Mesecima nakon neopozive ostavke, Zoran Babić i dalje na čelu Koridora - Novinar.rs\nMesecima nakon neopozive ostavke, Zoran Babić i dalje na čelu Koridora\nZoran Babić je još v.d direktora preduzeća Koridori Srbija, iako je pre gotovo 300 dana saopštio da podnosi neopozivu ostavku na to mesto, piše N1.\nNeopoziva ostavka u Srbiji ne mora da bude ni neopoziva, a ni ostavka, bar u slučaju Zorana Babića, navodi N1. Čoveka koji je iz moralnih razloga podneo ostavku u februaru, u ponedeljak 19. novembra kamera N1 snimila je kako uz predsednika Srbije prisustvuje potpisivanju ugovora o izgradnji autoputa Ruma-Šabac.\nOsim toga, u Agenciji za privredne registre navodi se da je za Koridore Srbije i dalje ovlašćeno lice Zoran Babić.\n“Jeste, Zoran Babić je još direktor i svima nam se smeje u lice“, kaže urednik NIN-a Milan Ćulibrk.\nDa podnosi neopozivu ostavku Zoran Babić je saopštio 1. februara, nakon saobraćajne nesreće na naplatnoj rampi Doljevac, u kojoj je stradala Stanika Gligorijević. Babić se nalazio u kolima koja su je usmrtila.\n“Izgubljen je jedan ljudski život. Za mene, kao čoveka, sasvim dovoljno da više ne obavljam funkciju na kojoj sam zatečen u momentu teške nesreće. Iako sam bio samo saputnik, za mene kao čoveka, to je dovoljan razlog da više ne obavljam funkciju vršioca dužnosti direktora Koridora Srbije“, saopštio je tada Babić.\nI dok je javno govorio jedno, u praksi je radio drugo. Na svim dokumentima od februara do danas stoji Babićev potpis.\n“Svi smo videli tekst ostavke koju je nadzorni odbor Koridora primio još 4. februara, da bi ostavka bila važeća treba da je usvoji Vlada Srbije, evo mi smo u NIN-u izbrojali 300 dana kako Vlada ne stiže da to konstatuje i aminuje“, dodaje Ćulibrk.\nĆulibrk podseća i da još nije obelodanjen ceo snimak nesreće, što ukazuje da su predsednikove kritike i navodno preuzimanje odgovornosti samo forma bez suštine.\n“Ovo je samo privid. Mislim da nas neko vuče za nos, da nas pravi pravi magracima. Vi sada da pitate bilo kog građanina Srbije šta je Zoran Babić, on bi rekao bivši direktor Koridora. Ne ljudi, on je akutelelni, on potpisuje sve odluke nadležnih organa, verovatno ni plate ne mogu da se isplate bez njegovog potpisa. Tako da je to sve besmisleno“, kaže Ćulibrk.\nNi u Vladi Srbije ni u Koridorima niko nije bio spreman da odgovori na pitanjam N1 u vezi sa ovom situacijom.\nNa funkciju v.d. direktora Koridora Babić je imenovan u maju 2017. godine. Izborom Babića za vršioca dužnosti Vlada je zaobišla Zakon o javnim preduzećima, koji predviđa da se direktori javnih preduzeća biraju na javnom konkursu.\n22/06/2022REGIONPredsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski izjavio je da Kosovo svakako treba da uđe u “Otvoreni Balkan”, ali da misli da je trenutno najdalje od te incijative od svih zemalja Zapadnog Balkana. On je u intervjuu kablovskoj Televiziji 24, na pitanje da li misli da Kosovo treba da uđe u „Otvoreni Balkan“, odgovorio: „Apsolutno, ali iz mojih poslednjih razgovora sa predsednicom Kosova (Vjosom Osmani) i ranije sa njihovim premijerom (Albinom Kurtijem) mislim da su oni u ovom trenutku od celog Zapadnog Balkana najdalje od ‘Otvorenog Balkana’“. Pendarovski je rekao da je ranije imao neke rezerve za „Otvoreni Balkan“, koje je javno iznosio, ali da do sada ne vidi da ta incijativa dobija neke političke komponente ; i da se jača njegovo uverenje da će se ići samo ko čistoj trgovinskoj i ekonomskoj incijativi. „To što ojačava moje uverenje da će se ići ka čistoj trgovinskoj i ekonomskoj inicijativi je to što se poslednji put, samo kao posmatrači, priključili crnogorski premijer Dritan Abazović i bosanski premijer Zoran Tegeltija. To je dobro“, izjavio je predsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski. “Kovačevski ne bi trebalo da ide u Brisel zbog bugarskih zahteva” Predsednik Severne Makedonije kaže da premijer Dimitar Kovačevski ne bi trebalo da ide u Brisel na Samit EU, jer Bugarska stalno postavlja nove zahteve za ukidanje veta. On je u, intervjuu na kablovskoj Televiziji 24 rekao, da Kovačevski ne treba da ide na Samit EU – Zapadni Balkan, koji se održava pre sastanka Evropskog saveta ;na kojem treba da odluči o početku pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom, koje je krajem 2020. blokirala Sofija. Prema rečima Pendarovskog, premijer Severne Makedonije tu nema šta da traži i ne treba da ide samo za slikanje, posebno zato što je na jučerašnjem sastanku ambasadora zemalja članica EU (Koreper) bugarska strana iznela nove zahteve za ukidanje veta Makedoniji. “Savetujem mu da ne ide. Moj savet je da, ako stvari idu ovako i ako su Bugari samo juče podneli pet novih zahteva Koreperu, van seta njihovih nebuloznih zahteva odranije, šta ćeš raditi ti u Briselu? Samo da se slikaš?”, rekao je predsednik Severne Makdonije. On je dodao da mu se sviđa mi se koordinacija unutar “Otvorenog Balkana” oko odlaska u Brisel, jer je to o regionalna organizacija sa ekonomskom komponentom, a ovo su političke konsultacije. “Moramo da donesemo našu nacionalnu, autonomnu odluku. Ako ovako ide danas, sutra, prekosutra, šta onda naš premijer traži u Briselu? Zamislite Samit EU – Zapadni Balkan kada ceo region, a mi pre svega, ne napreduje. Samo da se slikamo?”, rekao je Pendarovski. Autor:Beta Pročitajte još:Dankovi aforizmi: Ima ,,F“ dijagnozu! Naravno, sad kad je postao naš: FIRER!Primate ili šaljete novac? Od danas ste u jedinstvenom registru države!Privatno obezbeđenje vrši teror u Rakiti, investitor nastavlja sa radovima, država ne sprovodi zakone (VIDEO)Pokušao da prošvercuje lava iz AlbanijeKomunalna milicija će legitimisati bez uniforme, oduzimati vozila…KOME SMETA RUSKA VAKCINA PROTIV KORONE?! Ruski naučnik otkriva šta se u u jeku pandemije dešava na farmaceutskom tržištu! Like this:Like Loading... Related...\n09/06/2022REGIONBivši premijer Sjeverne Makedonije Nikola Gruevski prvostepeno je osuđen na šest godina zatvora zbog zloupotrebe službenog položaja u slučaju “Talir2”. Krivim je proglašen i nekadašnji sekretar Vlade Kiril Božinovski, koji je dobio uslovnu kaznu, saopštio je Osnovni krivični sud u Skoplju. Sudija Daniela Aleksovska je rekla da su Gruevski i Božinovski omogućili pravnom licu DG „Beton“ AD Skoplje da izgradi sjedište političke partije VMRO-DPMNE, u vrijeme kada je preduzeće zaključivalo ugovore o javnim nabavkama sa državnim organima i javnim ustanovama ili preduzećima, suprotno Zakonu o političkim partijama, Zakonu o finansiranju političkih partija i Zakonu o obligacionim odnosima, prenijeli su sjeverno-makedonski mediji. Ona je istakla da su dokazi sudu pokazali da su dvojica optuženih zloupotrijebili službeni položaj. Sudija je ukazala da su Gruevski i Božinovski samo prividno stvorili sliku da se sjedište političke partije VMRO-DPMNE gradi po zakonu, dok dokazi ukazuju da je to rađeno nezakonitim ugovorima i dodala da samo oprema u fitnes centru košta 65 hiljada eura. Sudija je poručila javnosti da sama procijeni da li se objekat od 7 miliona eura može pretvarati da je od javnog interesa ili je sa svim nestandardnim dimenzijama i luksuznom opremom mnogo više od toga. Ugovori zaključeni za izgradnju ovog objekta su u potpunosti poništeni, a sjedište i imovinska korist oduzeta. Za razliku od optuženog Nikole Gruevskog, kome se sudilo u odsustvu, sud je imao priliku da sasluša odbranu bivšeg generalnog sekretara Vlade Kirila Božinovskog, rekla je sudija Aleksovska Stojanovska i dodala da je Gruevski do sada osuđen na dvije godine zatvora, a Božinovski nije osuđivan. Pročitajte još:Predsednik Albanije kritikovao priče o ujedinjenju AlbanacaVUČIĆ SE OGLASIO IZ DAVOSA Teška rasprava o budućnosti Zapadnog BalkanaMita Arsić i Pokret ”Nećemo da ćutimo” jedini istinski borci za sve jagodince!!!U celoj Evropi se bore protiv toga ali u Srbiji – ništa! Pedeset miliona evra šteta godišnje!Dodik: Nema NATO aviona na ManjačiSrbija odlaskom mladih godišnje gubi MILIJARDU EVRA! Toliki su prihodi celog poljoprivrednog sektora u plodnoj godini Like this:Like Loading... Related...\n09/06/2022REGIONPodgorički portal Borba preneo je saopštenje Carigradske patrijaršije u kojem, između ostalog, patrijarh Vartolomej govori o krštenju unuka crnogorskog predsednika. – Danas delimo sa Vama radost koju imate povodom krštenja unuka koje će uslediti. NJegova eminencija je tu da odradi ceremoniju, a svakako imate i moj blagoslov i nadamo se da će Vaš unuk kroz taj svečani čin postati dobar hrišćanin, pre svega – rekao je Vartolomej. Patrijarh je podsetio da je pre nekoliko meseci imao čast da ugosti predsednika Skupštine Crne Gore, a da danas ima, kako je naveo, još veće zadovoljstvo da ugosti Đukanvića. – Pre nekoliko dana imali smo čast da ugostimo profesore i polaznike Bogoslovije sa Cetinja. Uživali smo u komunikaciji sa njima, imali su prilike da posete sveta mesta u gradu, imali smo ručak i razgovarali o tome kako ti mladi ljudi treba da postanu dobri ljudi za svoju crkvu i državu – naveo je Vartolomej. Podsetio je da je najmanje u dva navrata imao priliku da poseti Crnu Goru i susretne sa sa blaženopočivšim mitropolitom crnogorsko-primorskim Amfilohijem, kojeg je nazvao veoma dobrim i obrazovanim teologom. Đukanović, inače, boravi u Istanbulu na 25. Evroazijskom ekonomskom forumu, gde učestvuje na poziv predsednika Marmara fondacije i velikog prijatelja Crne Gore, počasnog konzula Akana Suvera. Pročitajte još:Snima se serija o aferi Klintona i Monike LevinskiTaksisti ipak i danas protestujuU parlament ulaze pet liste: SNS, SPS, SRS, Unija MOST i SPASPravoslavci gube veru u Putina?Istraživanje: Građani Severne Makedonije smatraju Srbiju najvećim prijateljemDanas predaja 60.000 potpisa Ani Brnabić za ukidanje rijaliti programa Like this:Like Loading... Related...\n09/06/2022REGIONU Crnoj Gori trenutno vladaju oprečni stavovi predsednika države, parlamentarne većine i Vlade oko inicijative “Otvoreni Balkan”. Premijer Dritan Abazović, izabran krajem aprila ove godine, podržava priključenje Crne Gore, uprkos tome što se većina u parlamentu tome protivi, kao i značajan broj ministara njegove Vlade. Na sastanku je u ulozi posmatrača. Abazović je na Samitu demokratije Jugoistočne Evrope, koji je krajem maja održan u crnogorskom gradu Budvi, ušao u polemiku sa predsednicom Kosova Vjosom Osmani oko inicijative “Otvoreni Balkan”. On je tada rekao da se deo crnogorskog društva protivi “Otvorenom Balkanu” samo zbog uloge Srbije u toj inicijativi. “Nemaju problem sa inicijativom, već lični problem”, rekao je Abazović i dodao da po njegovom mišljenju “lični problemi u politici često ne daju mogućnost za neku vrstu vizije”. Na Abazovićev komentar je reagovala predsednica Kosova Vjosa Osmani, insistirajući na stavu da Kosovo treba da bude zastupljeno kao jednako, odnosno kao nezavisna država unutar bilo kog procesa, pa i inicijative “Otvoreni Balkan”. Pročitajte još:Za šest dana čekaju nas četiri “korona bombe”Srbi za pun rezervoar rade tri dana, Slovenci 10 satiSrbija će zabraniti maloletničke brakoveGodfri uručio Vučiću Trampovu čestitku povodom Dana državnostiNakon višemesečne pauze, održan protest u Novom SaduAna Obradović: Kad sam seljančura i plebs a mogla sam biti ministarka, u najmanju ruku vojske Srbije Like this:Like Loading... Related...\n09/06/2022REGIONŠta je regionu ‘Otvoreni Balkan’? 8. juni/lipanj, 2022. https://www.slobodnaevropa.org/a/otvoreni-balkan-buducnost-regije/31889350.html https://www.slobodnaevropa.org/a/otvoreni-balkan-buducnost-regije/31889350.html širina px Visina px Podijelite na Facebooku Podijelite na Twitteru The URL has been copied to your clipboard No media source currently available 3:293:291:36 Direktan link Na samitu u Ohridu dogovorena je zajednička borba protiv ekonomske krize. Sjedinjene Američke Države nastavljaju s podrškom “Otvorenom Balkanu” koji treba da ostane ekonomski, a ne politički projekat i da se fokusira na ljude iz regiona. Uprkos stalnim pozivima, Kosovo, Crna Gora i Bosna i Hercegovina odbijaju da se priključe inicijativi Srbije, Albanije i Sjeverne Makedonije. Pročitajte još:Ilić: Dok se Vučić kao neka smlata šeta pored Merkelove, ona Tačiju obećava svaku pomoćKad sme ova parapolicija da preti narodnom poslaniku Mariniki Tepić, kako očekivati da se oseća običan građanin ili mladi policajac koji je tek stupio na dužnost”Dnevnik Diane Budisavljević” pobednik Pulskog festivala (VIDEO)Orban u iznenadnoj poseti Beogradu50 godina od premijere “Bitke na Neretvi”: Pikaso odbio honorar, pravi most dignut u vazduh… (VIDEO)Đilas: Vučić ugrozio državne interese mešajući se u izbore u SAD Like this:Like Loading... Related...\n09/06/2022REGIONSAD podržavaju svaku inicijativu za ekonomsko osnaživanje zemalja na Balkanu prije 12 minuta Lideri Zapadnog Balkana na početku samita “Otvoreni Balkan”. Američki Stejt department podržava svaku regionalnu inicijativu zasnovanu na evropskim principima, koja ima za cilj ekonomsko osnaživanje zemalja Zapadnog Balkana. Ovakva izjava stiže dan nakon što su na Samitu u Ohridu, u Severnoj Makedoniji, predstavnici tri države inicijatorke “Otvorenog Balkana” (Srbija, Albanijja i Severna Makedonija) potpisali sporazume o međusobnom priznavanju diploma i naučnih zvanja i o saradnji u oblasti turizma i kulture, kao i memorandum koji se odnosi na saradnju poreskih uprava u suzbijanju utaje poreza. Portparol Stejt Departmena nije želeo za Radio Slobodna Evropa da komentariše činjenicu što Kosovo odbija da bude deo “Otvorenog Balkana” i što ne želi da prisustvuje tim sastancima ali je napomenuo da je “bliža i integrisanija saradnja širom Zapadnog Balkana privukla energetske investicije”. “SAD podržavaju ove i druge inicijative, koje produbljuju regionalnu ekonomsku saradnju i unapređuju evropski put”, navode uz Stejst Departmenta. PROČITAJTE I OVO: Potpisana četiri nova sporazuma na samitu ‘Otvorenog Balkana’ “Otvoreni Balkan” je inicijativa Srbije, Albanije i Severne Makedonije, koja je, u cilju unapređenja regionalne saradnje, pokrenuta oktobra 2019. godine. Na sastancima 7. i 8. juna su po prvi put prisustvovali predstavnici Crne Gore i BiH kao posmatrači, dok Kosovo uporno odbija da se priključi Otvornom Balkanu ili da prisustvuje sastancima. Stav Kosova je da je “Otvoreni Balkan” opasna inicijativa bez jasne vizije, te da zemlje u regionu treba da ostanu posvećene agendi Evropske unije i negovanju transatlantskih odnosa. Specijalni izaslanik Sjedinjenih Američkih Država za Zapadni Balkan Gabrijel Eskobar poručio 8. juna da Sjedinjene Države ne gledaju Zapadni Balkan iz perspektive problema devedesetih godina, nego kroz mogućnosti 21. veka. Eskobar je rekao i da Zapadni Balkan ima potencijal da bude centar obnovljive energije, centar za tečan prirodni gas i otvara mogućnost da se Evropa oslobodi zavisnosti od ruskog gasa. Eskobar je rekao i da “Otvoreni Balkan” treba da ostane ekonomski, a ne politički projekat i da se fokusira na ljude iz regiona, te da će tako imati podršku. Radio Slobodna Evropa Pročitajte još:Vučić u utorak u iznenadnoj poseti NjujorkuAmerika testirala zabranjenu krstareću raketuNebojša Stefanović biće saslušan 29. aprila u slučaju protiv Gorana PapićaViše od 400 osoba u Srbiji izlečeno od koronavirusaNE LEČITE SE KOD KUĆE, STANJE JE ALARMANTNO! Stevanović: Sve više je pacijenata sa teškom kliničkom slikom! (Video)Jeremić: Nadam se da srpski režim neće morati da se ruši revolucijom Like this:Like Loading... Related...\n09/06/2022REGION Dvodnevni samit regionalne inicijative “Otvoreni Balkan”, na kom će biti potpisano više sporazuma i memoranduma o saradnji, počeo je u utorak, 7. juna u Ohridu, u Sjevernoj Makedoniji. Premijer Sjeverne Makedonije Dimitar Kovačevski (centar) sa liderima zemalja Srbije, Crne Gore, Albanije i BiH u vili “Biljana” u Ohridu na neformalnoj večeri povodom početka samita “Otvoreni Balkan”, 7. jun 2022. Dvodnevni samit regionalne inicijative “Otvoreni Balkan”, na kom će biti potpisano više sporazuma i memoranduma o saradnji, počeo je u utorak, 7. juna u Ohridu, u Sjevernoj Makedoniji. Premijer Sjeverne Makedonije Dimitar Kovačevski je u vili “Biljana” u Ohridu poželio dobrodošlicu liderima zemlja regiona, koji u srijedu, 8. juna učestvuju u zvaničnom dijelu Samita. U Ohridu su predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, premijeri Albanije Edi Rama, Crne Gore Dritan Abazović i predsjednik Savjeta ministara Bosne i Hercegovine Zoran Tegeltija. Crna Gora i BiH nisu članice inicijative “Otvoreni Balkan”. “Dokazali smo da ‘Otvoreni Balkan’ prošlost ostavlja iza sebe. Umesto zidova, kao nekada, ‘Otvoreni Balkan’ gradi mostove. To otvara nove perspektive za naše države, naše narode, naše ekonomije i naša društva”, rekao je Kovačevski u pozdravnom govoru, navedeno je u saopštenju. Naglasio je da se on, predsjednik Vučić i premijer Rama slažu da evropeizacija i primjena evropskih vrijednosti u Sjevernoj Makedoniji, Srbiji i Albaniji nemaju razloga da čekaju. “Još jednom poručujemo da je poziv za pridruživanje inicijativi ‘Otvoreni Balkan’ otvoren za sve zemlje u regionu. Crna Gora i Bosna i Hercegovina su večeras sa nama i nadam se da će se ova inicijativa dalje širiti”, rekao je Kovačevski. Na Tvitteru je objavio da je samit počeo neformalnim druženjem na Ohridu. Premijer Crne Gore prvi put na samitu Po prvi put sastanku prisustvuje i predstavnik Crne Gore, premijer Dritan Abazović. Crna Gora nije članica inicijative, ali od kada je Abazović preuzeo mesto predsjednika Vlade takva mogućnost se ne isključuje. Abazović je razgovarao u Ohridu sa premijerom Albanije Edijem Ramom i američkim ambasadorom u Srbiji Kristoferom Hilom. “Svi naši najvažniji spoljnopolitički partneri su tu. Zapadnom Balkanu je mjesto u EU. Crna Gora kao lider u integracijama je spremna da bude pozitivan primjer u tom procesu”, napisao je Abazović na Tvitteru. Dodao je da je politika budućnosti politika pomirenja i ekonomske saradnje. Predsjedavajući Savjeta ministara BiH Zoran Tegeltija rekao je da je BiH na Samitu u funkciji posmatrača, ali da očekuje da Predsjedništvo BiH u relativno kratkom roku donese odluku o pristupanju BiH tom projektu. “Ja sam ovdje jer znam da gotovo sva poslovna zajednica u BiH želi da bude dio projekta ‘Otvoreni Balkan’, i većina političara, pa da kažem i entiteta je opredijeljena da pristupi ovom projektu. Tu sam i da prenesem poruku članovima ‘Otvorenog Balkana’ da se BiH priprema i želi da što prije postane član”, rekao je Tegeltija novinarima u Ohridu. Zaključio je da je samo mali broj političara koji se suprotstavljaju ovom projektu: “Ja ih pozivam i očekujem da Predsjedništvo u relativno kratkom roku donese odluku o pristupanju BiH ‘Otvorenom Balkanu’.” Vučić o Kosovu: Svi dobrodošli Prisutni predstavnici pomenutih zemalja su u utorak uveče razgovarali o situaciji u regionu. Predsjednik Srbije je, uz objavljene fotografije sa susreta na Instagramu napisao da je razgovor vođen “uz predivan pogled na Ohridsko jezero”, te da je razgovarano o svim pitanjima od značaja za građane ovih zemalja. “Narednih dana očekuje se nastavak razgovora i o mnogim drugim temama o budućnosti zapadnog Balkana, o evropskom putu Srbije, kao i o svim neophodnim reformama koje moramo da sprovedemo”, naveo je Vučić. Predsjednik Srbije je dodao da je riječ o velikoj inicijativi koja je u interesu građana i da nije zamjena za EU. “Prosto, to je posebna inicijativa koja donosi saradnju naroda i država ovde. Ako mi budemo u stanju da sarađujemo, mi ćemo da zarađujemo više i da živimo bolje”, rekao je Vučić za makedonske medije. Vučić je dodao da će na samitu “Otvoreni Balkan” u Ohridu predložiti plan za međudržavnu pomoć tokom zime u vezi sa hranom, snabdijevanjem električnom energijom i gasom. Predsjednik Srbije je rekao da su svi dobrodošli u inicijativu „Otvoreni Balkan“, pa i Priština. “Mislim da smo dovoljno zreli da razgovaramo sami. Što više razgovaramo sami, to će odnosi biti bolji. Kada sam prvi put sreo premijera Albanije Edija Ramu, bilo je dosta tenzija među nama. Naši lideri se nisu sastajali sedamdeset godina. Upravo zato što smo shvatili da treba da razgovaramo, mogli smo da razgovaramo bez posrednika i danas su naši odnosi dobri“, rekao je Vučić. Na pitanje novinara da li je „otvoreni Balkan” moguć bez Kosova, Vučić je rekao da su svi dobrodošli, prenosi Radio Slobodna Evropa na makedonskom jeziku. Kosovo je odbilo učešće na samitu. Premijer Kosova Aljbin Kurti obavijestio je premijera Sjeverne Makedonije Dimitra Kovačevskog da odbija da učestvuje na ovom sastanku jer, kako je rekao, Kosovo ostaje angažovano u Berlinskom procesu (evropska inicijativa za ubrzavanje integracija država Zapadnog Balkana). PROČITAJTE I OVO: Za i protiv Kosova u ‘Otvorenom Balkanu’ U srijedu, 8. juna očekuje se da će biti potpisana četiri sporazuma o saradnji – o borbi protiv utaje poreza, priznavanju diploma visokog obrazovanja, kulturnoj saradnji i saradnji u oblasti turizma, u koje je Radio Slobodna Evropa (RSE) imao uvid. Ko podržava “Otvoreni Balkan”? Putem video-linka obratiće se evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji i specijalni izaslanik Sjedinjenih Američkih Država za Zapadni Balkan Gabrijel Eskobar. “Otvoreni Balkan” ima podršku Evropske unije, ali i administracije SAD. Sa tih adresa su više puta poručivali da bi u toj inicijativi, kako bi bila što uspješnija, trebalo da budu sve zemlje Zapadnog Balkana. Ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov podržao je Otvoreni Balkan. On je 7. juna rekao da NATO i Evropska unija “hoće da pretvore Balkan u svoj projekat pod nazivom Zatvoreni Balkan”, nakon što je zvanično otkazana njegova posjeta Srbiji zbog zabrane preleta njegovo aviona preko Sjeverne Makedonije, Crne Gore i Bugarske. PROČITAJTE I OVO: ‘Desilo se nezamislivo’: Lavrov o otkazivanju posete Srbiji Lavrov je rekao i da “Brisel nije želio da on izrazi podršku inicijativi Beograda Otvoreni Balkan, te da razgovaraju o interesima za ozdravljenje odnosa među zemljama regiona”. Šta je predviđeno dogovorima čije se potpisivanje očekuje? Osnivači “Otvorenog Balkana”, premijer Albanije Edi Rama, predsjednik Srbije Aleksandar Vučić i bivši premijer Sjeverne Makedonije Zoran Zaev, osmislili su ovaj koncept 2019. godine sa ciljem, kako je navedeno, stvaranje područja slobodnog kretanja ljudi, robe i usluga na Zapadnom Balkanu. Do sada je potpisano više sporazuma u kojima je pojednostavljeno kretanje između država, ali i lakša trgovina, uvoz i izvoz robe. U sporazumu, čije se potpisivanje u srijedu očekuje u cilju borbe protiv utaje poreza, navodi se da tri zemlje smatraju “povećan značaj” saradnje u ovoj oblasti. PROČITAJTE I OVO: ‘Otvoreni Balkan’ protiv utaje poreza, za priznavanje diploma Sporazum o međusobnom priznavanju diploma ubrzaće procedure za priznavanje diploma visokog obrazovanja između Srbije, Albanije i Sjeverne Makedonije. U cilju promovisanja kulturne raznolikosti, interkulturalnog dijaloga i međusobnog razumijevanja, od tri zemlje se takođe očekuje da potpišu memorandum o razumijevanju o kulturnoj saradnji na Zapadnom Balkanu. U očekivanom Memorandumu o razumijevanju u oblasti turizma predviđeno je formiranje turističke mape, pod nazivom “Otvoreni Balkan”. Države potpisnice su u obavezi da podstiču kontakte između turističkih organizacija i radnika, a predviđeno je i stvaranje posebnih radnih grupa za ovu oblast. Radio Slobodna Evropa Pročitajte još:Lončar: Vučić je bio životno ugrožen, lekari mu spasili životProslava 800 godina autokefalnosti SPC: Više od 3.000 vernika na službiU 71 lokalnoj samoupravi u Srbiji ima više penzionera nego zaposlenih. U Vojvodini na 100 radnika 77 penzioneraAva Karabatić pričala sa Teslom: Fanovi plaćali da čuju njihov razgovorDržava je pobedila bez dokaza – Đoković dobio nalog za deportaciju!Haradinaj sutra putuje u Hag Like this:Like Loading... Related...\n04/06/2022REGIONPotpredsednik crnogorske Vlade i ministar poljoprivrede Vladimir Joković izjavio je da je Temeljni ugovor sa Srpskom pravoslavnom crkvom u najvećem delu usaglašen. Govoreći o popisu stanovništva, kazao je da je moguće da se on održi u maju naredne godine. – Vlada je utvrdila, uz stoprocentnu saglasnost svih, prvi optimalni period da tada bude obavljen popis. Kada bi se desilo da nema nekih izbora, moglo bi da se desi da popis bude na jesen, ali bi mogao da bude u maju. Bliži smo maju iz objektivnih razloga, ne zbog toga da želimo da ga izbegnemo – naveo je Joković. Predsednik SNP-a je istakao da mnogi misle da je popis tu kako bi se moglo da se prebroji koliko ima Crnogoraca, Srba, Albanaca, vernika ove ili one crkve. – Ipak, to nije tačno – zaključio je Joković. Pročitajte još:TOTALNI RAZLAZ SA ZAPADOM Rusija se povlači iz brojnih međunarodnih organizacija1 od 5 miliona: Vodi se borba za čast Univerziteta i svih građana SrbijeSlučaj “Reket”: Kojim će putem Severna MakedonijaPotpisan Memorandum o budućnosti Vojvodine: Vojvodina želi da živi evropski životMiljan Čičić i Milan Pernat započeli štrajk glađuDVE GODINE OD OSNIVANJA UNIJE MOST Like this:Like Loading... Related...\nPosted in POLITIKATagged #KORIDORI SRBIJE #SNS #ZORAN BABIĆ


