u petak, 09.06.2017. odigrala tradicionalna odbojkaška utakmica između đaka i nastavnika, roditelja i prijatelja škole.\nDEJAN DESNICA NAPUSTIO EKIPU MD ZRENJANIN I POSTAĆE NOVI TRENER ODBOJKAŠICA VIZURE\nJune 8, 2017\tOdbojka 0\nPonuda koje se teško odbija, stigla je Dejanu Desnici, treneru ženskog odbojkaškog kluba MD Zrenjanin i po svemu sudeći, on će biti novi trener ekipe beogradske Vizure, višestrukog šampiona Srbije i jedne od najboljih ekipa u državi.\nEKSKLUZIVNO: SJAJNA POBEDA SRPSKIH ODBOJKAŠA U NOVOSADSKOM SPENSU PROTIV AMERIKE, DOŽIVLJENA OKOM KAMERE VRHUNSKOG MAJSTORA ŠONETA UNKUTA….\nJune 4, 2017\tOdbojka 0\nPrijatelj portala Sportinfo i veliki majstor fotografije Šone Unkut iz Novog Sada, džentlmenski je brojnim čitaocima našeg portala, priredio zadovoljstvo uživanja u majstorijama njegove kamere…\nJune 3, 2017\tOdbojka 0\n“Vip bič-volej masters 2017” igraće se ovog leta jubilarni, deseti put, dok će prvenstvo Srbije u odbojci na pesku “Vip bič-volej liga”, doživeti šesto izdanje, a jedan od osam gradova domaćina biće i ovoga puta Zrenjanin. Turnir u našem gradu četvrti je po rasporedu u ovoj sezoni i igraće se ...\nZRENJANIN OD DANAS DOMAĆIN KVALIFIKACIONOG TURNIRA ZA JUNIORSKO EVROPSKO PRVENSTVO ZA DAME I DŽENTLMENE….\nĐORĐE BOŽOVIĆ U SJAJNOM RITMU DOBRE IGRE I TRIJUMFA…\nViše od 700 učesnika na trećem ”Zrenjaninskom pobedniku”


BOSCH perač pod visokim pritiskom UniversalAquatak 135, - Idealno.rs\nPočetna / Bašta i okućnica / Uređaji za baštu i okućnicu / Perači pod visokim pritiskom / BOSCH perač pod visokim pritiskom UniversalAquatak 135,\nPriloženi dodaci pištolj pod visokim pritiskom, cev, kratka prskalica, rotirajuća prskalica, podna prskalica\nPritisak vode (bar) 135\nTežina (kg) 7.9 kg\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za BOSCH perač pod visokim pritiskom UniversalAquatak 135, i izberi najbolju. Perači pod visokim pritiskom iz kategorije Uređaji za baštu i okućnicu je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda BOSCH UniversalAquatak 135 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda BOSCH. Opis i tehnički podaci proizvoda BOSCH UniversalAquatak 135 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. BOSCH perač pod visokim pritiskom UniversalAquatak 135, je dostupan u prodavnici Jakov Sistem, Olimp Sport, PCpractic, Svezakucu po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za BOSCH perač pod visokim pritiskom UniversalAquatak 135, proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za BOSCH UniversalAquatak 135 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nPerač pod pritiskom UniversalAquatak 135 BoschPerač pod visokim pritiskom Universal Aquatak 125 Bosch, karakteriše unapređena pumpa, sistem za pranje penom i nova 3 u 1 mlaznica sa snažnim mlazomSklopiva osnovna ručka (870 mm) sa dodatnom ručkom za lakši prenos i skladištenjeTiši rad motora povećava komfor i udobnost Buka ispod 95 dBSamousisna pumpaPritisak 135 baraProtok 410 lit/hSnaga motora 1900 WMax T ulazne vode 40 CCrevo 7 mNaponski kabl 5 mPosuda za pranje 450 mlU kompletu se dobija:Bosch puška,PVC crevo,mlaznica sa posudom za tečnostNova 3 u 1 mlaznicaStandardna mlaznicaFilter za vodu\n22.499,00 din + troškovi dostave\n22.690,00 din + troškovi dostave\n23.790,00 din + troškovi dostave


Ponovno odgodjeno 16-to kolo 2. lige FBiH\nPonovno je odgodjeno 16-to kolo 2. lige FBiH\nTako ce utakmica izmedju Gradine i Dinama biti odrzana u srijedu (17.03.2010) u 15h\nGradina je sampion Oooooo\nObjavio/la harrrry u 19:48, 1 komentar(a), print, #\nOdgodjeno 16-to kolo 2. lige FBiH\nUtakmice 16-tog kola 2. lige FBiH je odgodjen zbog vremenskih uslova. Start je odgodjen za 13. i 14. mart\nNK Gradina ce tako 14.03.2010 u 15h odigrati utakmicu sa Dinamom,\ncijena ulaza je 3 KM ..\nSastanak navijaca je u 13h na poligonu kod srednje skole\n(ulaz navijacima besplatan)\nObjavio/la harrrry u 14:09, 0 komentar(a), print, #\n16. kolo 2.liga FBiH\nGradina (1) - Dinamo (15)\nBosna Kalesija (16) - Bratstvo (2)\nMladost Tinja (3) - Bosna Mionica (13)\n102 Odzak (12) - Radnik Lipnica (6)\nHajduk (5) - Mramor (7)\nRadnicki (9) - Ingram Duboki Potok (4)\nTuzla (8) - Posavina 108 (14)\nMladost Malesici (11) - Sloga Tojsici (10)\nGradina u srcu !! Apach do groba !!\nObjavio/la harrrry u 22:56, 0 komentar(a), print, #\nPoziv Apachima !!!\nPozz Apachi !!\nU nedjelju 07.03.2010 nastavlja se sezona, Kao sto vec svi znamo Gradina je prva i cilj im je da zadrze prvo mjesto zato dodji svi da bodrime PLAVE,\nokupljanje navijaca u 13:30 na poligonu kod srednje skole !! utakmica pocinje u 15:00 !!\nMi smo Apachi najjaci smo najjaci !!\nObjavio/la harrrry u 21:12, 0 komentar(a), print, #\nGradina pobijedila Buducnost\nDana 24.02.2010 Gradina je u prijateljskom susretu pobijedila jesenjeg prvaka 1. lige FBiH, utakmica je igrana na pomocnom stadionu Gradine. Strijelci za Gradinu su bili mladi Muratovic i novo pojacanje Alvis Lelo od kojeg se ocekuje jos puno golova. Cijelu utakmicu Gradina je imala incijativu na terenu. Nova pojacanja Rekic,Lelo,Zeric i Sehric su se odlicno pokazali i vec su napravili sebi mjesto u pocetnih 11.Dok na danasnjem susretu nije bilo Ahmetovica i Mahalbasica dok se u ekipu vratio iskusni veznjak Ravkic, odlicnu partiju je pruzio mladi Salibasic. Gradina je ovom utakmicom dokazala da ce se nastaviti boriti za ulazak u Prvu ligu FBiH\nNAPRIJED GRADINO LJUBAVI MOJA !!\nObjavio/la harrrry u 20:46, 0 komentar(a), print, #\n21.02.2010 Velez - Gradina\nFudbaleri Veleža savladali su sa 2:0 Gradinu u Blagaju u pripremnoj utakmici uoči nastavka sezone u Premijer fudbalskoj ligi Bosne i Hercegovine. Najbolji fudbaler Premijer lige BiH u izboru SportSport.ba za prošlu godinu, Amer Osmanagić, doveo je rođene u prednost već u petoj minuti, da bi konačnih 2:0 bilo nakon 22 minute igre kada je jedan igrač Gradine pogodio sopstvenu mrežu. Trener Veleža Abdulah Ibraković bio je zadovoljan onim što su pokazali njegovi izabranici. "Zadovoljan sam generalno govoreći kompletnim pripremama, ali mislim da moramo biti jednu nijansu agresivniji u igri. Ipak, očekujem da do utakmice sa Travnikom otklonimo neke pojedinosti i nedostatke u našoj igri, te se nadam da ćemo u nastavak prvenstva ući sa pobjedom", rekao je Ibraković za SportSport.ba. Preuzeto sa sportsport.ba\nObjavio/la harrrry u 00:09, 0 komentar(a), print, #\nPojacanja u Gradini\npojacanja u drugoj polusezoni u NK.GRADINI su:\nIRDIN AHMETOVIC(POSAVINA 108)\nDENIS SEHRIC(MLADOST TINJA)\nObjavio/la harrrry u 00:06, 3 komentar(a), print, #\nDrapić ostaje predsjednik N.K. Gradine, Avdić i Aljković dopredsjednici\nNa redovnoj Skupštini N.K. Gradine, koja je održana proteklog vikenda, potvrđen je mandat dosadašnjem predsjedniku dr.Dževadu Drapiću, dok su dopredsjednicima imenovani Bego Avdić i Nedžad Aljković. Skupštinari su potpisali izjave o članstvu koje će se plaćati godišnje dva puta po 100 KM, koliko se bude i održavalo Skupština u toku godine, što je jedna novina u rukovođenju ovim klubom, a došlo je i do promjene Statuta koji je usaglašen sa krovnim Statutom N/FS BiH. Izuzev Upravnog odbora koji će brojati 15 članova, po novom Statutu Gradina će imati još predsjedništvo te dvije pravne komisije (apelacionu i disciplinsku). Pohvaljen je rad Uprave u jesenjem dijelu, koja je uspjela da se konsoliduje u Stručnom i igračkom kadru, što je na koncu rezultiralo i osvajanjem prvog mjesta u Drugoj ligi FBiH-grupa Sjever. Skupštinari su dali na raspolaganje predsjedniku i dvojici dopredsjednika, da sebi pronađu adekvatne saradnike, koji će u stručnom i finansijsko-materijalonom smislu, uz pomoć Općine osigurati kvalitetnu egzistenciju Gradine, ka njenom povratku u prvoligaško društvo.\nObjavio/la harrrry u 19:28, 0 komentar(a), print, #\nPoslusajte himnu NK Gradine\nklikni ovdje da poslusajte himnu NK Gradine HVALA\nObjavio/la harrrry u 16:58, 2 komentar(a), print, #\nBEKRIĆ U PREGOVORIMA S GRCIMA I POLJACIMA\nVeznjak Željezničara a nekadasnji clan NK Gradine Srebrenik, Samir Bekrić kojeg su navijaci Gradine zvali "Tuce" mogao bi već u ovom prelaznom roku napustiti Grbavicu, a kao moguće nove destinacije ovog fudbalera spominju su Poljska i Grčka.\n"U svakom prelaznom roku pojave se klubovi koji su zainteresirani za moje usluge, no ovaj put čini mi se da je doista ozbiljno i da bi se vrlo lako moglo desiti da napustim Željezničar", rekao je za SportSport.ba Samir Bekrić i dodao:\n"U opticaju su dvije vrlo korektne ponude. Radi se o klubovima iz Poljske i Grčke i vjerujte mi da se ozbiljno pregovara. Sve pojedinosti trebale bi se znati najkasnije do naredne sedmice. Imam ugovor sa Željezničarom još godinu dana i najbitnije mi je da ukoliko dođe do realizacije transfera i ja i moj klub budemo zadovoljni."\nSRETNO Tuce MAJESTORE\nObjavio/la harrrry u 18:12, 0 komentar(a), print, #


Switch Xenoblade Chronicles: Definitive Edition | Igre | Gaming | Elektronika | eKupi.rs - Vaša Internet prodavnica\nSwitch Xenoblade Chronicles: Definitive EditionID EK000399354\nSwitch Xenoblade Chronicles: Definitive EditionID: EK000399354\nPridružite se borbi između čoveka i mašine u konačnom izdanju ovog kritički priznatog RPG-a Otkrijte poreklo Šulka dok se on i njegovi drugovi sukobljavaju protiv naizgled nezaustavljive mehaničke ... Saznaj više\nPridružite se borbi između čoveka i mašine u konačnom izdanju ovog kritički priznatog RPG-a Otkrijte poreklo Šulka dok se on i njegovi drugovi sukobljavaju protiv naizgled nezaustavljive mehaničke pretnje. Nosite oštricu budućnosti, lanac napada zajedno i pažljivo pozicionirajte svoje članove stranke u strateškim borbama u stvarnom vremenu dok putuju kroz ogroman svet, samo na Nintendo Svitch ™ sistemu.\nNaziv i vrsta robe Switch Xenoblade Chronicles: Definitive Edition


Naslijeđe savremene filozofske antropologije\nThe legacy of contemporary philosophical anthropology\nAuthor(s): Muslija Muhović\nSummary/Abstract: Savremena filozofska antropologija nije mogla nastati neovisno od prethodnih misaonih tokova. Ona, zapravo, predstavlja njihov radikalno kritički izraz o biti ljudskog bića. Drugim riječima, ideja o stvaranju cjelovite slike čovjeka i specifičnostima njegovog bića, formirana, kako neki žele prikazati, kao disciplinarno, odnosno orijetacijsko mišljenje, značila je radikalan obrat u savremenoj filozofiji. Ta je ideja nastala na temelju brižljivog i duboko kritičkog prosuđivanja o dometima i granicama misaone tradicije i veoma bogatih uvida stečenih u znanstvenoempirijskim istraživanjima. Naravno, njeno iskazivanje, u svojoj biti, značilo je pokušaj transcendiranja raznih formi "izama", filozofskih i znanstvenih, artikuliranih tokom povijesti filozofskog i znanstvenog mišljenja. Bilo je potrebno da se iz labirinta filozofskog i znanstvenog nazora kristalizira ona filozofska disciplina, ili orijentacija, koja će imati za cilj da ljudsko biće sagleda u svim njegovim aspektima. To je nedostajalo cijeloj misaonoj tradiciji. Iz tog labirinta izlazi filozofska antropologija, u kojoj dominira ideja o potrebi svestranog sagledavanja monopola ljudskog bića u odnosu na životinje. Stoga nije čudno što u njoj prisustvuju neke teme onih mišljenja o kojima iskazuje svoj kritički sud.\nIshodište istraživanja historije The starting point of the research of history 1987 Problem jezika u glavnim konceptima suvremene filozofske antropologije The language problem in the major concepts of modern philosophical anthropology 1997 Filozofska antropologija - obrat u mišljenju Philosophical anthropology - turn in thinking 1997 Naslijeđe suvremene filozofske antropologije The legacy of modern philosophical anthropology 2001 Schelerova kritika Kantovog formalizma i intelektualizma Scheler's critique of Kant's formalism and intellectualism 2005


Održana 31. sjednica Odbora za zdravstvo, rad i socijalno staranje\nponedjeljak, 08 oktobar 2018 14:34\nČlanovi Odbora za zdravstvo, rad i socijalno staranje su se, na danas održanoj sjednici, upoznali sa predstojećom konferencijom Igmanske inicijative, na temu: “Sloboda kretanja radne snage između zemalja Dejtonskog sporazuma, uz korišćenje iskustava iz nordijskog modela saradnje“.\nIgmanska inicijativa je regionalna mreža nevladinih organizacija koja više od 20 godina dosljedno sprovodi aktivnosti koje imaju za cilj usmjeravanje regionalne saradnje u pravcu razvoja institucionalnih mehanizama koji će olakšati socijalni i ekonomski razvoj na Zapadnom Balkanu. Konferencija u Podgorici je nastavak aktivnosti, koje je Igmanska inicijativa započela 2011. godine, uz podršku ambasadora nordijskih zemalja u Beogradu, a koje su imale za cilj promovisanje nordijskog modela saradnje u regionu.\nU okviru tačke tekuća pitanja, članovi Odbora su iskazali jedinstven stav i potpunu saglasnost da se na osnovu člana 73 Poslovnika Skupštine Crne Gore održi konsultativno saslušanje ministra rada i socijalnog staranja Kemala Purišića, povodom najavljenih izmjena i dopuna Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. Datum održavanja konsultativnog saslušanja utvrdiće se naknadno.\nČlanovi Odbora su se upoznali sa predstojećim studijskim posjetama.\nTakođe, Odbor se upoznao sa aktivnostima predsjednika Odbora Suada Numanovića. Članovima Odbora su dostavljene informacije sa sastanka koje je predsjednik Odbora održao sa ekspertkinjama povodom izrade analize inter-sektorske podrške različitih sistema djeci sa smetnjama u razvoju u Crnoj Gori i njihovim porodicama kao i sa sastanka sa ambasadorom Republike Slovenije Mitjom Močnikom.