MEI - Aktuelnosti - J. Joksimović: Pristup internetu - pravo nove generacije\nJ. Joksimović: Pristup internetu - pravo nove generacije\n27. januar 2021. | Beograd\nMinistar za evropske integracije Jadranka Joksimović kaže da je projekat uvođenja širokopojasnog interneta u ruralnim područjima Srbije, koji je Srbija kandidovala za Ekonomsko investicioni plan EU za Zapadni Balkan, značajan za ukupan inkluzivni rast Srbije u budućnosti i konvergenciju sa evropskim ekonomijama i izvorima novog rasta.\n„Ne mogu da zamislim lepši način da obeležimo dan prvog srpskog diplomate i prosvetitelja, koji je utro put srpske duhovnosti, ali i modernosti“, rekla je Joksimović.\n„Svih ovih godina trudimo se da novim načinima koji obeležavaju početak nove budućnosti umrežavamo, povezujemo i osnažujemo Srbiju, pre svega mlade školskog uzrasta“, navela je Joksimović.\nOna je podsetila da je ukupna vrednost projekta 76 miliona evra koji je Srbija letos kandidovala u sklopu pripreme projekata za Ekonomski investicioni plan za Zapadni Balkan za koji je EU opredelila značajna sredstva.\n„Tada sam, kao koordinator programiranja projekata za finansiranje iz sredstava EU punim srcem prihvatila da kandidujemo, između ostalih, upravo ovaj projekat, a to je naišlo na dobar odziv kod EU i EBRD“, napomenula je Joksimović.\nNaglasila je da je Srbija svih prethodnih godina i u sklopu pripreme nacionalnog investicionog projekta „Srbija 2025“ radila na razvojnim politikama i instrumentima koji su i u EU prepoznati i važni za oporavak ekonomije.\n„Toga nema bez dostupnosti internetu svih kategorija društva, posebno mladih“, rekla je Joksimović. Poručila je i da je Srbija na vreme prepoznala šta su razvojni instrumenti i nove vodeće politike EU sadržane u šest klastera, među kojima je jedan od najvažnijih klaster 3, konkurentnost, inkluzivni rast i socijalna uključenost.\n„Ekonomski oporavak uključuje sve resurse i kapacitete“, kaže Joksimović i navodi da ekonomski oporavak podrazumeva i nove tipove radnih mesta u skladu sa savremenim tehnologijama kao razvojnim potencijalom Srbije.\n„Tako smo kroz ovaj projekat dotakli ciljeve razvojnih politika iz tri klastera. Spremno smo ušli, pripremljeno i radoznalo za sve novo kako ne bismo bili gubitnici nego pobednici ovih promena“, rekla je Joksimović.