IMAĆEMO I DO 30.000 ZARAŽENIH U NAREDNIM DANIMA: Doktor Radmilo Janković predviđa nagli skok broja obolelih od koronavirusa : Nadlanu.com\nIMAĆEMO I DO 30.000 ZARAŽENIH U NAREDNIM DANIMA: Doktor Radmilo Janković predviđa nagli skok broja obolelih od koronavirusa\nObjavljeno 5. jan 2022. / 11:00:52\nZamenik direktora Univerzitetsko-kliničkog centra Niš, profesor doktor Radmilo Janković kaže da je nemoguće zaustaviti širenje omikrona i dodaje da će brojke u narednim danima sigurno biti veće od 10.000, 20.000 ili možda 30.000 zaraženih.\n- Imaćemo komplikovanu situaciju u naredne dve nedelje - rekao je Janković za RTS i izrazio nadu da će to biti "poslednji čin" sa koronom - prenosi Tanjug.\nDoktor smatra da bi trebalo što hitnije nešto uraditi.\n- Ovo sad će biti mnogo veći socijalni pritisak i društveni nego što će biti zdravstveni. Uz toliko veliki broj zaraženih koji nam sledi narednih dana, ne možemo ga izbeći, očigledno je da ni vakcine nisu efikasne da spreče zaražavanje kod omikrona. Mi smo trenutno sa velikim brojem zaraženih u mladoj populaciji, to će se sliti ka starijima - rekao je Janković.\n- To znači da ćemo biti pod istim pritiskom pod kojim smo bili. Trenutno stagnira broj primljenih ljudi u bolnicama, taj broj će krenuti da raste, kod nas su još uvek delta pacijenti - dodaje Janković.\nDoktor navodi da bolest kraće traje, da će biti veliki pritisak na kovid ambulante i redove za testiranje.\n- Strepim da vidim kada se bolest proširi ka starijima. Nadam se da tu nećemo imati nešto neočekivano - kaže Janković.\nbroj obolelihbroj zaraženihdelta sojkoronakoronaviruskovidkovid pacijentiKovid-19omikron sojRadmilo Jankovićvakcinavakcinacija


Tuđin protiv predatora (ALIEN VS. PREDATOR) - Film - mojtv.net\nGrupa ljudi nađe se zarobljena između savršenog lovca i bića dizajniranog za ubijanje\n, 2004., , 101 min.\nVizuelno atraktivni okršaj dve vanzemaljske rase je počeo! Ko god pobedi, jedno je sasvim jasno: ljudska rasa će izgubiti.\nPriča počinje kada bogati industrijalac Čarls Bišop Vejlend, okupi međunarodnu grupu arheologa i naučnika da bi istražili toplotnu emisiju duboko ispod ledenog pokrivača Antarktika. U dubinama nailaze na tehnološki naprednu promenljivu matricu prostorija oko drevne astečke piramide.\nPokušavši da nađu izlaz, istraživači če probuditi vanzemaljsku maticu. Ona počinje da nosi jaja iz kojih se izležu horde vanzemaljaca. Međutim, tuđini su zatočenici predatora. Vekovni ritual borbe između dve svemirske rase ponovo je počeo. Ovoga puta uz narastajuću pretnju da će pobednik zauvek istrebiti - ljudsku rasu.\nFBI agent Grant nevoljno pristaje na zadatak praćenja odmetnutog vampira\nHladnokrvni general odluči da stvori vojsku vukodlaka\nNakon stravičnog pokolja zombija, preživeli moraju da se probiju do skloništa\n87min, Engleska/SAD 2011\nVing Rhames, Taryn Manning, Johnny Pacar, ...\nPeter Weller, Roy Dupuis, Jennifer Rubin, ...\nČovek i vampir zajedno pokušavaju održati mir u svetu kojim vladaju ljudi i vampiri\n88min, Novi Zeland, ... 2006\nDougray Scott, Saffron Burrows, Leo Gregory...\nRežija: Glenn Standring\nPlaćenik i tim naučnika sa vanzemaljkom moraju sprečiti širenje zle vanzemaljske rase


Danac Džimi Andersen i ove godine najbolji u skokovima u Kragujevcu - Bazeni Kragujevac\nOstavite komentar\t/ Otvoreni bazeni / 15/07/2019 16/07/2019 / kragujevac,skokovi\nDanac Džimi Andersen pobednik je 14. Međunarodnog takmičenja u visinskim skokovima u vodu „Kragujevac 2019“. Zbog obilnih padavina i vremenske nepogode takmičenje na otvorenim bazenima je prekinuto posle druge serije skokova, kada je stručni žiri i doneo odluku o pobedniku.\nDanac je trijumfovao drugi put zaredom u Kragujevcu, a ove godine u konkurenciji 21 takmičara iz šest zemalja, među kojima su bile i dve dame. Po odluci žirija drugo mesto pripalo je Alešu Karničniku iz Slovenije, dok je treće mesto osvojila Laura Rouz iz Sjedinjenih Američkih Država.\nZa bezbednost takmičara i ove godine brinule su spasilačke ekipe i ronioci. I pored lošeg vremena posetioci su uživali u ovom atraktivnom sportu i videli različite stilove visinskih skokova u vodu.\nMeđunarodno takmičenje na otvorenim bazenima organzovalo je Sportsko privredno društvo “Radnički” pod pokroviteljstvom grada Kragujevca.\nIzmena termina na zatvorenom bazenu za 26. mart\nIzmena rada bazena zbog održavanja Regionalne vaterpolo lige


Moj spor sa istriografima Južne Srbije (2)\nDObnova austrougarske ofanzive na Turke\nU stalnim ratovima Turci su uspeli da povrate svu Srbiju i da uđu u Niš i Beograd. Povlačeći se ispred Turaka, patrijarh Arsenije je u Beogradu sazvao veliki zbor crkvenih i svetovnih lica, radi dogovora šta dalje da se radi. Na saboru Srbi su priznali cara Leopolda kao naslednog vladara srpskog naroda, prvog posle Kosova, i zatražili od njega zaštitu i priznanje prava. Patrijarh je pisao caru da su srpske granice donde dokle su doprli Srbi, koje su opredelili "u davnini samodržavni i svetopočivši kralji naši". Car Leopold je u avgustu 1690. godine izdao diplomu kojom je dao Srbima željene privilegije. Ali time nije zaustavio napredovanje Turaka.\nZa sedam nedelja Turci su preoteli gotovo svu Srbiju, sa Beogradom. Patrijarh Arsenije Čarnojević ih nije smeo čekati, nego se sa izbeglicama povukao na sever Ugarske i nastanio se u Sent Andreji. Računa se da je tu došlo više od 30.000 Srba.\nNa novom saboru u Budimu, marta 1691. godine, Srbi su proglasili neku vrstu autonomije i izabrali zatočenog grofa Đorđa Brankovića za svog despota. Srbi su bili spremni da se bore, tražili su svog zapovednika. Turci su pokušali prodor u Ugarsku, ali ih je Veterani, potpomognut srpskom milicijom kojom je komandovao Jovan Monastirlija, poreklom Bitoljac, čiji su preci bili ranije prešli u Ugarsku, kod Slankamena potukao. Međutim, iako su Turci pretrpeli strahovit poraz, izgubivši i velikog vezira, Austrijanci nisu bili dovoljno jaki da se vrate u Srbiju.