Godišnji izvještaj za 2004. godinu | Ženski centar\n„TRGUJMO ROBOM A NE LJUDIMA“\nOvaj projekat je imao za cilj podizanje svesti kod omladine od 13 do 18 godina o pojmu trafikinga kao prevencija.Kroz interaktivne radionice kojih je ukupno bilo 18, predavanje je proslo 251 ucenika/ca sve tri srednje skole u Trebinju i 492 ucenika/ca sve tri osnovne skole u Trebinju sto ukupno cini 743 mlade osobe.Ono sto se pokazalo kroz ovaj projekat putem anketa je niska svjest o ovoj problematici kod ove kategorije sto se utvrdilo putem anketa. Njihov pocetni nivo znanja je zabrinjavajuci jer oslikava znanje ostalih omladine i njihovog godista a koji nisu bili obuhvaceni ovim projektom.Tim vise sto se Trebinje nalazi na tromedji BH sa Hrvatskom i Srbijom i Crnom Gorom a sa akcentom na tranziciju i siromastvo. O trgovini ljudima na ovim podrucjima nema zvanicnih podataka i ako postoje indicije koje su navedene i u ovim anketama gdje jedna od anketiranih na pitanje da li postoji problem trgovine ljudi kod nas odgovara:“Naravno,cak sam nacula da veliki broj zrtava trgovine prolazi ovuda“.Oko 98% anketiranih smatra da postoji trgovina ljudima i u nasoj zemlji.Sve ovo nam govoi o bitnosti preventivnog djelovanja kao i o potrebi podizanje svjesti kod upravo ove ciljane kategorije jer su oni najcesce zrtve trafikinga. Ovaj projekat je zaintrigirao javnost kao i omladinu koja je izrazila zelju za nastavkom ne samo kroz radionice, seminare i javne debate vec i kroz medijske tematske cjeline koje bi se bavile ovom problematikom. Sta vise oni to navode kao jednu od mjera koje bi se trebale poduzeti u cilju zaustavljanja trgovine ljudima. Smatramo da je projekat pomogao svima od omladine, roditelja, institucija koje se bve ovom problematikom (u prvom redu policije jer na ovaj nacin se vrsi prevencija) do nase organizacije koja je na ovaj nacin razvijala svoje kapacitete i sama ucila o ovoj problematici. Uspjesnost je insistiranje direktora II O.S. da sva djeca prodju ove radionice jer je prepoznao vaznost istih i velicinu problema.\nNaime, aktivnosti iz ovog projekta se kao modeli dobre prakse prenose i na druge sredine regije Hercegovine (ruralna područja Trebinjske, Čapljinske opštine i opštine Ravno kao i u škole u opštinama Nevesinje, Bileća i Ljubinje) kroz novi projekat „Stop trgovini ljudima“ finansira Američka ambasada iz Sarajeva jer kroz posjetu našoj organizaciji i kroz upoznavanje sa aktivnostima i rezultatima projekta „Trgujmo robom a ne ljudima“, ovaj metod rada prepoznali kao bitan način preventivne borbe protiv trgovine ljudima kroz edukaciju upravo ciljanih grupa trafikera tj. mladih djevojaka. Takođe materijale koje smo kroz BATKOM Projekat dijelile učesnicima tih radionica kao i ankete će mo i u ovom novom projektu dijeliti u navedenim opštinama po školama i ruralnim područima.\n„ZNANJEM PROTIV BOLESTI OVISNOSTI“\nProjekat se realizovao kroz 10 intenzivnih radionica, koje su održane na sledeće teme „Kako prepoznati osobu koja upotrebljava psihoaktivna sredstva“, „Značaj primarne prevencije“, „Izrealizuj svoje kapacitete“ i „Slika o sebi – jačanje samopouzdanja“, sa predavačem kliničkim psihologom Ljiljanom Špuran – Knežević. „Kako pomoći porodici“, „Promovisanje zdravih stilova života“, a radionice sa doktorkom Brankom Vujović su „Nikotinizam“, 16.05.2004. god. na temu „Alkoholizam“, „Upotreba psihoaktivnih supstanci (marihuana i sl.) i „Liječenje osoba PAS“. Ove radionice je prošlo 30 učenika osmog razreda I Osnovne Škole u Trebinju. Od ovih učenika smo saznali da su bili upoznati sa ovom problematikom ali ne u dovoljnoj mjeri, tako da su im ove radionice veoma pomogle, jer su saznali veliki broj korisnih informacija koje će im biti, kao što su sami istakli, od vekog značaja. Zbog malog prostora u Ženskom centru sa djecom je rađeno u dvije grupe.\n„STOP TRGOVINI LJUDIMA“\n„Iste mogućnosti za sve“ je podržan od strane Kanadske ambasade\n„ETNO NASLIJEĐE ISTOČNE HERCEGOVINE KAO DIO EVROPE“\nNa osnovu pređašnjeg iskustva i kroz prikupljene informacije na terenu o potrebama žena, naša organizacija je odlučila da napravi projekat sa ciljem da se podigne nivo zdravstvene edukacije žena koje žive u ruralnim područjima , da im se objasni značaj posvećivanja pažnje njihovom sopstvenom zdravlju i upoznati ih sa njihovim pravima iz oblasti socijalne zaštite . Odlučili smo da organizujemo interaktivne edukativne radionice u pet mjesnih zajednica ili ruralnim područjima . Razlog za ovu vrstu potrebe( radionice) je da žene , posebno one koji žive u ruralnom području , nemaju vremena ni mogućnosti da se informišu o važnosti ovih pitanja . Njihov nivo znanja o ovim temama je veoma nizak i vrlo često ni ne shvataju ( ne znaju) koja prava oni imaju u oblasti socijalne zaštite . Predavači za ove edukativne radionice izabrani su na osnovu njihovog senzibiliteta za pitanja žena koje su zapostavljene , čak i iz sebe , ali i na osnovu njihove stručnosti za ove teme : “ Reproduktivno zdravlje žena i najčešće bolesti reproduktivnih organa „, “ Kardio-vaskularne bolesti i tumori – najčešći uzroci smrti žena , “ Tihe ubice : dijabetes, gojaznost i visok krvni pritisak “ i “ Ženska prava u oblasti socijalne zaštite i kako da ostvare ista u lokalnoj zajednici „.\nIako je bilo planirano da pruži savjete iz oblasti reproduktivnog zdravlja , žene su dolazile sa različitim potrebama i različitim zdravstvenim problemima , tako da je ljekar davao savjete o simptomima i lijekovima za dijareju, alergije, ujede insekata, zaštitu od sunčanice, kao i u vezi gripa i različitih oblika virusnih bolesti koje su bile prisutne kroz ovaj period itd.Međutim akcenat je bio na najčešćim ženskim bolestima kao što su: rak grlića maternice, rak dojke, srčana oboljenja, dijabetes , gojaznost i holesterol . Važno je napomenuti veliki broj žena koje su tražile savet o dojenju i kontracepciji. Primećeno je da postoji veliko interesovanje za kontracepcionu pilulu koja se zove „pilula za dan posle“ , što ukazuje da samo mali broj žena koristi preventivne metode kontracepcije. Takođe je primećeno da veliki procenat žena su pušači, čak više nego muškaraci.\nTim za psiho – socijalnu podršku\nTim za psiho-socijalnu podršku, koji se sastoji od diplomirane socijalne radnice Danice Rašović i diplomirane kliničke psihologinje Ljiljana Špuran – Knežević, bio je prisutan u kancelariji Zenskog centra svakog utorka i petka od 3 do 6 časova u cilju pružanja pomoći, podrške i davanja informacije onim ženama koje bi to tražile..\nBilo je situacija kada bi psiho – socijalni tim napustio mjesto svog redovnog rada (Centar za socijalni rad) kako bi došao do kancelarija Ženskog centra i obavio razgovor sa žrtvom. Tim je takođe otišao direktno na terenu 9 puta u porodicame i koristio je i Centar za socijalni rad da bi pokušao da doprinese rešavanju konflikata.\nU okviru ovog projekta smo organizovali 10 javnih predavanja pod sloganom „Žene glasajte za žene “\nNa svim javnim predavanjima delili su se odgovarajući pisani materijali kao što je Zakon o ravnopravnosti polova, Zakon o lokalnoj upravi, naša brošura „Nasilje u porodici u opštini Trebinje“.\nTakođe je postalo jasno da „obične“ žene ne vide ženska ljudska prava kao političko pitanje. One nisu zainteresovane za politička pitanja, posebno u pogledu žene i oni ne vide značaj rodno osetljivih političara .


pink.rs | Ana Bekuta OSULA PALJBU po mlađim kolegama: Oni neće napraviti ništa što je VREDNO POMENA! (VIDEO)\nOna ostaje dosledna svom stilu.\nIako je ona ostala verna svom prepoznatljivom stilu, muzici koju voli i preferira, upoznata je i sa ostalim muzičkim pravicima, kojima, slobodno možemo reći, nije oduševljena, a za kameru emisije "Premijera" je progovorila šta misli o novokomponovanoj muzici, ali i pevačima.\nMislim da je tu njihova greška. Znam da ne znaju sve ove numere, oni nisu svesni da ako ne znaju ove numere da neće u svom poslu napraviti ništa na duže staze... Ništa što bi ostalo i bilo vredno pomena u muzici - rekla je Bekuta.\nPročitajte još: U ZADRUGU 2 ULAZI KAO ZAUZETA DEVOJKA? Luna Đogani za portal Pink.rs PROGOVORILA O DEČKU! (FOTO)\nŠta je još Bekuta rekla za premijernu kameru o ovome, ali i o svom privatnom životu pogledajte u narednom video-snimku.\nZA NJU NEMA ZIME! Soraja POMEŠALA godišnja doba?! (FOTO)\nDA IMA PRILIKU, ONA BI SE POMIRILA SA DAVIDOM! Marija OCRNILA Miljkovića i Koraćevu, potom priznala da Aleksandra još voli Davida! (VIDEO)\nSMEH DO SUZA! Lazar jurio Zoricu po sceni, pa pao i poljubac! (VIDEO)\nZABRANILA MRKI DA IDE PO KAFANAMA: Ana Bekuta otkrila šta je Milutin uradio zbog nje! (VIDEO)