\nĆorović piše da je velika sreća za Austrijance bila što su u svoju vojsku dobili mladog i genijalnog vojskovođu Eugena Savojskog, francuskog plemića, za koga njegova otadžbina ne nađe dovoljnog zaposlenja. Ovaj energični, iako neugledni vojnik, primio je komandu u leto 1697. godine, a već 1. septembra uspeo je da potpuno razbije tursku vojsku, koju je vodio sultan, kod Sente.\nAli, ovom velikom pobedom Austrijanci nisu mogli mnogo da se okoriste. Istina, Eugen Savojski je načinio prodor u centralnu Bosnu i zauzeo Sarajevo, ali nije imao dovoljno vojske da pređe Dunav i napadne Beograd, koji je bio vojnički važnija tačka od Sarajeva. Austrija je 1699. godine sklopila mir sa Turskom u Sremskim Karlovcima, po kojem je Turska zadržala Banat.\nSrbi nisu bili zadovoljni ovim mirom, pa su pokušali da ostvare veze sa Rusijom Petra Velikog, za vreme njegovog boravka u Beču. Petar Veliki je pokazao razumevanje za srpsku stvar, verovatno i zbog toga da bi prodro na Balkan. U narednom periodu Srbi će u Hrvatskoj i Slavoniji postati neka vrsta živog bedema za sprečavanje novog turskog prodora u Evropu. Za to su dobili privilegije, ali su tako došli u sukob sa drugim narodima u pograničnim oblastima.\nTurci se nikako nisu odricali svoje težnje da prodru u Evropu, iako za to više nisu imali snage. Ipak, protiv Austrijanaca uspeli su da sakupe veliku vojsku i da napadnu Bačku i Srem. Stradali su Karlovci i manastir Krušedol. Međutim, princ Eugen Savojski ih je još jednom potukao, 25. jula 1716. godine, na Petrovaradinu, posle čega je preneo ratište na srpsku stranu, prešao Dunav i iskrcao se ispod Beograda. Savojski je razbio tursku vojsku i kod Beograda i Turci su morali da pristanu na Požarevački mir 1718. godine, kojim su Banat i Srem, kao i dobar deo severne Srbije, pripali Austriji.\nAli Srbi, koji su ratovali na strani Austrijanaca, nikako nisu bili zadovoljni njihovom politikom prema Srbima, pogotovo njihovom verskom politikom. Car Karlo Šesti, koji je došao po smrti Leopolda, nastojao je da Srbe pokatoliči. Naime, on je odlučio da u Srbiju pošalje izvestan broj misionara, koji će raditi u korist katolicizma. Taj proces se naziva unijaćenje. Ali srpska pravoslavna crkva se tome usprotivila, pod vođstvom beogradskog mitropolita Mojsija Petrovića. Videći da našem sveštenstvu nedostaje dobra škola, a ne verujući austrijskim školama koje su vodili jezuiti, mitropolit se još 1718. godine obratio glavi pravoslavlja, ruskom caru Petru Velikom, sa zahtevom da zaštiti pravoslavlje među Srbima. Po drugi put, 1721. godine, mitropolit Mojsije je u pismu ruskom caru izneo teškoće koje trpe Srbi u zaštiti svoje vere. Ćorović kaže da je mitropolit tražio od ruskog cara da bude "drugi apostol Hristov među Srbima".\nKad je Mojsije Petrović umro, prilikom vođstva jedne deputacije Srba, u Petrogradu 1731. godine, Srbi su za novog mitropolita postavili aradskog vladiku Vićentija Jovanovića. (Ćorović kaže da je Laza Kostić prikazao ovog vladiku "netačno i svirepo u svom "Peri Segedincu".) Mitropolit Vićentije se tužio ruskoj carici Ani na neverovatne postupke austrijske soldateske po Srbiji. "Vojnici su grabili nemilosrdno po kućama, imanjima i po crkvama. Šta više, nisu ostavljali na miru ni same mrtvace, nego su ih iskopavali iz grobova i sa njih skidali što su od vrednosti našli." Austrijanci su počeli rano da dovode strane, mahom nemačke, koloniste u Srbiju, a naročito u Beograd, kojeg su pretvorili u jednu od najjačih tvrđava Evrope. Car Karlo Šesti, po kome je stara beogradska četvrt Palilula nazvana Karlstal, postavio je načelo da u "Beogradu, kao krajnjem graničnom mestu i prvom zidu celog hrišćanstva, nemačka nacija u svako doba mora biti prva po snazi i broju".\nPetrograd je ispunio želju beogradskog mitropolita i poslao u Srbiju ruske učitelje, koji su delovali pri gimnaziji u Karlovcima. Među njima je najznačajniji bio Emanuel Kozačinski, "čovek književno obrazovan, finijeg duha, koji je u školu uveo klasičarske besede, pevanje pohvalnih oda, i koji je prvi kod nas organizovao pozorišne predstave sa svojim đacima". Čak je napisao u tu svrhu prvu našu "Tragediju o smrti cara Uroša". Kozačinski je postavljen za rektora svih škola Beogradsko-karlovačke mitropolije i glavnog crkvenog propovednika. Na tom položaju on je ostao sve do leta 1738. godine, kad je iza smrti mitropolita, a i zbog novog rata sa Turcima, morao da ode u Rusiju. Ćorović citira Rajića: "Tako se dobro ustrojeni srpski Parnas rasu i krasno cvetajući učilištni vrt bi uništen... Od dva arhiepiskopa Mojsija i Vićentija zavedeno učenje ostade pogrebno u Karlovci, a ostade samo mala trivijalna škola slovenska i gramatička".\nVladimir Ćorović konstatuje da je ovim Rusija kročila na Balkan, pogotovo među Srbe. "Mislim da se može potpuno sigurno tvrditi da je rusofilska orijentacija u srpskom društvu bila potpuno svesna i široko rasprostrta krajem tridesetih godina Osamnaestog veka, obuhvatajući ne samo sveštene krugove nego ceo narod. Rusija je bila kula pravoslavlja; na nju se tražio naslon i od nje se očekivala ne samo moralna nego i stvarna pomoć."\nU narednom periodu, sve do današnjih dana, ruski faktor će bitno uticati na srpsku istoriju.\nBez obzira na pobede Savojskog, austrijska stvar je loše stajala na Balkanu u Osamnaestom veku. Posle Eugenove smrti, u proleće 1735. godine, carevina nije imala sposobnog vojskovođu za nastavak rata sa Turcima. Već 1737. godine Austrijanci su znatno potučeni pod Banjom Lukom. Bilo je jasno da će Turci da povrate teritorije južno od Save i Dunava.\nU takvoj situaciji, Srbi su bili više nego ugroženi. Na jednom tajnom zboru, koji je sazvao novi patrijarh Arsenije Četvrti Jovanović Šakabenta, odlučeno je da Srbi pomažu austrijsku vojsku i vežu se za ovu carevinu. Iz svih srpskih oblasti došli su u austrijski logor kod Niša dobrovoljci pod zapovedništvom Staniše Markovića Mlatišume. Ova vojska je uspela da uzme Niš i krene prema Novom Pazaru. Ali, glavnina austrijske vojske je pretrpela poraz pred Vidinom, pa su Srbi sa patrijarhom napustili Niš i krenuli zajedno sa narodom prema Beogradu. Dotadanji vođa srpske milicije Staniša Marković Mlatišuma pao je u nemilost, pa je za novog zapovednika imenovan patrijarhov zet knez Atanasije Rašković. Ali to nije zaustavilo tursko nadiranje, pogotovo što je u austrijskoj vojsci vladala korupcija.\nOdlučujući poraz austrijske vojske u Srbiji dogodio se 12. jula 1739. godine kod Grocke. Posle poraza Austrija je bila prinuđena da sa Turskom sklopi mir u Beogradu, takozvani večni mir, kojim se odriče svih oblasti južno od Save i Dunava, zajedno sa Beogradom. Čak su Austrijanci bili prinuđeni da poruše sve što su bili izgradili u Beogradu.\nPatrijarh Šakabenta je preveo narod u Ugarsku i to je bila druga velika seoba Srba. Posle toga Turci su izvršili kolonizaciju srpskih krajeva, pa su Peć, Dečani, Prizren, Mitrovica, Priština, Vučitrn... postali muslimanski. Srbi su se povukli u sela, ali ni tamo nisu imali mira jer su muslimani uspeli da im nature begovsku i spahijsku vlast. Naročito su bili agresivni Arbanasi, koji su naselili čak i tako staru srpsku oblast kakva je bila Toplica.\nSrbi u južnoj Ugarskoj i Austriji uglavnom su postali graničari. U Sremu, u Hrtkovcima i Nikincima, naselili su se graničari iz Mačve, a predvodio ih je Vuk Isaković Crnobarac, koga pominjem jer je postao junak "Seoba" Miloša Crnjanskog.\nVeoma komplikovan položaj Srba u Austriji bio je u vreme carice Marije Terezije. Pošto Karlo Šesti nije imao muške dece, uspeo je da ozakoni nasledstvo svojoj kćeri Mariji Tereziji. Marija Terezija je bila darovita vladarka, ali je imala problem da održi predimenzioniranu Dunavsku monarhiju. Tek što je sela na habzburški presto 1740. godine, dobila je konkurenta i nepomirljivog protivnika u mladom retko sposobnom pruskom kralju Fridrihu, koji će posle dobiti naziv Veliki. Nastala je borba za habzburško nasleđe, rat koji je trajao sedam godina. U tom ratu važnu ulogu dobijaju Srbi kao dobri ratnici. Iako je bila centralista, carica je davala Srbima autonomiju, jer je bila na to prinuđena. Ipak, bojala se srpskog elementa u Dunavskoj carevini. "Koliko je srpski narod hrabar i dobar", pisala je ona, "on je i vrlo lukav i sve se dalje širi".\nAustrijanci su iskoristili srpske milicije a onda ih raspustili. Međutim, Srbi nisu hteli da idu u paore i da se bave zemljoradnjom, jer su prihvatili vojničko zanimanje. Tu se meša ruski faktor i mnogi prečanski Srbi su se opredelila za seobe u Rusiju, gde im je obećana vojnička služba, koju su oni cenili više od svega. Međutim, iseljenike je u Rusiji čekalo razočaranje, jer carica Katarina Velika nije htela da kvari odnose sa Austrijom zbog njih. (Ovo je tema "Druge knjige seoba" Miloša Crenjanskog, a ja ovaj roman smatram jednim od dva tri najbolja romana u srpskoj književnosti.)\nSve u svemu, Marija Terezija je bila apsolutistička vladarka, prosvećeni apsolutista. "Ona je bila velika vladarka, sa puno pozitivnih osobina, ali je prema Srbima vodila dvoličnu politiku. Iako je i znala i priznavala njihove zasluge, iako im je sama, svojom rukom, potvrđivala stare povlastice, ona je u stvari radila protiv njih i gazila svoju reč, puštajući svesno da se radi protiv njihove vere i njihovih prava i osećanja", zaključak je Vladimira Ćorovića.\nPosle Austrijsko-turskog rata 1737-39. godine i Beogradskog mira, nakon čega je usledila druga seoba Srba, Srbija je duže vremena ostala na miru. Ali, bila je opustela, gotovo da je ostala bez stanovništva. Severna Srbija je i ranije bila slabo naseljena, još 1729. godine beležio je Oto Pirh da je od Kragujevca do Beograda jahao tri dana "kroz hrastove šume" i da Šumadija još živi "starim pastirskim životom". Zemlja je bila slabo obrađena, ali su ljudi zato imali mnogo stoke, a naročito svinja, i izvozili su u Austriju i Dalmaciju.\nKad su Turci ponovo dobili ove oblasti, nastojali su da ih nasele, jer im se nije isplatilo da ostanu bez prihoda na ovoj bogatoj zemlji. Nastala je još jedna seoba Srba, doselba, ovoga puta iz zapadnih krajeva u Šumadiju. Novo stanovništvo se brzo prilagođavalo. "Nigde se", piše Jovan Cvijić, "doseljenici nisu tako brzo prilagođavali novoj geografskoj i društvenoj sredini i nigde se nisu toliko ukrštali kao u Šumadiji... Kao što plastična masa uzima oblik suda u koji se stavi, kao što se tok jedne reke prilagođava vijugama i neravninama korita i na isti način lomi o obalske stene, tako se u Šumadiji razne metanastazičke struje brzo taru, lome i prilagode novom geografskom okviru i socijalnoj sredini". Gotovo sve glavne porodice Srbije s kraja Osamnaestog i početka Devetnaestog veka potiču od tih doseljenika. Svi poznatiji ljudi toga vremena bavili su se ili neposredno stočarstvom ili posredno kao trgovci, preprodavci i izvoznici. Takvi su bili: Koča Anđelković, braća Nenadovići, Radič Petrović, Milutin Garašanin, Petar Dobrnjac, Mladen Milovanović, Milan Obrenović, Đorđe Petrović i drugi. Ćorović primećuje da su doseljenici razvili otporan i borbeni mentalitet kod naših ljudi. Njima je dobro dolazila bliska austrijska međa, preko koje su mogli da prelaze kad se sukobe sa Turcima. Borbenom raspoloženju naroda davala je izraza i podstreka srčana hajdučija, koja je u gustim šumama imala sve uslove za pun razvoj.