Hotel za Sandton (Јужна Африка) : 14 pronađenih hotela\nHilton Sandton Hotel sa 5 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Sandton je Luksuzan, a kategorija pet zvezdica. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nep...Još informacija\nGarden Court Sandton City Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Sandton je Luksuzan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Satelitska televizija.Pozicija ovog hotela je jugozapad za grad Sandton, ...Još informacija\nNalazi se u ulici 118 Katherine Street, Sandown, Sandton, pozicija mu je jug za grad Sandton, a od centra je udaljen samo 8 minuta hodom.U hotelu Park Inn Sandton pronaći ćete sve usluge, a posebno: n...Još informacija\nThe Michelangelo Hotel Hotel sa 5 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Sandton, a nalazi se u ulici 135 West Street, Nelson Mandela Square, Sandton, na samo 17 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela kategorije pet zvezdica...Još informacija\nDon Sandton IV Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici 115 Pretoria Avenue, pozicija mu je jugozapad za grad Sandton, a od centra je udaljen samo 13 minuta hodom.Stil ovog hotela za grad Sandton je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U ...Još informacija\nProtea Hotel Balalaika Crown Court Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu Protea Hotel Balalaika Crown Court pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Sandton: Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Poslovni centar, Perionica, Tel...Još informacija\nAfrican Pride Fairlawns Boutique Hotel Hotel sa 5 zvezdice\nSa kapacitetom od 19 soba/e svih kategorija (od soba tipa Standard Suite do soba tipa Standard Room with King Bed), African Pride Fairlawns Boutique Hotel nudi cene koje se kreću od 27 040 dinar - Srb...Još informacija\nDon Sandton I Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici 3 Rivonia Road, Illovo, pozicija mu je jugozapad za grad Sandton, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Stil hotela Don Sandton I je Biznis-hotel, a pruža pun komfor i usluge k...Još informacija\nPR Balalaika Sandton Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je zapad za grad Sandton, a nalazi se u ulici 20 Maude Street, na samo 1 minut hodom od centra grada.Stil ovog hotela za grad Sandton je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U nj...Još informacija\nTown Lodge Sandton Grayston Drive Hotel sa 2 zvezdice\nNa 7 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Cnr Grayston Drive &amp, Webber Rd Sandown, sa pozicijom zapad za grad Sandton, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li...Još informacija\nThe Colony Executive Suites Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela The Colony Executive Suites je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 5 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 130 daisy street, sandown...Još informacija\nSANDTON LODGE BRYANSTON Hotel sa 0 zvezdice\nSANDTON LODGE BRYANSTON ima 7 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je n.a. dinar - Srbija . Stil hotela SANDTON LODGE BRYANSTON je Povoljan, a pru...Još informacija\nJOHANESBURG 2010 ACCOMMODATION Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela JOHANESBURG 2010 ACCOMMODATION je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 43 WIERDA ROAD WEST, ...Još informacija\nSouthern Sun Montecasino Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu Southern Sun Montecasino pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Sandton: Restoran, Room Service, Poslovni centar, Perionica, Klimatizovano, Satelit...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Sandton (Јужна Африка) : 14 pronađenih hotela


Na 30. umaškom turniru HEP još jednom organizirao humanitarnu akciju „As za spas“ - Sportske Novosti\nNa 30. umaškom turniru HEP još jednom organizirao humanitarnu akciju „As za spas“\n23.07.2019. u 10:22\nHrvatska elektroprivreda (HEP) dugogodišnji je sponzor umaškog turnira, u sklopu kojeg je ove godine po četvrti put organizirao humanitarnu akciju „As za spas“. Akcijom će na osnovu postignutih aseva tijekom turnira donirati određeni iznos novca lokalnoj udruzi ili projektu. Do sada je HEP ovim humanitarnim projektom donirao 80.000 kuna najpotrebitijima, a lani je donacija uručena Hrvatskom savezu tenisača u kolicima.\nTijekom 30. izdanja turnira, prepunog sjajnih mečeva, postignuto je 337 as servisa od kojih su u finalu, u kojem je Dušan Lajović svladao Attilu Balazsa za svoj prvi ATP naslov u karijeri, postignuta samo dva. Međutim, sjajni servisi tijekom cijelog tjedna i veliki broj izravnih poena servisom oplemenio je ovu akciju.\nAkcija „As za spas“ dio je globalne inicijative 'Aces for Charity' kojoj je cilj spojiti tenisače i humanitarni rad te time pomoći zajednici u kojoj se turniri održavaju, a HEP je ovom akcijom još jednom pokazao koliko je bitna društvena odgovornost.


Opet na udaru: Britanija pokrenula istragu o "Amazonovoj" kupovini "Dilivera" - Biznis Telegraf.rs\n28/12/19 | 23:39\nOpet na udaru: Britanija pokrenula istragu o "Amazonovoj" kupovini "Dilivera"\nUprava za zaštitu konkurencije i tržišta je reagovala nakon što su dve kompanije probile rok - 18. decembar, za uveravanje o ispravnosti kupovine i uzajamnog poslovanja\nBritanski regulator za zaštitu konkurencije pokrenuo je detaljnu istragu o "Amazonovoj" kupovini udela u kompaniji za onlajn naručivanje hrane - "Dilivero".\nBezosofa kompanija je imala najveće učešće u "Diliverovoj" akciji prikupljanja sredstava (u iznosu od 575 miliona dolara), a istraga bi mogla da poremeti nastojanja američkog giganta u e-trgovini da konkuriše kompanijama "UberEats", "Just Eat" i "Takeawai", prenosi Rojters.\nUprava za zaštitu konkurencije i tržišta koja je pokrenula inicijalnu istragu u junu, odlučila je da pređe na drugu fazu toka istrage, jer ove dve kompanije nisu uspele da do 18. decembra ove godine otklone njihove sumnje u regularnost kupovine. Uprava je ranije ovog meseca objavila i da bi investiranje "Amazona" u "Dilivero" u sadašnjoj formi moglo da našteti konkurentnosti restorana za isporuku hrane i onlajn dostavi namirnica.\nSa sadašnjim ugovorom, "Amazon" bi imao više prava glasa u upravljanju "Diliverom", koji od 2013. posluje u više od 100 gradova i mesta Velike Britanije. Iz "Dilivera" su saopštili da sarađuju sa Upravom i da će "sporazum unaprediti konkurentost, tako što će restoranima omogućiti da razviju svoj posao, otvoriti nova radna mesta za vozače i pružiti bolji izbor kupcima".\nBezos ide korak dalje: Šef Amazona predstavio lander, želi gradove i u svemiru\nSukob dva titana: Znate li zašto se Ilon Mask i Džef Bezos ne podnose\nVESELIN JEVROSIMOVIĆ: Online kupovina korišćenjem pametnih telefona postaje sve zastupljenija!


Dečak (15) bez svesti prevezen u niški Urgentni centar | Aktuelno\nDečak (15) bez svesti prevezen u niški Urgentni centar\nDečak star 15 godina prevezen je sanitetom u ponedeljak bez svesti u Urgentni centar Kliničkog centra u Nišu jer je u saobraćajnom udesu u naselju Novo Selo u Nišu zadobio povrede glave, grudnog koša i ruku.Ovo su nam saopštili u Hitnoj medicinskoj pomoći.\nDoktori ove medicinske ustanove još kažu i da je dečak zadobio teške telesne povrede opasne po život, a sve se dogodilo ispred isturenog odeljenja Osnovne škole „Desanka Maksimović“ u ovom niškom naselju.\nSaobraćajna nesreća se dogodila u 12,05 kada je došlo do sudara vozača (25) „Renoa Megan“, beogradskih registarskih tablica koji je iz okoline Niša i dečaka (15) koji je bio na biciklu. Uzroci saobraćajnog udesa se utvrđuju, saopštili su nam iz policije.\nIz nezvaničnih izvora saznajemo da je dečak sa glavnog puta hteo da skrene u jednu od ulica kada je na njega naleteo „Reno“.\nU Kliničkom centru su nam kazali da se dečak nalazi na operacionom stolu i da će kasnije saopštiti njegovo zdravstveno stanje.


Zašto (ne) volimo MMF? | Savremeni svet\nPočetna strana > Rubrike > Savremeni svet > Zašto (ne) volimo MMF?\nOvih dana medijske kuće obaveštavaju javnost kako je gospodin DŽejms Ruf, šef misije Međunarodnog Monetarnog Fonda (MMF), koji treba da odobri Srbiji novi stendbaj aranžman, odnosno kredit, oduševljen postignutim reformama i rezultatima, doduše bolnim po stanovnistvo /1, 2/.\nTakođe, predsednik Saveta guvernera Narodne banke Srbije Nebojša Savić izjavio je da su u Srbiji tokom aranžmana sa MMF-om postignuti jako dobri rezultati, ali je ostao problem strukturnih reformi, kao i da je to najteži deo. Prevedeno, ostao je problem rasprodaje državnih dobara /3/.\nI premijer Vučić je bio zadovoljan pohvalama misije, pomenuo je probleme javnih preduzeća i rekao da je zadatak u narednom periodu podizanje privatnog sektora /4/.\nMehanizmi MMF počinju od banaka\nEkonomski mehanizmi koje MMF promoviše u zemljama sa kojima ima aranžmane su vrlo slični ili gotovo isti. Prof. Jozef Štiglic sa Univerziteta Kolumbija u SAD, i dobitnik Nobelove nagrade, je precizno opisao ove mehanizme i njihove krajnje efekte /5/. Nije želeo da nagađa zašto se iste mere decenijama sprovode iako ne daju pozitivne rezultate u državama koje ih primenjuju.\nPrioritetna i prva mera koju MMF zahteva jeste liberalizacija bankarskog tržišta, prema Štiglicu i drugim analitičarima. U praksi, to znači da velike, globalne banke kupe domaće banke ili domaće banke bankrotiraju, tako da bankarsko tržište postaje većinski, ili u potpunosti, strano. Strane banke, po pravilu, podignu kamate sa obrazloženjem da je dotična država rizična za poslovanje, navodi Štiglic. Kamate su takve da zaista država postaje automatski rizična, jer se iz nje izvlače velike pare. S obzirom da strane banke rade u lokalnoj valuti, njima preti rizik od pada te lokalne valute. Tu priskače u pomoć MMF, koji daje kredite u devizama za očuvanje kursa lokalne valute.\nKada domaća valuta krene da pada, narodna banka prodaje devize pozajmljene od MMFa i diže domaću valutu. Tako, zapravo, narodna banka i MMF čuvaju leđa stranom kapitalu koji, na kraju, konvertuje svoje investicije u domaćoj valuti u devize i izvlači ih pre kraha ekonomije dotične zemlje. Krah je neminovan jer se iz zemlje izvlače ogromna sredstva kroz kamate, a privreda ne može da se razvije jer su kamate veće od profita.\nUsput, MMF vrši pritiske da se ukinu subvencije na hranu, zdravstvo i obrazovanje, smanje plate u državnim institicujama i preduzećima, kao i penzije. Rezultat je - opadanje kupovne moći, što koči privredu, firme idu u bankrotstva a, kao posledica, i prihodi budžeta padaju.\nŠtiglic kaže da MMF ovako stimuliše takozvani “vruć“ kapital koji se uvećava kroz špekulacije, a ne kroz prave investicije ili povećanje proizvodnje. Ernst Volf u svojoj knjizi o MMF-u objašnjava da je poslednja faza aranžmana sa MMF-om, po pravilu, rasprodaja resursa i infrastrukture prezaduženih zemalja, što ubrzava osiromašenje nacije /6. 7/.\nSmisao pisma o namerama\nMMF već dugi niz godina nameće zemljama istu ekonomsku politiku. Najdrastičniji primer neuspeha politike MMF-a je Afrika gde milioni ljudi decenijama umiru od gladi i pored mera MMF ili, kako neki tvrde, upravo zbog ovih mera koje su u interesu globalnih banaka a ne naroda u Africi. Pošto se ovakva dramatična situacija počela razvijati u skandal globalnih razmera, MMF je napravio promenu. Više nije nametao svoje uslove i mere, već su vlade država koje traže kredite same predlagale uslove i mere, a MMF ih je samo prihvatao ili ne. Na taj način, MMF prebacuje odgovornost na vlade zemalja kojima daje kredite i, praktično, tim vladama upravlja. Naravno da ova formalna promena procedure nije pomogla zemljama Afrike da reše svoju dramatičnu ekonomsku situaciju, a ni ostalim zemljama koje su pale pod uticaj MMF-a /8, 9, 10/.\nTako je i Vlada Srbije 2015. godine poslala pismo o namerama generalnom direktoru MMF-a, gospođi Kristin Lagard, u kome traži da joj se odobri stendbaj aranžman, odnosno specifična vrsta kredita, u iznosu od 1.2 milijarde dolara. Pismo, odnosno zahtev za kredit, potpisali su premijer Aleksandar Vučić, ministar finansija Dušan Vujović i guvernernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković. Uz zahtev za kredit, vlada je predložila mere ekonomske politike opisane u takozvanim memorandumima o ekonomskoj i finansijskoj politici /11/.\nU memorandumima, vlada obećava MMF-u mere kojima će se smanjiti plate u javnom sektoru i penzije. Zatim, vlada obećava donošenje novih zakona kojima će se smanjiti broj zaposlenih u javnom sektoru, regulisati poskupljenje struje, smanjiti kapitalna potrošnja, smanjiti i ukinuti subvencije u poljoprivredi, uvesti porezi na bezalkoholna pića itd. Takođe, MMF je obavešten da su izvršene promene Zakona o radu kojima se podržava fleksibilno tržište rada, uslov za saradnju sa MMF i Svetskom bankom. Novi Zakon o radu je smanjio obaveze poslodavaca prema zaposlenima, pružio mogućnosti za masovno kratkoročno zapošljavanje po ugovoru, smanjio prava sindikata i slično /12/. Vlada, takođe, obećava da će privatizovati, restruktuirati ili naći strateškog partnera za državna preduzeća ili dati koncesije na njih, a dobijeni novac iskoristiti za smanjenje duga. Vlada je obećala, recimo, da će prodati Telekom Srbije i dati pod koncesiju Aerodrom Beograd, dva preduzeća koja su među naprofitabilnijim u državi /13/.\nInteresantno je, međutim, da se u ovim memorandumima ne pominju konkretne mere protiv korupcije koja je, sasvim izvesno, najveći problem i na lokalnom i globalnom nivou. Zašto MMF ne zanima mnogo rešavanje problema korupcije, zašto ne zahteva u memorandumima oštre kaznene mere protiv korupcije i nenamenskog trošenja kredita? Možda deo odgovora na ovo pitanje daju biografije generalnih direktora ove institucije.\nKo upravlja MMF-om\nTrenutni, jedanaesti po redu, generalni direktor MMFa je Kristin Lagard (2011 - ), bivša francuska ministarka finansija i bivša ministarka poljoprivrede. U trenutku kada je bila birana za generalnog direktora, gospođa Lagard je bila pod istragom zbog koruptivnih radnji. Naime, kontroverzni francuski biznismen Bernar Tapi tražio je sudskim putem od države naknadu štete koju mu je nanela francuska državna banka Kredi Lione [L1], a ministarka finansija Lagard je, ne čekajući konačnu presudu, osnovala arbitražnu komisiju i na osnovu njenog izveštaja isplatila novac koji je Tapi tražio, uvećan za 42 miliona evra zbog duševnog bola – sve zajedno 404 miliona evra. Suđenje je dugo trajalo, Kristin Lagard je bila izabrana i za drugi mandat generalnog direktora MMFa, kada je u decembru 2016 godine suđenje završeno i doneta presuda po kojoj Tapi mora da vrati novac državi. Gospođa Lagard je proglašena krivom za nemar, što povlači zakonsku kaznu zatvora od godinu dana i novčanu kaznu od 15.000 evra, ali ju je sud u presudi oslobodio zatvorske i novčane kazne, kao i kaznene evidencije. Gospođa Lagard je izjavila da se neće žaliti /14, 15, 16/. Kristin Lagard je bila zapamćena i po tome što je kao ministarka finasija uvela ‘’fleksibilnost u tržište rada’’ (pomenuto u šestom pasusu), koje je standardan zahtev MMFa što je izazvalo veliki talas štrajkova u Francuskoj.\nDeseti po redu generalni director MMFa je bio Dominik Stros Kan [L2] (2007 – 2011), bivši francuski ministar finansija i bivši ministar industrije. U javnosti, Stros Kan je najpoznatiji po svojim seksualnim skandalima. 2011. je optužen za pokušaj silovanja sobarice rodom iz Gvineje u njujorškom hotelu zbog čega je podneo ostavku na mesto generalnog direktora MMFa. Oslobođen je ove optužbe zbog nepouzdanih dokaza koje je iznela tužiteljka. Ubrzo posle ove afere Stros Kan je ponovo optužen, zajedno sa grupom poslovnih ljudi, hotelijera, jednim advokatom i jednim oficirom policije, za podvođenje prostitutki, navođenje na prostituciju i organizovanje orgija u periodu od 2008. do 2011. godine. Stros Kan se branio izjavom da nije znao da su u orgijama učestvovale prostitutke a orgije je upražnjavao jer su mu bile rekreacija od stresa zbog ‘’spasavanja sveta’’[L3] /17/. Sredinom 2015. donesena je oslobađajuća presuda po Stros Kana, dok su svi ostali optuženi dobili odgovarajuće kazne.\nOno što se manje zna je da je Stros Kan bio upleten i u finansijske skandale i da je bio optužen za korupciju 1999, zbog skandala sa naftnom kompanijom Elf Akviten [L4] i skandala sa studentskim osiguravajućim društvom MNEF. Opet je 2001 oslobođen optužbi u oba slučaja. 2013 Stros Kan je osnovao, zajedno sa francuskim biznismenom Tijerijem Lejnom, investicionu kompaniju LSK. Kompanija je bankrotirala posle Lejnovog samoubistva 2014, ostavivši klijente bez uloženog novca. Otvorena je istraga po tužbi oštećenih klijenata, na videlo izlaze razne malverzavije i prevare, kompanija se često pominje u Panamskim papirima, ali Stros Kan tvrdi da ništa nije znao. Istraga je u toku. Zanimljivo je da je 2013. Stros Kan bio angažovan od strane Vlade republike Srbije i njenog premijera kao savetnik za rešavanje problema srpske ekonomije /18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25/.\nRodrigo Rato (Rodrigo de Rato y Figaredo), bivši španski ministar ekonomije i potpredsednik španske vlade, bio je deveti generalni direktor MMF-a (2004 – 2007). Rato je 2007. dao ostavku na mesto generalnog direktora iz ličnih razloga. Po napuštanju MMF-a, Rato je postao jedan od direktora u investicionoj banci Lazard. To je kompanija sa velikom istorijom koruptivnih skandala, koja je takođe bila savetnik Vlade Srbije u poslednjoj prodaji Telekoma a sada je savetnik Vlade Srbije za davanje koncesije na aerodrom Nikola Tesla /26/.\nOd 2010. Rato je radio na reformi španskog bankarskog sistema, spojio je svih šest španskih štedionica u bankarsku grupu Bankia, a kao stalnog savetnika u bankarskim poslovima, ponudama i ulaganjima angažovao je Lazard. Početkom 2012. Španija je morala da upumpa u Bankiu 24 milijarde evra da ne bi otišla u stečaj i obezvredila gotovo svu ušteđevinu građana Španije. Srećom, Španija je kasnije dobila međunarodni kredit od 41 milijardu evra da zaštiti svoj bankarski sistem od kolapsa prouzrokovanog pljačkanjem Bankie. Početkom 2015. Rato je uhapšen zbog prevara, tajnih računa, prikrivanja imovine i pranja novca. Osuđen je 23. februara 2017. na 4.5 godine zatvora, a zbog utaje poreza oduzeta mu je sva imovina i penzija koju je dobio od MMF-a /27, 28, 29/.\nNemac Horst Keler, osmi generalni direktor MMFa (2000 – 2004), bivši direktor Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj (EBRD), nema u svojoj biografiji ništa što bi ukazivalo na skandale, korupciju i druge mutne radnje. Dao je ostavku 2004. godine u MMF-u da bi se kandidovao za predsednika Nemačke i pobedio. U svom drugom predsedničkom mandatu 2010. godine dao je ostavku pod pritiskom javnosti zbog neprimerene izjave. Keler je, prilikom posete nemačkim vojnicima u Avganistanu, izjavio:\n"Zemlja naše veličine, sa fokusom na izvoz i time na međunarodnu trgovinu, mora biti svesna da su vojne intervencije neophodne da bi zaštitila svoje interese …" /30, 31/.\nSedmi generalni director Mišel Kamdesu iz Francuske bio je najduže na ovoj funkciji (1987 – 2000). Bio je oštro kritikovan u svetskoj javnosti zbog lične ostraščenosti i surovih mera prema MMF dužnicima u Istočnoj Aziji i Latinskoj Americi. Posledica ovakvih mera dovela je do velikih kriza i nemira u zaduženim zemljama, naročito u Argentini, Meksiku i Indoneziji. 2000 Kamdesu je podneo ostavku. Danas je aktivan u više društvenih organizacija od kojih je jedna ‘’Komisija za Afriku’’ koju je osnovao Toni Bler /30, 32/.\nŽak de Larosijer, šesti generalni direktor MMF (1978 – 1987) takođe je bio pod istragom. Naime, početkom devedesitih Larosijer je kao guverner Banke Francuske bio i predsednik nadzornog odbora banke Kredi Lione. Kredi Lione je bila u velikim dugovima i falsifikovala je podatke o svom poslovanju što je povlačilo i odgovornost predsednika nadzornog odbora. Larosier je oslobođen optužbe /30, 33, 34/.\nVeć je postalo vrlo izvesno da je korupcija osnovni razlog za propadanje ekonomije velikog broja zemalja. Da li MMF, koji kao jedan od svojih prioritetnih zadataka označava borbu protiv korupcije, zaista može da reši taj problem sa ovakvim direktorima? Kolika je odgovornost baš MMF-a za trenutno ekonomsko stanje u Srbiji i mnogim zemljama koje prate direktive MMF-a već dugi niz godina?\nVladari se zadužuju na račun građana, kredite troše privilegovani, a narodi siromaše, otplaćujući ogromne kredite kroz poreze. Multinacionalne korporacije preuzimaju resurse i infrastrukturu od prezaduženih zemalja, a kroz naplatu korišćenja infrastrukture i resursa, takođe, izvlače velika sredstva od građana. Da li Republika Srbija treba da prati MMF direktive i zašto, ključna su ekonomska pitanja danas. O tim pitanjima bi trebalo da se izjasne, nedvosmisleno, svi predsednički kandidati.


Niška televizija » Meraklije čekaju prvu prolećnu pobedu\nMeraklije čekaju prvu prolećnu pobedu\nObjavljeno 21.03.2014. 12:53\nI ovaj vikend bogat je sportskim događajima. Sa nestrpljenjem ga očekuju navijači Radničkog, koji se nadaju da će njihovi ljubimci ostvariti prvu prolećnu pobedu. Na Čair stiže stari rival OFK Beograd, koji se bori za opstanak. Vezu između ova dva kluba predstavlja novi strateg Nišlija, Milan Milanović, koji je do prošlog kola sedeo na klupi “romantičara”. Njegovo poznavanje mana i vrlina beogradskog kluba bi, uz prednost domaćeg terena, podršku publike i realno veći kvalitet, trebalo da bude dovoljno za dugo željeni trijumf niškog tima. Utakmica 20. kola JSL Radnički – OFK Beograd biće odigrana u subotu na Gradskom stadionu od 17 časova. Cene ulaznica su 150 dinara za južnu, odnosno 300 dinara za istočnu i zapadnu tribinu, uz napomenu da je ulaz za dame, decu u pratnji roditelja i osobe starije od 65 godina slobodan.\nPosle plasmana u četvrtfinale Kupa Srbije fudbalerke Mašinca okreću se obavezama u prvenstvu. U 12. kolu Super lige one će ugostiti ekipu Trijumfa iz Kragujevca i sve osim ubedljive pobede Nišlijki predstavljalo bi veliko iznenađenje. Utakmica na Delijskom Visu zakazana je za subotu u 14 časova.\nU 17. kolu oba niška fudbalska srpskoligaša igraju pred svojim navijačima. U nedelju od 11 časova Car Konstantin će na Bubnju ugostiti ekipu Tabane Trgovački iz Jagodine, dok istog dana od 15 časova Sinđelić na stadionu Železničara dočekuje Jedinstvo iz Paraćina.\nPred rukometašima Železničara je još jedan derbi meč u Super ligi. U pretposlednjem, 21. kolu ligaškog dela takmičenja četa Vladimira Stanojevića odlazi na gostovanje u Suboticu, četvrtoplasiranom timu na tabeli, ekipi Spartaka. Domaćima je neophodna pobeda kako bi zadržali poziciju koja ih vodi u plej-of, ali isti cilj imaju i Nišlije, koje bi i bod u ovom meču definitivno uveo u doigravanje za prvaka države. Očekuje se sjajan meč u dvorani “Dudova šuma”, a on je na programu u subotu od 19 i 30.\nRukometašice Naise pokušaće da se plasiraju u polufinale Kupa Srbije, iako ih čeka teška prepreka u četvrtfinalu. U halu Čair stiže jedan od naših najboljih timova Jagodina, koja ove godine želi da prigrabi oba domaća trofeja. Jagodina je prvoplasirani tim na tabeli Super lige, koji je u 17 odigranih kola doživeo samo dva poraza, a jedan od njih upravo u Nišu. Može li Naisa da još jednom obori na kolena favorizovanog gosta saznaćemo nakon meča koji će biti odigran u subotu u hali Čair od 18 i 30. Ulaz je slobodan.\nDrugi tim Naise u 11. kolu istočne grupe Prve lige u petak od 17 i 30 u sali OŠ Miroslav Antić dočekuje ekipu Đerdapa, dok je Crveni Krst u ovom kolu u subotu gost ekipe Pirota.\nSezonu bi da produže i košarkaši Konstantina. Za to su im u potrebne pobede u preostala dva kola KLS, ali I neuspesi direktnih konkurenata. Prvi ispit sledi u Smederevu, protiv istoimenog tima. Domaći imaju nekoliko vrsnih igrača, poput Jaramaza, Radenkovića i Simovića, i ukoliko se njihov učinak smanji, uz maksimalan pristup, Nišlije bi bile blizu pobede. Može li Konstantin do petog uzastopnog trijumfa odgovor će dati utakmica koja je zakazana za nedelju u Smederevu od 17 časova.\nKošarkašice Studenta ovog vikenda su slobodne.\nU pretposlednjem, 13. kolu Prve “A” lige vaterpolisti Naisa gosti su Partizana u Beogradu. U duelu sa učesnikom Lige šampiona “vilenjacima” je prevashodni cilj uigravanje tima za baraž duele koji slede nakon završetka lige. Duel na Banjici biće odigran u subotu od 17 časova i 45 minuta.\nU Prvoj futsal ligi 16. kolo donosi nam gradski derbi VIK Naisus – Kalča, koji je na programu u petak u hali Čair od 15 i 30). Oba tima bore se za opstanak, a onaj koji bude slavio približiće se tom cilju. Meč Kopernikus Vidre – Novi Pazar odložen je za sledeći vikend.\nOdbojkašice Studenta u 20. kolu Prve lige sastaju se u subotu od 20 časova u Zrenjaninu sa istoimenim timom. Na put će i odbojkaši Niša, koji su u nedelju od 16 časova gosti Borca u Paraćinu.\nKuglaši Niš-Puta će u 17. kolu Super lige odmeriti snage sa Metalcem u Kragujevcu u subotu od 14 časova.


Za devet mjeseci u BiH investirano 630,8 miliona KM - Akta.ba\nZa devet mjeseci u BiH investirano 630,8 miliona KM\n29.12.2017. 09:05 / Izvor: Akta.ba\nAgencija za promociju stranih investicija BiH /FIPA/ saopćila je da je ovo rekordan iznos u posljednjih nekoliko godina, te da se, s obzirom na pozitivna kretanja i rast investicija u tri kvartala, očekuje rast i za četvrti kvartal.\nVeliki značaj za promociju zemlje predstavlja i ulazak FIPA-e u Upravni odbor Svjetske organizacije za investicije, što znači bolji pristup stranim investitorima i značajniju promociju zemlje na svim investicionim skupovima, dodaje se u saopštenju.\nIz FIPA-e navode da je povećanje investicija rezultat zajedničkog rada nadležnih institucija u BiH na privlačenju stranih investicija i poboljšanju poslovnih prilika u zemlji, promociji mogućnosti za ulaganja, te pružanju podrške stranim investitorima u BiH.