\nhajdučiji u Srbiji piše Leopold Ranke u svojoj i Vukovoj "Srpskoj revoluciji". "Ko nije hteo pred kadiju, kome su Turci želeli zlo, ugrožavali mu život, bilo da je skrivio nešto ili bez pravog povoda, taj je bežao u šumu." Ranke srpsku hajdučiju upoređuje sa španskim bandolijerima ili italijanskim foruštima, dakle banditima, razlika je u tome što su srpski hajduci vodili rat protiv gospodara druge vere i bili još nacionalniji. Hajduci su sačekivali Turke prvenstveno na drumovima, u klancima, i otimali novčane pošiljke paša za Carigrad. Turci su gradili jaka utvrđenja, tvrđave i hanove, za odbranu od hajdučuje. Tragajući za ovom temom, našao sam da je u Grdeličkoj klisuri - Turci kažu derven - hajdučku četu obrazovao pop-raspop Martin Tinjević, koji je zadao mnogo jada Turčinu na carskom drumu, ali nisam uspeo da ga istorijski tačno lociram.\nNaslednik Marije Terezije na habzburškom prestolu, njen sin Josif Drugi, donekle je izmenio politiku svoje majke na Balkanskom poluostrvu. Pošto je shvatio da je ruski faktor na poluostrvu nezaobilazan, bečki car je odlučio da sklopi savez sa njim. Tako su se Josif Drugi i ruska carica Katarina Druga sastali u Mogiljevu 1782. i sklopili savez za borbu protiv Turaka, podelivši pri tom interesne sfere na Balkanu. Katarina je još ranije pokazala težnju da Balkansko poluostrvo oslobodi od Turaka i tako izađe na Egejsko i Sredozemno more.\nKatarina je već 1783. godine osvojila Krim, ali Austrija nije bila spremna za opšti rat protiv Turske. Umesto toga, nastojala je da iskoristi nezadovoljstvo slovenskog življa pod muslimanima. Pogotovo je plodno tle za agitaciju bilo među Srbima u Beogradskom pašaluku, koji su trpeli teška nasilja od strane janičara i razbojnika koji su se nazivali kesedžijama. Ovi su zagospodarili Beogradom i njihov vođa Deli-Ahmet postao je važniji i od svmog paše.\nUmesto da stupi u rat protiv Turske i pomogne Katarini, Austrija je i dalje nastojala da napakosti Turskoj pomoću srpskog faktora. Tako je Josif Drugi u jesen 1787. godine uputio proklamaciju Srbima da dignu ustanak. Kako je ovaj pokušaj propao, Austrijanci su obrazovali od emigranata iz Srbije posebne dobrovoljačke čete, frajkore, koje su oficiri obučavali u Sremu. Glavni zapovednik srpskog frajkora bio je aktivni austrijski major Mihailo Mihaljević, inače srpskog roda. U frajkoru su bili ne samo hajduci i avanturisti, nego i ugledni srpski domaćini, kakav je bio valjevski knez Aleksa Nenadović, mada su i oni bili hajduci.\nMeđu srpskim dobrovoljcima ponajviše se istakao Koča Anđelković, rodom iz Panjevca kod Jagodine, bivši trgovac, koji je u leto 1787. godine prebegao u Austriju. Drugi ugledni srpski vođa u frajkoru bio je Radič Petrović, koji je stvorio posebnu srpsku četu, u koju su ušli Koča i mladi Đorđe Petrović. Kad je Austrija, ipak, objavila rat Turskoj, Koča je preuzeo srpski frajkor i upao u Srbiju. Sa jednom austrijskom četom je napao najpre Smederevo, a potom Požarevac. Iz oba grada su isterane turske posade. Ponesen ovim uspehom, Koča je samostalno osvojio Hasan-pašinu Palanku, Batočinu i Bagrdan. U Bagrdanu je zatvorio klanac, pa je onemogućio tursko snabdevanje Beograda. Njegova četa je stalno jačala novim dobrovoljcima i dostigla je broj od 500 boraca.\nU zapadnoj Srbiji sličan podvig izveo je knez Aleksa Nenadović. Austrijanci su uz pomoć njegovih boraca osvojili Šabac. Činilo se da će ovaj pothvat da uspe i da su Turcima izbrojani dani bar u Srbiji. Austrijanci su Koči Anđelkoviću stavili u zadatak da preseče put Niš - Beograd i onemogući snabdevanje sedišta Beogradskog pašaluka. Koča je privukao čak do 3000 dobrovoljaca i dobio čin kapetana, otad će se nazivati Koča Kapetan. No kako su Austrijanci oklevali sa planom napada na Niš i čekali da vide šta će Rusi da urade, Koča je imao ozbiljnih problema u Bagrdanskom klancu. Njegova vojska nije bila snabdevena hranom i to je dovelo do njenog osipanja. Osim toga, njegovi dobrovoljci su ga optužili da je samovoljan i da nepravedno deli plen, što je dovelo do nediscipline u njegovom frajkoru.\nUmesto austrijsko-ruske ofanzive došla je turska. Deli Ahmet je izašao iz Beograda, razbio Kočinu vojsku i naterao je da se povuče u Požarevac. S druge strane udarili su Turci iz Vidina, osvojili Požarevac i došli do Beograda. Uplašeno srpsko stanovništvo još jednom je bežalo od turskog terora preko Save i Dunava. Ćorović kaže da je iz Srbije izbeglo "na 50.000 duša sa preko 300.000 komada stoke".\nKad su Turci potisnuli srpske dobrovoljačke čete iz Moravske doline i obezbedili Beograd, preneli su ratište na austrijsku stranu, ponovo u Banat. U leto 1788. godine počela je njihova ofanziva u Banatu u kojoj je stradao Koča Kapetan. Njega su Turci na prevaru zarobili, pošto je bio izdan od nekih svojih saboraca. Za kaznu, Turci su Koču Kapetana i neke njegove drugove nabili na kočeve u obližnjoj varošici Tekiji. (Nabijanje na kolac je jedan od najjezovitijih činova u ljudskoj istoriji, to je opisao Ivo Andrić u romanu "Na Drini ćuprija".)\nU novonastaloj situaciji, Austrija je odlučila da obnovi ofanzivu na Tursku. Car Josif Drugi je za vrhovnog zapovednika postavio feldmaršala Laudona, koji se proslavio u sedmogodišnjem ratu između Austrije i Pruske. Laudon je ušao u rat odlučno i potisnuo Turke iz Banata. Njegova vojska je krajem avgusta 1788. godine prešla granicu na Dunavu i već 27. septembra zauzela Beograd. Zatim je feldmaršal Laudon krenuo na jug Moravskom dolinom, sa srpskim frajkorom, kojim je komandovao pukovnik Mihaljević, kao najborbenijim delom svoje vojske.\nKad je Mihaljević na Badnji dan 1789. godine zauzeo Kruševac, naredio je da se očisti crkva Kneza Lazara, u kojoj su Turci dotle držali konje, i da se u njoj održi blagodarenje. Mihaljević je rekao u Kruševcu kako Srbi treba da se drže Austrijanaca i da prime Josifa Drugog za svog vladara, što su Srbi plačući obećali.