Okružni sud Prijedor: Tužbe odbornika protiv Skupštine grada uvažene, osporeni akti poništeni - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nOkružni sud Prijedor: Tužbe odbornika protiv Skupštine grada uvažene, osporeni akti poništeni\nadmin January 31, 2020 Okružni sud Prijedor: Tužbe odbornika protiv Skupštine grada uvažene, osporeni akti poništeni2020-01-31T21:08:45+01:00 Društvo\nIz Okružnog suda u Prijedoru Srni je danas rečeno da je predmet u kojem je tužilac Olivera Brdar Mirković okončan presudom od 28. januara, a predmet u kojem se kao tužilac pojavljuje Brane Radanović presudom izdatom dan kasnije. U oba predmeta tužena strana je Skupština grada Prijedora i u oba je osporeni akt poništen.\n« Inicijativa za smjenu predsjednika Skupštine grada Prijedora – VIDEO\nDemokratski narodni savez Prijedor: Današnja konferencija za štampu SNSD-a pucanj u prazno »\nJune 25, 2022, 3:42 pm


Naši spalili zastavu i u Zrenjaninu | Autonomija\nNaši spalili zastavu i u Zrenjaninu\nPosted By admin On 26. marta 2012. @ 13:39 In Vojvodina,Aktuelno | 9 Comments\nAktivisti ekstremističkog pokreta Naši zapalili su danas u Zrenjaninu još jednu zastavu Vojvodine.\nOni su u saopštenju za javnost naveli „da su ovim činom jasno poručili kakav je stav srpskog naroda na predlog o stvaranju Republike Vojvodine od strane vojvođanskih autonomaša“.\nOni su pozvali građane da se uključe u uništavanje „antiustavnih separatističkih simbola“ i upozorili zagovornike ideje o stvaranju Republike Vojvodine „da im to neće biti dozvoljeno ni po koju cenu“.\nPredsednik Skupštine Zrenjanina Aleksandar Marton ocenio je da je svako ko je sposoban da zapali zastavu Vojvodine, sposoban i da ruši ustavni poredak delima mržnje i nasilja.\n„Zbog toga najoštrije osuđujem ovaj čin i podsećam da sam prošle nedelje apelovao na sudske organe da se napokon zabrane sve ekstremističke organizacije“, naveo je Marton i dodao da je današnji događaj još jedan u nizu primera koji su razlog više za to.\nOn je podsetio da Ustav Srbije propisuje da Vojvodina ima svoja obeležja i da je Skupština Vojvodine legitimno propisala pravo na upotrebu pokrajinskog grba i zastave.\n„S obzirom na sve ovo, ovakav vandalski čin je protivustavno i krivično delo i svako ko je za njega odgovoran mora biti adekvatno sankcionisan i kažnjen“, ocenio je Marton.\nSPO: Protiv svake vrste ekstremizma u Vojvodini\nVojvođanski odbor Srpskog pokreta obnove (SPO) osudio je današnju akciju spaljivanja zastave Vojvodine u Zrenjaninu.\nSPO je u saopštenju za javnost pozvao koalicione partnere iz Vlade Srbije da se u periodu nakon izbora predvide zakonske sankcije za ovakvo delo, jer je trenutno ovakve pojave moguće tretirati i sankcionisati samo kao uništavanje državne imovine „što predstavlja omalovažavanje svih građana Vojvodine”.\n„Zastave i grbovi kao simboli regiona uobičajeni su u razvijenim državama i ne predstavljaju odraz separatističkih težnji, već samo iskazuju posebnosti tih regija u okviru države kojoj pripadaju. Takav je slučaj i sa Vojvodinom”, ocenio je SPO.\nURL to article: https://www.autonomija.info/nasi-spalili-zastavu-i-u-zrenjaninu.html


Momirović: Do danas isplaćeno 1.8 milijardi dinara pomoći autobuskim prevoznicima | INFO 24\nBeograd, 03. avgust – Do danas su isplaćene četiri rate subvencija za 654 autobuska prevoznika sa nešto manje od 7.000 registrovanih autobusa u iznosu od približno 1.8 milijardi dinara i na taj način je spašeno oko 13.000 radnih mesta i isto toliko porodica, istakao je ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović na današnjem sastanku sa predstavnicima licenciranih autobuskih prevoznika kojima se dodeljuju bespovratna sredstva kao vid podrške zbog poteškoća u poslovanju prouzrokovanih epidemijom bolesti Kovid-19.\n„Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i Vlada Republike Srbije su odlučnim potezima podržali autobuske prevoznike u prethodnom periodu. Jasno smo rekli autoprevoznicima da će Vlada Republike Srbija uvek biti uz njih i mi nećemo dozvoliti da propadnu, iako korona i ubuduće bude imala razorne efekte, samo pod jednim uslovom, a to je da oni čuvaju svoje kompanije i da čuvaju svoje zaoposlene“, izjavio je ministar Momirović.\nMinistar Momirović istakao je da je tokom izuzetno konstruktivnog sastanka otvorena i diskusija o projektu „Otvoreni Balkan“ („Open Balkan“), koju je pokrenuo predsednik Vučić, i da je cilj potpuno slobodan promet ljudi i roba, brža komunikacija, kako bi između ostalog i naši autobuski prevoznici našli svoj interes, dodatno razvili svoje poslovanje i zaposlili što veći broj ljudi.\nPredstavnici autobuskih prevoznika zahvalili su se ministru Momiroviću i istakli da u prethodnih 25 godina rada nisu imali ovako konstruktivan odnos i komunikaciju sa resornim ministarstvom kakvu imaju danas. Podvukli su i to da bez jasnog stava ministra Momirovića vezanog za dodelu subvencija autobuskim prevoznicima i produktivnog odnosa sa državom, oni danas ne bi mogli da nastave sa radom.\nProgram rasporeda i korišćenja subvencija za podršku radu autobuskih prevoznika donesen je kao vid podrške radu autobuskih prevoznika zbog poteškoća u poslovanju prouzrokovanih epidemijom bolesti Kovid-19. Ovim planom subvencija biće dodeljena bespovratna sredstva licenciranim autobuskim prevoznicima šest puta u visini od po 600 evra u dinarskoj protivvrednosti obračunatoj po srednjem kursu Narodne banke Srbije.


Vesti iz BCBP, Potreban je dijalog o reformi službi bezbednosti u Srbiji\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Potreban je dijalog o reformi službi bezbednosti ... /\nSrbiji neophodan novi zakon o službama bezbednosti\nPotreban je dijalog o reformi službi bezbednosti u Srbiji\nDatum: 19. oktobar 2016.\nModel zakona o službama bezbednosti koji je izradio stručni tim Beogradskog centra za bezbednosnu politku (BCBP) predstavljen je 19. oktobra 2016. godine studentima master i doktorskih studija Fakulteta bezbednosti uz podršku Centra za primenjenu bezbednost.\n„Rasprava o reformi službi bezbednosti u Srbiji je neophodna, jer takvih diskusija nema ni u široj, a ni akademskoj i stručnoj javnosti“, ističe izvršni direktor BCBP Predrag Petrović.\nPetrović je predstavio ključne novine Modela kao što su spajanje Vojnobezbednosne agencije i Vojnoobaveštajne agencije u jedinstvenu Vojno obaveštajno-bezbednosnu agenciju, izmena strukture Saveta za nacionalnu bezbednost i formiranje Tehničko-operativnog centra.\n„Zemlja sa ograničenim sredstvima kao što je Srbija treba da ima što manje, a ne više službi. Taj proces ne bi trebalo da predstavlja problem zato što se često ne može napraviti tačna razlika šta je bezbednosna, a šta obaveštajna delatnost, što često vodi ka konfliktima nadležnosti “, ukazuje profesor Božidar Banović sa Fakulteta bezbednosti i prvi generalni inspektor u VBA i VOA od 2011 do 2013. godine.\nBanović je dodao kako bi sastav Biroa morao da se proširi i na tužioce i neophodno je prisustvo Republičkog javnog tužioca, jer bi to bio najbolji odraz mehanizma tužilačke istrage koja je več uvedena u pravni sistem Srbije.\n„Izričito sam protiv toga da službe imaju policijska ovlašćenja. Kada službe imaju takva ovlašćenja, neminovno dolazi do sudaranja nadležnosti između službi i policije“, upozorava profesor.\nBanović je pohvalio što je Modelom zakona predviđeno postojanje Generalnog inspektorata i što je on odgovoran Vladi, a ne službama, jer kontrola ne može biti delotvorna ukoliko je u nadležnosti direktora službe.\n„Međutim, neophodno je obezbediti da izveštaj Inspektorata ne ostane samo na papiru. Na primer, izveštaj može da sadrži predložene mera za otklanjanje nepravilnosti, koje bi Vlada bila u obavezi da sprovede preko Saveta za nacionalnu bezbednost“, naglašava profesor.\nTakođe, Banović smatra da je potrebno jasno definisati opšte uslove koje inspektori prilikom izbora treba da ispune.\n„Jačanje nezavisnosti i samostalnosti rada ovog tela u odnosu na izvršnu vlast bi se moglo sprovesti kroz izbor članova ovog tela od strane parlamenta“, zaključuje Banović.\nTokom diskusije istaknuto da spajanje vojnih službi nije dobro rešenje, već da je službe bezbednosti bolje organizovati prema njihovim funkcijama odnosno formirati Obaveštajnu agenciju i Kontraobaveštajnu agenciju u kojoj bi postojale civilne i vojne komponente.\nProfili obaveštajaca i kontra-obaveštajaca su različiti i mogu predstavljati veću prepreku nego podele po liniji civili - vojna lica. Danas u vojnim službama već zajedno rade civili i vojna lica, a spajanje VBA I VOA bi samo dodatno ugušilo ionako slabu obaveštajnu funkciju, naglašeno je na skupu.\nIzradu Modela zakona o službama bezbednosti podržale su Misija OEBS u Srbiji i Ambasada Kraljevine Holandije kroz projekat „LEGASI - Ka zakonodavnoj reformi bezbednosno-obaveštajnog sistema”.\nPovezane teme:službe bezbednosti, model, zakon, Srbija


Mediji: Srbija na granici zaplijenila tri respiratora za Crnu Goru | FENA\nRegija\t Čet, 26.03.2020. 11:39\nPODGORICA, 26. ožujka (FENA) - Tri od pet respiratora koje je crnogorski Fond za zdravstveno osiguranje naručio od predstavnika švedskog proizvođača, čije je sjedište u Beogradu, Srbija je zadržala na granici s Crnom Gorom te potom zaplijenila, pišu u četvrtak podgoričke Vijesti.\nUN-ovi stručnjaci krive Italiju jer nije uspjela zaštiti 200 migranata 2013.\nŠtefanek briefs Turković on his intent to propose solutions to migrant crisis


Sluban kocke, vatrogasac, 43 kom A021361 | AKSA BIH\nŠifra proizvođača: A021361\nSluban kocke dolaze u kompletima koji obrađuju različite teme. Igrajući se njima, mališani na zabavan način, kroz igru , razvijaju kreativnost i stvaralačko izražavanje. Sluban vatrogasac je interesantna i edukativna igračka koja se sastoji od 43 dijela. Set sadrži sitne dijelove.\nSluban kocke dolaze u kompletima koji obrađuju različite teme. Igrajući se njima, mališani na zabavan način, kroz igru , razvijaju kreativnost i stvaralačko izražavanje.Sluban vatrogasac je interesantna i edukativna igračka koja se sastoji od 43 dijela. Set sadrži sitne dijelove.Materijal: PlastikaUzrast: 6G+Pol: UniverzalnoOdržavanje-čuvanje: Vlažnom krpom sa neutralnim deterdžentom, bez upotrebe sredstava za izbjeljivanje.Baterije: NE


Poziv za podnošenje ponuda u postupku javne nabavke male vrednosti dobara\njavne nabavke male vrednosti dobara:\nNabavka i montaža hidromašinske i elektro opreme za CS-5 u sastavu kanalizacione mreže otpadnih voda u Mesnoj zajednici Maglić\nbroj JNMV: 404-8/2013-05\nNARUČILAC: RS, APV, OPŠTINA BAČKI PETROVAC, OPŠTINSKA UPRAVA\nPREDMET NABAVKE: Nabavka i montaža hidromašinske i elektro opreme za\nCS-5 u sastavu kanalizacione mreže otpadnih voda u Mesnoj zajednici Maglić,\nKRITERIJUMI I ELEMENTI ZA IZBOR NAJPOVOLjNIJE PONUDE:\nPRIPREMA I DOSTAVA PONUDA: Zainteresovani ponuđači pripremaju i dostavljaju\nsvoje ponude u skladu sa Konkursnom dokumentacijom i ovim pozivom i moraju ispunjavati sve uslove za učešće u postupku javne nabavke.\nUSLOVI ZA UČESTVOVANJE U POSTUPKU:\nUVID I PREUZIMANJE KONKURSNE DOKUMENTACIJE:\nVREME I MESTO PODNOŠENJA PONUDA:\nPonude se podnose do 12.12.2013. godine, poštom, na adresu: OPŠTINSKA UPRAVA, 21470 Bački Petrovac, Kolarova 6. sa naznakom ,,Ponuda za javnu nabavku dobara – nabavka i ugradnja hidromašinske i elektro opreme na crpnoj stanici broj 5. (CS-5) u sastavu kanalizacione mreže otpadnih voda u Mesnoj zajednici Maglić do lokacije koju investitor određuje u naselju Maglić, JN br 404-8/2013-05 - NE OTVARATI”, ili predajom u pisarnici, radnim danima od 08 do 14 časova, odnosno, do 14 časova poslednjeg dana roka bez obzira na način dostavljanja.\nNeblagovremene ponude neće biti razmatrane i neotvorene biće vraćene ponuđačima.\nVREME I MESTO OTVARANJA PONUDA\nJavno otvaranje ponuda obaviće Komisija 12.12.2013. godine u 15 časova u prostorijama Opštinske uprave, Bački Petrovac, Kolarova 6. prvi sprat, mala sala.\nROK ZA DONOŠENJE ODLUKE O DODELI UGOVORA:\nOdluka o dodeli ugovora biće doneta u roku od 7 dana od dana otvaranja ponuda, o\nčemu će ponuđači biti pismeno obavešteni u roku od tri dana od njenog donošenja.


Srbija nije visoko zadužena zemlja\nBeograd -- Srbija, sa oko 11 milijardi evra javnog duga, što čini oko 36 odsto bruto domaćeg proizvoda, ne spada u red visoko zaduženih zemalja, kaže Branislav Tončić.\nDirektor Uprave za javni dug je najavio da bi Skupština uskoro trebalo da odobri kredit od domaćih banaka od 250 miliona evra za finansiranje deficita budžeta.\nTončić je naglasio da je više od polovine poverilaca države sa domaćeg tržišta i naveo da najveći deo od oko 11 milijardi evra javnog duga (oko 64 odsto) u evrima, oko 14 do 15 odsto je u dinarima.\nDržava nastoji da poveća udeo duga u domaćoj valuti, jer se time smanjuje valutni rizik, ali to nije stvar koja može da se uradi za dan, već proces koji traje godinama, objasnio je on, uz napomenu da je cilj da bar 40 do 50 odsto duga bude u dinarima.\n"Da li je to malo ili mnogo? Stavite se u poziciju domaćina koji sve svoje kredite može da otplati sa četiri plate. Sa tog stanovišta i sa stanovišta nekih međunarodnih standarda, mi zaista nismo zadužena zemlja", naglasio je Tončić odgovarajući na pitanje da li smo kao zemlja prezaduženi.\n"Najveći poverioci smo sami sebi. Najveća pojedinačna stavka našeg duga su obveznice stare devizne štednje, koje dospevaju do 2016. godine. U ovom trenutku to je nešto oko 2,3 milijarde evra - znači, skoro četvrtina duga. Sledeća velika stavka su domaće banke i druga domaća pravna i fizička lica koja kupuju obveznice države, što je u ovom trenutku oko 1,5 milijarda evra", naveo je Tončić.\nKada se na to još dodaju krediti domaćih banaka, domaći dug čini više od polovine ukupnog javnog duga, naveo je Tončić.\n"Naravno, veliki poverioci su i međunarodne finansijske institucije - Svetska banka, Evropska banka za obnovu i razvoj, Nemački kreditni zavod, a veliki poverioci su i strane vlade", kazao je Tončić i podsetio da je u avgustu stigao kredit od Vlade Rusije od 200 miliona dolara.\n"Sada radimo na jednom kreditu sa Evropskom unijom, takodje za finansiranje budžeta. Radi se o 200 miliona evra, od kojih će 100 miliona, verovatno, stići do kraja ove godine. Pomoći će nam u finansiranju deficita za ovu godinu", naveo je direktor Uprave za javni dug i napomenuo da je srećna okolnost da najveći deo našeg javnog duga, oko 80 odsto, ima fiksne kamatne stope.\nJavni dug 36,3 odsto BDP-a\nJavni dug Srbije na kraju avgusta bio je 10,94 milijarde evra, što je 36,3 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), objavilo je Ministarstvo finansija.\nNa kraju prošle godine, javni dug bio je 9,85 milijardi evra, što znači da je u prvih osam meseci ove godine povećan za oko 1,1 milijardu evra, objavljeno je na sajtu ministarstva. Javni dug Srbije na kraju jula bio je oko 10,74 milijardi evra, što znači da je tokom avgusta povećan za oko 200 miliona evra.\nUkupne direktne obaveze Srbije na kraju avgusta bile su 9,28 milijardi evra, pri čemu je unutrašnji dug bio 4,24 milijarde evra, a spoljni dug 5,04 milijarde. Ukupne indirektne obaveze na kraju avgusta bile su 1,66 milijardi evra. Na kraju 2008. godine javni dug Srbije bio je 8,78 milijardi evra, što je bilo 25,6 odsto BDP-a.\nSuficit sa CEFTA 866,6 mil. dolara\nBeograd -- Srbija je u prvih osam meseci ove godine ostvarila suficit u razmeni sa zemljama CEFTA od 866,6 miliona dolara.\nTo je rezultat uglavnom izvoza poljoprivrednih proizvoda, pokazali su podaci Republičkog zavoda za statistiku.\nSrbija je u zemlje CEFTA od januara do avgusta najviše izvozila žitarice, proizvode od njih, razne vrste pića, gvožđe i čelik, a najviše je uvozila struju, gvožđe i čelik, kameni ugalj, obojene metale i povrće i voće.\nIzvoz Srbije je u tom periodu vredeo 1,77 milijardi dolara, a uvoz 898,5 miliona dolara, što znači da je pokrivenost uvoza izvozom iznosila 196,4 odsto.\nProdato već 27.000 novih automobila\nBeograd -- Da postoji ispit, recimo na Harvardu, na kojem bi bilo postavljeno pitanje “tržište Srbije”, teško da bi ga i najperspektivniji student položio.\nJer, kod nas, čini se, vladaju sasvim neki drugi “ekonomski zakoni”.\nDok svi u Evropi beleže pad prodaje automobila, na srpskom tržištu nije tako - u martu je prodato 4.950 vozila (prošle godine u istom mesecu 2.800), a u avgustu, tradicionalno slabom mesecu za prodaju automobila - 2.850.\nI nije to rezultat pripomaganja Fijata iz Kragujevca. Prošle godine u avgustu prodato je 1.990 “punta”, ove 780. A direktni konkurenti Fijata u ovom segmentu, pa čak i u klasi iznad, prodali su više od 1.550 automobila. “Punto”, trenutno na popustu za još 500 evra, nije, dakle, “lokomotiva” našeg tržišta.\nUvoznici automobila su smanjili marže, sačinili povoljnije aranžmane sa lizing kućama i bankama, pa su, iako opterećeni carinom od 10 odsto (za evropska vozila, a za ostala 12,5) i velikim porezima, automobili naprasno pojeftinili za nekoliko hiljada evra. Tako dolazimo do još jednog apsurda. Isplativije je kupiti novi automobil nego polovni.\nRačunica je jasna. Da biste kupili, recimo, automobil star četiri godine (nemačka istraživanja pokazuju da posle četvrte godine i pređenih 120.000-150.000 kilometara drastično rastu troškovi održavanja) za vozilo “B” segmenta, koje je i nosilac našeg tržišta, potrebno je minimalno pet-šest hiljada evra.\nNovo vozilo možete kupiti za samo 1.000 do 1.500 evra keša, a ostatak plaćate na rate sa relativno niskim kamatama. Pri tom su skoro svi uvoznici, od “sitroena” do “forda”, “renoa”, “pežoa” ili “hjundaija” ponudili i kreditne aranžmane kod kojih niste u obavezi da plaćate kasko!\nZa primer ćemo uzeti model “sitreon C4” sa motorom 1,4 litra, koji se nudi sa izuzyzetno bogatim paketom opreme za 10.880 evra. Da biste odvezli vozilo iz salona potrebno vam je 1.088 evra za učešće, a prodavci će vam odraditi kompletnu papirologiju, nemate obavezno kasko osiguranje, nisu vam potrebni žiranti, a rata vam je, na šest godina, 157 evra!\n“Sitroen C4”, sa istim motorom, i sa dosta lošijim paketom opreme, star četiri godine, vlasnici na auto-pijacama u Srbiji traže oko 8.000 evra. Na nemačkom automobile.de sajtu slično vozilo, i to bolje opremljeno, staro dve godine (iz juna), koje je prevalilo 43.500 kilometara, košta 10.990 evra.\nJoš drastičniji je slučaj kod “punta”. Cene polovnjaka kreću se oko 5.000 evra (godišta 2005-2006), a kragujevački, na kredit, dobijate za stotinak evra mesečno. Logika “koliko to izađe na kraju kredita” nije ispravna. Jer, starije vozilo više troši, troškovi održavanja su znatno veći, a o bezbednosti i da ne govorimo.\nKad se svede računa, svakako je bolje kupiti novo vozilo. Doduše, kazaćete vi, a mi se potpuno slažemo, teško je to sa prosečnom platom od 330 evra. Pa ipak, nisu ni stranci, a ni vanzemaljci, kupili u prvih osam meseci ove godine u Srbiji više od 27.000 novih automobila.\n"Yura" otvara i ćerka firmu - Fabrika u Nišu pre roka\nJužnokrejska kompanija "Yura" trebalo bi da završi svoju fabriku u Nišu pre roka i da zaposli više radnika nego što je prvobitno planirano, saopštili su predstavici "Yure" i grada Niša prošlog vikenda. Prilikom obilaska radova u Nišu, predsednik ove korporacije Lukas Nam i gradonačelnik Niša Miloš Simonović kazali su da da bi "Yurina" fabrika u Nišu, u kojoj će se proizvoditi elektroinstalacije za autoindustriju, trebalo da bude završena narednog marta, a ne u leto kako je predhodno najavljeno.\nObuka prvih zaposlenih trebalo bi da započne već sledećeg februara u "Yurinom" pogonu u Rači. Saopšteno je, takođe, da "Yura", koja je prvobitno najavila zapošljavanje 1500 ljudi, planira da sledeće godine izgradi i ćerku - firmu koja će proizvoditi bakarne žice za matičnu kompaniju i druge kupce i koja će zaposliti najmanje još 200 ljudi.\nSimonović je najavio da će narednih dana biti potpisan ugovor o besplatnom ustupanju zemljišta i sa italijanskom kompanijom "Dytech", koja je "Fiatov" dobavljač i u Nišu će proizvoditi fluide za autoindustriju. "Dytech" bi trebalo da zaposli "najmanje 400 ljudi". Ivesticija "Yure", koja će uložiti najmanje 15 mil EUR i "Dytech", sa 12 mil EUR, "najveća je u poslednjih 20 godina u Nišu". Prema odluci Vlade i Skupštine grada, "Yura" i "Dytech" će osim skoro šest hektara besplatnog komunalno opremljenog zemljišta, dobiti i bespovratna podsticajna sredstva za svakog novozaposlenog radnika.\nPublic debt reaches 36.3 pct of GDP\nBELGRADE -- Serbia's public debt at the end of August was EUR 10.94bn, which equals 36.3 percent of GDP, the Serbian Finance Ministry has stated.\nAt the end of 2009, the public debt was EUR 9.85bn, which means that in the first eight months of 2010 it increased by about EUR 1.1bn, the ministry stated on its website.\nSerbia's public debt at the end of July 2010 was about EUR 10.74bn, which means that it increased by EUR 200mn in August only.\nAccording to the report, Serbia's total direct liabilities at the end of August reached EUR 9.28bn. Serbia's internal debt reached EUR 4.24 billion, whereas the country's external debt accounted for EUR 5.04bn, the report said.\nAt the end of 2008, Serbia's public debt was EUR 8.78bn, equaling 25.6 percent of GDP.\nVlasnici odveli Fidelinku u stečaj\nBeograd -- Fidelinka, koja proizvodi hleb i pecivo danas je samo bleda senka nekadašnje uspešne fabrike, a posle uvođenja stečaja, postavlja se pitanje i njenog opstanka.\nStečaj je bio neprijatno iznenađenje za sve koji su Fidelinku, uspešnu čak i u vreme teških devedesetih, doživljavali kao izuzetak u odnosu na subotičke gigante.\nIako se već mesecima spekuliše da Fidelinka zapada u krizu, tim glasinama se niko od nadležnih nije ozbiljno bavio, kao ni pitanjem ko su biznismeni koji su kupili većinski kapital firme.\nOn ukazuje i na to da se stečajevi vode po istom scenariju, i po pravili se završavaju gašenjem firmi, a u igri su uglavnom isti ljudi koji se pojavljuju u ulozi spasilaca. „Plašim se da će ista sudbina zadesiti i nekoliko stotina radnika Fidelinke koji će se pridružiti armiji nezaposlenih“, upozorava Popović.\nDa li je i ovoga puta reč o pokušaju da se uništi jedno uspešno preduzeće kako bi se prostor na tržištu oslobodio za nekog novog igrača, ili su u pitanju nečiji lični interesi, pokazaće istraga.\nZa to vreme će se desetine porodica koje su živele od rada u Fidelinki naći u materijalnim problemima, a grad će ostati bez firme u čiji je razvoj godinama ulagano. Moguć je i povoljniji scenario - da Fidelinku, po veoma povoljnoj ceni, kupi ozbiljan kupac koji će obnoviti proizvodnju. Ali u srećan kraj ove priče retko ko veruje.


PressReader - Poslovni Dnevnik: 2016-03-02 - ZBOG NOVE KINESKE EKONOMIJE MORA OTIĆI ŠEST MILIJUNA RADNIKA\nZBOG NOVE KINESKE EKONOMIJE MORA OTIĆI ŠEST MILIJUNA RADNIKA\nPeking planira najveći val otkaza u dva desetljeća\nPoslovni Dnevnik - 2016-03-02 - REGIJA - TOMISLAV PILI tomislav.pili@poslovni.hr\nGase se ‘zombi tvrtke’ koje postoje samo na papiru, ali se time i smanjuju kapaciteti u sektorima koji se temelje na staroj paradigmi rasta\nKina se odlučila “obračunati” sa gospodarskim sektorima koji ne obećavaju mnogo u budućnosti otpuštanjem nekoliko miliju- na radnika što će biti najveći val otkaza u dva desetljeća. Kako ekskluzivno doznaje Reuters pozivajući se na dobro upućene izvore bliske vladi u Pekingu, u sljedeće dvije do tri godine vlada planira ugasiti između pet i šest milijuna radnih mjesta u takozvanim “zombi tvrtkama”.\nGašenje 'zombija' prioritet\nRadi se o državnim tvrtkama koje postoje još samo na papiru, ali radnici zaposleni u njima i dalje primaju plaću. Gašenje takvih kompanija jedan je od ovogodišnjih prioriteta premijera Li Kećijanga što se dalo iščitati iz njegove izjave u prosincu kako će te tvrtke “uskoro pod nož”. Međutim, jedan od ciljeva jest smanjenje kapaciteta u sektorima za koje se smatra da neće imati značajniji potencijal rasta u budućnosti, a što je pak dio šire priče o restrukturiranju kineskog gospodarstva.\nReutersovi izvori navode kako se radi o sedam sektora koji se temelje na staroj paradigmi rasta. Među njima je brodogradnja te proizvodnja cementa, stakla i čelika. Vlada je već najavila da će u sljedećih tri do pet godina kapacitete u čeličanama smanjiti za 150 milijuna tona, a proizvodnju ugljena za 500 milijuna tona. Stoga je u ponedjeljak najavljeno otpuštanje 1,8 mi-\nlijuna rudara. Zanimljivo je da kapaciteti neće biti smanjivani u industriji solarnih panela, unatoč njezinoj prekapacitira-nosti jer Peking ocjenjuje da ta grana ima budućnost. Naime, kineska ekonomija pokušava se fokusirati na uslužni sektor, poput zabavne industrije, tehnologije i obrazovanja koji su zauzeli mjesto najbrže rastućih sektora. Za Isaka Nuhića, fondmenadžera u Ilirika Investmentsu, ovo su očekivani potezi kineskih vlasti kao dio procesa reformi na strani ponude u prekapacitiranim industrijama.\n“Reforme će dovesti do određenih kratkoročnih problema, ali će dugoročno imati značajan pozitivan efekt na gospodarstvo. Dok su kineske privatne kompanije od 2007. do danas smanjile svoju razinu duga s 58 posto na 53 posto u odnosu na imovinu, državne su kompanije svoj dug povećale s 55 posto na 62 posto.\nOko 40 posto svih kredita kineskih banaka odlazi na državna poduzeća koja pridonose sa samo 10 posto u BDPu”, pojašnjava Nuhić. Dodaje kako neke procjene govore da bi 10postotno smanjenje kapaciteta u “zombi kompanijama” dovelo do gubitka oko dva milijuna radnih mjesta.\nOtvaranje još dva pitanja\n“S obzirom da Kina i dalje otvara više od četiri milijuna radnih mjesta mjesečno, takvi gubici nisu značajni, ali je problem što će uglavnom biti koncetrirani u malom broju industrijskih sektora i lokacija”, ocjenjuje Nuhić koji upravlja investicijskim fondovima izloženima i kineskom tržištu. Međutim, gašenje “zombi kompanija” otvara još dva pitanja političko i financijsko, navodi Reuters. Naime, Peking očekuje da će plan o gašenju radnih mjesta naići na otpor najteže pogođenih provincija na sjeveru i sjeveroistoku Kine. Drugi je problem što će ugašene tvrtke morati otplatiti kredite koje su im plasirale lokalne banke, pretežito državne. Tu je i problem rješavanja međusobnih dugovanja jer se u Kini razvio čitav sustav posuđivanja novca među tvrtkama.\n“Reforma državnih tvrtki, dug, prekapacitiranost i zombi kompanije duboko su povezani problemi”, kaže za Financial Times Jianguang Shen, glavni ekonomist za Aziju u Mizuho Securities. Isak Nuhić smatra da će kineska vlada pokušati fiskalnim i monetarnim poticajima ublažiti negativne posljedice ovih reformi. “Kina ima još puno manevarskog prostora jer iako je razina kineskog duga velika, većina je u domaćoj valuti te postoji mogućnost monetizacije duga kako bi se ublažili negativni efekti, pogotovo što se tiče dugova lokalnih sredina koje će biti značajnije pogođene reformama i otkazima”, kaže Nuhić. Inače, ovo nije prvi puta da kineske državne kompanije prolaze ozbiljne rezove radne snage. Štoviše, najavljeno otpuštanje šest milijuna radnika gotovo je zanemarivo u odnosu na agresivne reforme državnih tvrtki između 1997. i 2003. godine. Tijekom tog razdoblja broj radnika u državnim kompanijama doslovno je prepolovljen, sa 70 milijuna na 37 milijuna zaposlenih.\nGašenjem ili privatizacijom najlošijih kompanija profitabilnost državnog sektora značajno se poboljšala, pa je ukupna dobit s 300 milijardi juana u 1999. skočila na 1,7 bilijuna juana 2007. godine.\nBrodogradnja je jedan od sektora koji očekuje restrukturiranje