\nFeldmaršal Laudon je, sa pukovnikom Mihaljevićem, prodro sve do manastira Studenice, ali tu nije mogao da se zadrži. Jedan novi svetski događaj, sa dugoročnim posledicama, bitno je uticao na tok svetske istorije. Naime, jula 1789. godine u Francuskoj se dogodila građanska (buržoaska) revolucija, koja je ozbiljno uzdrmala apsolutističke režime u Austriji i Rusiji. Carevi su gledali da spasu svoje prestole, požurili su da se nagode sa Turskom, i tako je produžen turski feudalni sistem. Već 1789. godine Josif Drugi je obnovio sa Turskom pregovore za mir, koje je dovršio njegov naslednik Leopold Drugi (Josif je u toku pregovora umro) 4. avgusta 1791. godine Svištovskim mirom. A kakav je to bio mir za Srbe najbolje je opisao arhimandrit manastira Bogovađe, Hadži Ruvim: "Vojska duša hristijanskih proplaka". Ovim mirom ponovo je uspostavljena granica između Turske i Austrije na Dunavu i Savi, a Turci su se vratili u Beograd.\nOvde samo još da vam kažem za narodnu bunu u dubini Turskog carstva, u srezu Jablaničkom, o kojoj zvanična srpska istoriografija ćuti, verovatno što malo zna. Pišući "Vojvodu od Leskovca", našao sam ove podatke o toj buni. Buna se desila verovatno u vreme Mihaljevićevog nadiranja na jug. U Leskovačkom pašaluku je u to vreme pašovao Bećir-paša, koga je srpski narod upamtio samo po zlu. Leskovac je za tursku upravu bio važan gotovo kao Niš, jer se nalazio blizu Grdeličkog dervena kroz koji se kretala turska sila prema Nišu i Beogradu. Glavni Bećirov zadatak je bio da omogući slobodan prolaz kroz klisuru, koju su povremeno napadali hajduci.\nTaj posao je obavljao leskovački muselim Ćerim-aga, okrutni razvratnik kakvi će posle postati dahije. Zapamćeno je da je ovaj Turčin, koga će narod prozvati Leskovački Vol, kao pandan Rudničkom Biku, često zalazio u srpska sela i globio narod. Kad ovaj zulumćar bane u selo, celo selo mora da ga služi. Odmah je morao da se zakolje vo i peče na ražnju. Obesna muselimova pratnja je tražila da se dovedu najlepše srpske devojke i igraju pred Turcima. Turci su neke lepotice odvodili u harem u Leskovcu, gde su ih turčili i pretvarali u bule.\nJablanica sa varošicom Medveđom je bila skrajnuta i u njoj su živeli gordi gorštaci. Knez im je bio neki Peša Prčić, o kome nisam ništa našao. Kad se Ćerim-aga usudio da sa svojom svitom prodre u Jablanicu, Srbi su se digli u bunu. Peša Prčić je pokušao da bunu proširi na susedne krajeve, ali ga knezovi nisu podržali. Turci su iz Leskovca i Vranja doveli jaku vojsku i slomili Jablaničku bunu, uprkos četvorodnevnom žestokom otporu ustanika. Ćerim je zarobio vođu bune Pešu Prčića a Jablanicu popalio. Selo u kojem se odigrala glavna srpska pogibija narod je prozvao Palikuće. Muselim je zarobljenika odveo paši u Leskovac, a ovaj je naredio da ga živog nabiju na kolac, kao Koču Kapetana u Tekiji.\nTako je Južna Srbija dala svoje buntovnike i stradalnike, kakvi su bili harambaša Gardoš, pop Martin Tinjević i jablanički knez Peša Prčić. O njima srpska istoriografija uglavnom ćuti.


Otvori virtuelnu prodavnicu | ADETIM\nKomponenta onlajn promocije postala je ključna u razvijanju bilo kog modernog privatnog posla. U tom smislu, vaše prisustvo onlajn je od ključnog značaja za uspeh na tržištu. Sada imate priliku da promovišete onlajn proizvode i usluge, koristeći sopstvenu virtuelnu prodavnicu.\nU samo nekoliko koraka moćićete da lako i brzo organizujete jedinstvenu virtuelnu prodavnicu, što će svakako doprineti povećanju broja prilika za prodaju proizvoda i usluga koje nudite, nezavisno od domena aktivnosti.\n5 razloga za otvaranje virtuelne prodavnice\nStvarate dodatne prihode bez ikakvih troškova – otvaranje virtuelne prodavnice na portalu je BESPLATNO;\nImate stalnu onlajn promociju 24/7 (24 dana dnevno, 7 dana sedmično);\nImate pristup izveštajima i statistikama u realno vreme kako biste definisali ili izmenili strategiju prodaje;\nStalno online pratite proces prodaje, kako biste dobili tačne podatke o ponašanju, mišljenju i navikama potrošača;\nMožete promovisati neobraničen broj proizvoda i usluga.\nNemojte više odlagati. Promovišite onlajn proizvode i usluge koje nudite!\nZa stvaranje virtuelne prodavnice izaberite opciju eMALL.


POSLATO UPOZORENJE: RASTE BROJ OBOLJELIH OD SIFILISA | Hayat.ba\nPOSLATO UPOZORENJE: RASTE BROJ OBOLJELIH OD SIFILISA\n12 jul | 17:03\nEvropski stručnjaci upozorili su da je broj slučajeva sifilisa u svijetu značajno porastao tokom proteklih deset godina i ta je bolest postala češća u nekim zemljama od novih slučajeva zaraze HIV-om.\nOd 2010. zabilježen je porast od 70 posto spolno prenosivih bolesti, pokazuje izvješće Evropskog centra za kontrolu i prevenciju bolesti (ECDC) a porast je potaknut spolnim odnosima bez zaštite i rizičnijim seksualnim ponašanjem homoseksualnih muškaraca.\n- Porast zaraze sifilisom koji uočavamo širom Evrope rezultat je nekoliko faktora među kojima su spolni odnosi bez zaštite poput kondoma i održavanje odnosa s više partnera u kombinaciji s manjim strahom od zaraze HIV-om, kaže Andrew Amato-Gauci, stručnjak ECDC-a za spolno prenosive bolesti.\nEvropsko izvješće usljiedilo je nakon što je Svjetska zdravstvena organizacija prošlog mjeseca objavila da se oko milion ljudi dnevno zarazi nekom spolno prenosivom bolesti.\nSifilis je bio među vodećim uzrocima smrti beba širom svijeta u 2016. Prvi puta od početka 2000-ih u Evropi je zabilježeno više novih sluačjeva sifilisa nego novih slučajeva zaraze virusom HIV-a koji uzrokuje AIDS.\nProblem varira od zemlje do zemlje pa se stopa više nego udvostručila u pet zemalja - Britaniji, Njemačkoj, Irskoj, Islandu i na Malti ali se prepolovila u Estoniji i Rumuniji, javlja Hina.\n- Kako bismo preokrenuli trend moramo poticati ljude na stalno korištenje kondoma kako s novim tako i s usputnim partnerima - kaže Amato-Gauci.


Saznajte zašto je alfa-lipoinska kiselina deo protokola u terapiji covid 19 - eKlinika\n9:01 - 27. 11. 2020.\nAlfa-lipoinska kiselina može da omogne u lečenju težih oblika covid 19 Foto: Shutterstock\nIako je alfa-lipoinska kiselina u medicinskim krugovima odavno poznata po svojim imunomodulatornim efektima, veliku pažnju javnosti širom sveta je privukla tek nedavno, kada je postala sastavni deo protokola za lečenje inficiranih koronavirusom i obolelih od covid 19.\nŠta je alfa-lipoinska kiselina\nAlfa-lipoinska kiselina je antioksidant koji se prirodno nalazi u ljudskom telu. Aktivan oblik je samo R-alfa-lipoinska kiselina.\nAlfa-lipoinska kiselina svoja imunomodulatorna dejstva ispoljava pospešujući urođeni imunski odgovor, tako što poboljšava funkciju NK ćelija, makrofaga i monocota, ali pospešuje i stečeni (specifični) imunski odgovor, i to tako što poboljšava funkciju T i B limfocita i reguliše lučenje citokina.\nAlfa-lipoinska kiselina se koristi kao antioksidant, odnosno suplement koji može da spreči oksidaciju i nastajanje slobodnih radikala koji mogu da oštete ćelije. Slobodni radikali su povezani sa više bolesti, kao što su srčana oboljenja, dijabetes, neurološka oboljenja, karcinomi.\nSaznajte još Zašto nam lekari propisuju baš ovu kombinaciju suplemenata u borbi protiv COVID-19\nAlfa-lipoinska kiselina nije nov preparat. Koristi se preko 50 godina kao pomoćno sredstvo u lečenju dijabetesne neuropatije i retinopatije.\nOsim pomenutih bolesti koje su povezane sa oksidativnim stresom, alfa-lipoinska kiselina se duži niz godina daje kao suplement i u terapiji infekcija. Kod pacijenata koji su zaraženi HIV-om, alfa-lipoinska kiselina može da pomogne u poboljšavanju proliferacije (umnožavanja) limfocita. Naučno je potvrđeno da alfa-lipoinska kiselina može da popravi mitohondrijalnu funkciju CD4+ T limfocita, koji su primarna meta HIV-a.\nAlfa-lipoinska kiselina se primenjuje i kod onkoloških pacijenata, jer postoje rezultati istraživanja koji pokazuju da alfa-lipoinska kiselina ima potencijal da poboljša funkcionisanje imunskog sistema čak i kod pacijenata sa uznapredovalim karcinomom i da može da dovede do bržeg nastajanja limfocita (konkretno, indukcijom progresije limfocita iz G0/G1 u S fazu).\nKod bolesnika koji pate od autoimunih bolesti, kao što su multipla skleroza (MS) i sistemski eritemski lupus (SLE), alfa-lipoinska kiselina se primenjuje kao suplement zbog svojih blagotvornih imunomodulatorskih efekata.\nZašto je deo protokola u lečenju covid 19?\nU poslednjih nekoliko meseci, kada je svet suočen sa pandemijom, u javnosti je počelo mnogo da se priča o alfa-lipoinskoj kiselini i njenom antioksidativnom i imunomodulatornom dejstvu na organizam, naročito od kada je uvedena u protokol lečenja inficiranih koronavirusom i obolelih od covid 19.\nTrenutna teorija je da covid 19 u težem obliku nastaje kao rezultat citokinske oluje, odnosno preteranog odgovora imunskog sistema na korona virus. Citokini su mali regulatorni proteini koji su odgovorni za međućelijsku komunikaciju, a mogu da intenziviraju inflamatorni odgovor organizma.\nKombinacija tri suplementa koja potencijalno može da redukuje inflamatorne citokine, pa može da deluje preventivno protiv nastanka težeg oblika covid 19 je:\nS obzirom da je od ranije poznato da alfa-lipoinska kiselina doprinosi bržoj odbrani organizma od virusnih infekcija, pretpostavlja se da isti efekat ima i kod infekcije korona virusom. Zbog toga što smanjuje nastajanje laktata, alfa-lipoinska kiselina sprečava oštećivanje ćelija i pojačava odbrambene snage organizma, pa može da ima presudnu ulogu u terapiji pacijenata obolelih od covid 19.\nDa li posle infekcije korona virusom treba nastaviti sa uzimanjem alfa-lipoinske kiseline?\nTokom trajanja infekcije korona virusom, ali i tokom dužeg perioda nakon infekcije, prema trenutnim shvatanjima, poželjno je uzimati preparate alfa-lipoinske kiseline.\nZanimljivo je da neki alfa-lipoinsku kiselinu nazivaju i univerzalni antioksidant, jer se rastvara i u vodi i u mastima, što joj omogućava da dopre u sva tkiva organizma.\nAlfa-lipoinska kiselina se prirodno nalazi u telu, a namirnice koje su dobri izvori alfa-lipoinske kiseline su džigerica, crvena mesa, kvasac, spanać, brokoli, paradajz, krompir. Suplementi sadrže i do 1000 puta više alfa-lipoinske kiseline nego prirodni izvori.\nSuplementi koji sadrže alfa-lipoinsku kiselinu treba da se piju ujutro, na prazan stomak, jer određene vrste hrane i drugih suplemenata mogu da smanje aktivnost alfa-lipoinske kiseline, i to uglavnom mleko i mlečni proizvodi, hrana i suplementi koji sadrža kalcijum, magnezijum, cink i gvožđe.\nUobičajena doza je 200-400 mg, jednom do dva puta dnevno.\nDa li može da se uzima preventivno?\nAlfa-lipoinska kiselina može da se uzima kao suplement, jer ima mnogo benefita u smislu prevencije oksidativnog stresa i pozitivnih imunomodulatorskih efekata. Zbog toga se preporučuje uzimanje tokom dužeg vremenskog perioda u cilju prevencije bolesti ili ublažavanja simptoma već nastale bolesti.\nAlfa-lipoinska kiselina u dozama koje su manje od 2.400 mg na dan praktično nema nikakvih neželjenih efekata. Uzimanje alfa-lipoinske kiseline u velikim dozama može da dovede do oštećenja jetre.\nZa trudnice i decu još nije utvrđena doza do koje može da se uzima alfa-lipoinska kiselina, pa proizvodi nisu namenjeni deci, trudnicama i dojiljama.\nAlfa-lipoinska kiselina se inače koristi kao pomoćna terapija kod raznih stanja i bolesti. Pacijenti koji imaju insulinsku rezistenciju, dijabetes, dijabetesnu retinopatiju, dijabetesnu neuropatiju mogu da imaju poboljšanje nekih simptoma ukoliko uzimaju alfa-lipoinsku kiselinu.\nAlfa-lipoinska kiselina može da uspori gubitak memorije kod Alchajmerove bolesti, da uspori progresiju sindroma karpalnog tunela, i da ublaži neke znake hroničnih bolesti tako što smanjuje nivo C-reaktivnog proteina (CRP), koji je znak inflamacije.\nSmanjivanjem oksidativnog stresa, alfa-lipoinska kiselina smanjuje rizik od infarkta miokarda i šloga.\nAlfa-lipoinska kiselina se pokazala i kao dobar preparat za usporavanje znakova starenja kože i ublažavanje već nastalih bora.