Nizozemski morski zid od milijardu dolara - Građevinarstvo - 2022\nNizozemski morski zid od milijardu dolara\nHolandija je poznata po poplavama, što ne čudi jer polovina zemlje leži na samo metar nadmorske visine, a preko osme ležiispod nivo mora. Holandija ima opsežnu istoriju poplava koja traje stotinama godina unazad stotine hiljada smrtnih slučajeva rezultat masovnih olujnih udara koji uništavaju svako zemljište, kuće ili ljude koji im se nađu na putu. Jedan od najgorih udara dogodio se u Holandiji, godine 1530. 5. novembra, kada je masovna oluja stvorila val koji je srušio malu olujnu pregradu, odnio brane i uništio nasipe, ubivši više od 100.000 ljudi.\nS obzirom na prirodni krajolik, holandska vlada uvijek je pokušavala pronaći rješenja koja bi pomogla lociranju stanovništva. To su uspjeli izgradnjom posebnih sistema kanala, jarkova, vjetrenjača, brana i tako dalje. Danas ove veličanstvene građevine prave razliku između života i smrti u brojnim dijelovima zemlje.\nKako je popravljeno?\nGlavni problem je što se dobar dio Holandije nalazi ispod nivoa mora. Svaka veća fluktuacija dubine mora prouzročit će opsežne poplave na ogromnoj količini kopna. Holanđani se bore protiv ovog problema konstruirajući nasipe, efektivno podižući visinu riječnih grebena kako bi se omogućile veće razlike u dubini rijeke i mora (vidi slike dolje). Međutim, visoke obale uzrokuju nakupljanje više vode, koja polako nagriza nasipe ili se prelijeva tokom naleta, oslobađajući ogromne količine vode preko ruba - što još jednom pustoši po Holandiji. Holanđani su koristili masivne vjetrenjače za ispumpavanje vode iz kanala, usmjeravajući vodu nazad u okean. Ta su rješenja trajala dugi niz godina, pomažući raspodijeliti navale i održavajući stope smrtnosti na niskom nivou. Međutim, rješenje nije bilo trajno i vlada je morala tražiti nešto novo.\n[Izvor slike: Resursi o životnoj sredini]\n[Izvor slike: Henri Cormont: Dike Wall]\n1953. godine masivna poplava Sjevernog mora raspala je sve nasipe, brane i morske zidove, ponovno ispravši sve što mu je stajalo na putu. Poplave su rezultirale 1.836 smrtnim slučajevima, 200.000 žrtava životinja i poplavile 200.000 hektara zemlje. Shvatilo se da se rješenje mora naći - i to brzo. Ubrzo je formiran komitet nakon čega je uslijedio plan nazvan Deltaplan ili Delta Works, projekt revitalizacije 3.700 km nasipa i brana (vidi sliku dolje). Jedna od najvećih karakteristika bio je ogroman morski zid koji bi koštao više 2.5 milijarde dolara.\n[Izvor slike: Deltawerken]\n[Izvor slike: Deltawerken: Poplave iz 1953.]\nPlan je uključivao revolucionarno dizajniranu branu koja je sadržavala uklonjiva vrata koja su bila šuplja i koja su mogla plutati i biti uklonjena. Vrata su omogućavala ribama da slobodno plivaju, a okoliš je relativno isti. Međutim, kada olujni val nađe na vratima, može se brzo napuniti vodom, tonući i zadržavajući ih na mjestu kao utvrđena brana koja milione ljudi štiti od potencijalnih poplava. Masivni stupovi prelaze plovne puteve, svaki30-40 metara visok, težak više od 18.000 tona. Masivno produženje bilo je dugo tri kilometra ili oko dvije milje. S porastom nivoa mora, holandska vlada ima planove za zaštitu nižih područja od porasta nivoa mora do jednog metra do 2100. godine.\nOvaj projekat bio je vrlo važan za grad Rotterdam, jednu od najvećih luka u Evropi. S obzirom na veliku količinu pomorskog prometa, bilo je neophodno da brana radi. Rijeke (i cijelo obalno područje) morale su ostati otvorene što će omogućiti brodovima koji dolaze sa zapada da uđu u luku. Istovremeno, sistem je morao biti zatvoren tokom oluja kako bi se osigurala zaštita javnosti. Tijekom vremena izgrađen je veliki broj sličnih brana i Nizozemci su napokon uspjeli kontrolirati prirodu. Pomogla je i drugim gradovima poput Amsterdama.\n[Izvor slike: Roberto Maldeno / Flickr]\nTokom 20. vijeka, Holanđani su uspjeli poboljšati svoje životne uslove i izgraditi nevjerovatne projekte. Danas se rizik od poplava rijeka smanjio sa jednom na 100 godina na jednom u 1250 godina. Ko zna kada će se dogoditi sljedeća velika poplava, ako će ikada nastati?\nNizozemska vlada revolucijom je upravljala morskom vodom stotinama godina, od prvog implementiranog nasipa do masivnih pumpi vjetrenjača, a zatim do trenutnih ogromnih brana koje more drže u zalivu. I danas Holanđani još uvijek pate od poplava, međutim, novom, modernom tehnologijom šteta i broj poginulih svedeni su na minimum. Kako se nivo mora povećava, Holanđani će nastaviti revoluciju u upravljanju vodama, dajući nadu svim nižim dijelovima zemlje širom svijeta.\nAko vas zanima kako izgledaju morski zidovi i brane, pogledajte ovaj video.\nKakva su vaša razmišljanja o ovom građevinskom projektu? Šta biste promijenili?\nPogledajte video: Brod s blagom pronađen u Kolumbiji (Januar 2022).\nKako svojim mozgom kontrolirati tuđu ruku\nKako kuhati pljeskavice od ružinog bibera\nKako od majice napraviti torbicu koja se ne šije\nKako promatrati negativni prostor\nKako stvoriti izgled bez šminke.\nKako baciti backhand frizbi (redovno)\nKako napraviti kandže !!\nKako se riješiti tragova dezodoransa na majicama\nCopyright 2022 \_ Nizozemski morski zid od milijardu dolara...


NA UNIVERZITETU DONJA GORICA OBILJEŽEN MEĐUNARODNI DAN OSI\nsubota, 04 decembar 2021 13:13\nU okviru Erasmus + projekta Inkluzivno visoko obrazovanje na Zapadnom Balkanu – IDEA (Inclusive tertiary EDucation in the West BalkanS – IDEA) na Univerzitetu Donja Gorica obilježen je Međunarodni dan osoba s invaliditetom u saradnji sa Udruženjem mladih sa hendikepom Crne Gore (UMHCG). Događaj je održan u petak, 3. decembra s početkom u 10:00 časova, u Galeriji Unoiverziteta Donja Gorica (UDG).\nIspred Univerziteta Donja Gorica prisutnima su se obratile mr Bojana Mališić, Kancelarija za međunarodnu saradnju UDG kao i doc. dr Tatjana Burzanović, dekanica Fakulteta za dizajn i multimediju. Ispred UMHCG pristunima se obratila Anđela Miličić, koordinatorka Studentske savjetodavne kancelarije u Udruženju mladih sa hendikepom Crne Gore.\nU uvodnim obraćanjima ukratko su predstavljene aktivnosti projekta kao i cilj projekta - da se doprinese poboljšanju pristupa u obrazovanju, da se stvore uslovi za inkluzivno obrazovanje i razviju mogućnosti za zapošljavanje studenata s invaliditetom. Pored navedenog, cilj je i unapređenje kapaciteta studentskih službi, administracije, studentskih i upravljačkih tijela u partnerskim institucijama, odnosno univerzitetima partnerima na projektu, razvoj modernih inkluzivnih praksi, kao i asistivnih tehnologija.\nTokom samog događaja, priliku da se obrate prisutnima imali su i studenti Univerziteta Donja Gorica a svoje radove su izložili studenti Fakulteta za dizajn i multimediju - Rastko Radulović, Vladimir Pejović i Ksenija Đurković.\nIzvor: Saopštenje za javnost Univerziteta Donja Gorica\nPročitano 357 put(a)


FSCG izrekao kaznu FK Zeta • CG-Fudbal\nPočetna 1.CFL FSCG izrekao kaznu FK Zeta\nFSCG izrekao kaznu FK Zeta\nDisciplinska komisija Fudbalskog saveza Crne Gore, na sjednici održanoj dana 20.11.2020. godine, izrekla je FK „Zeta“ disciplinsku mjeru oduzimanje dva boda zbog nagovaranja na napuštanje terena i odbijanja igranja seniorskog tima na utakmici 9. kola Telekom 1.CFL, između FK „Budućnost“ – FK „Zeta“, čime je počinio prekršaj iz člana 78 stav 3 Disciplinskog pravilnika FSCG.\nShodno članu 42 stav 3 Disciplinskog pravilnika FSCG, Lambulić Jugoslavu utvrđuje se disciplinska mjera:\na) Zabrana obavljanja funkcija u trajanju od dva mjeseca zbog nagovaranja na napuštanje terena i odbijanja igranja seniorskog tima FK „Zeta“ na utakmici 9. kola Telekom 1.CFL, između FK „Budućnost“ – FK „Zeta“;\nb) Zabrana obavljanja funkcija u trajanju od tri mjeseca zbog nesportskog ponašanja – psovanja i vrijeđanja sudije Miloša Boškovića sa tribina stadiona na utakmici 10. kola Telekom 1.CFL, između FK „Iskra“ – FK „Zeta“;\nPrimjenom istih propisa, Disciplinska komisija izriče jedinstvenu disciplinsku mjeru Zabranu obavljanja funkcija u trajanju od pet mjeseci. U izrečenu disciplinsku mjeru uračunava se vrijeme provedeno Odlukom o suspenziji od 26.10.2020. godine.\nDisciplinska mjera zabrana obavljanja funkcija obuhvata zabranu obavljanja funkcija u Udruženju klubova FSC – Centar i FSCG, zabrana obavljanja funkcija na zvaničnim utakmicama (ulazak u svlačionice tokom utakmice i pristup restriktivnom prostoru za vrijeme utakmice) i zabrana ulaska na stadione, a shodno odredbi člana 29 stav 3 Disciplinskog pravilnika FSCG. FK „Zeta“ – Golubovci odgovoran je za sprovođenje izrečene disciplinske mjere Zabrana obavljanja funkcija.\nTakođe, Disciplinska komisija FSCG izrekla je FK „Budućnost“ – Podgorica novčanu kaznu u iznosu od 500 eura zbog slabe organizacije utakmice 9. kola Telekom 1.CFL, između FK „Budućnost“ – FK „Zeta“, čime je počinio prekršaj iz člana 74 stav 1 Disciplinskog pravilnika FSCG.\nPRETHODNOMilinković: Pokazati kvalitet i pobjednički mentalitet\nNext article1.CFL: Nastavlja se takmičenje, derbi na „Trešnjici“


Izrada sajta za firmu ARTEFINO — WebniMe | SEO Optimizacija i Web Dizajn\nPočetna » Portfolio » Izrada sajta za firmu ARTEFINO\nNaš mladi I kreativan tim sa zadovoljstvom radi Vaš projekat kada nas izaberete! I naša sadašnja ponuda nije bila izuzetak – bili smo veoma kreativni kada je u pitanju kompletiranje Artefinovog sajta. Želimo im uspjeh i mnogo zadovoljnih mušterija!


'Lakše smo ulazili u EU dok nismo bili u njoj. To je apsurd!' | 24sata\nPREDSJEDNICA EU ČELNICIMA:\nZbog ovog novog stanja na granicama, predsjednica Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović uputila je pismo predsjedniku Europskog vijeća Donaldu Tusku, predsjedniku Europskog parlamenta Antoniju Tajaniju i predsjedniku Europske komisije Jean-Claudeu Junckeru.\n'Poštovani čelnici institucija Europske unije,\nŽeljela bih naglasiti kako sve navedeno ni na koji način ne dovodi u pitanje spremnost Republike Hrvatske na puno provođenje pravne stečevine Europske unije pa i one glede schengenskog zakonodavstva, posebice imajući u vidu nastojanja Republike Hrvatske postati članicom schengenskog prostora u što skorijem razdoblju, ali i dužnost svih država članica i institucija Europske unije osigurati sigurnost naših građana. Republika Hrvatska svoje vanjske granice nadzire ujedno i kao granicu Europske unije, uključujući nadzor protoka osoba i roba iz trećih zemalja.'