Denuvo: Ne postoji igra koja se ne može krekovati - Gameriously\nPočetna/Vesti/Denuvo: Ne postoji igra koja se ne može krekovati\n0 479 Manje od jedne minute\n“Ono što mi radimo je protekcija inicijalne prodaje”, izjavili su čelnici ove kompanije. No to nije nikakva novost, zar ne? Pa nije, ali jeste u smislu da su prvi put izašli sa takvom izjavom jer su se ranije dičili sa “crack free” proizvodom.\nPiraterija u igrama predstavlja konstantan problem u gaming industriji. Porast DRM platformi poput Steam-a, uPlay-a, Origin-a, izazvalo je veliko negodovanje kod potrošača, kao i kod DRM free kompanije poput GOG.com\nElmar Fischer, direktor prodaje u kompaniji Denuvo, je izjavio:\nTo je takmičenje. Za nas je to posao, za njih je to sport i zbog toga ih idolizuju.\nNakon što su u Januaru kupljeni od strane sigurnosne firme za digitalne platforme, Irdeto, Denuvo je porastao sa kompanije koja je brojala 45 zaposlenih, na kompaniju koja sada broji preko 1000 zaposlenih. Iako se ne oslanjaju na Irdeto za tehnološke izazove, oslanjaju se na resurse koje im pruža.\nIako igre koje su zaštićene Denuvo sistemom postaj usve teže za krekovanje, imali su i par kikseva. Npr. Rise of The Tomb Raider nije izdržao duže od tri nedelje. Još gore, Resident Evil 7, Rime, Tekken 7 su krekovani za manje od nedelju dana.\nNaše mišljenje je da je sve relativno u smislu koliko se grupe koje krekuju, fokusiraju na određenu igru, kao i hype koji igra ima. Verujemo da će i Cyberpunk pretrpeti veliki udar.\nSlobodno pišite vaše mišljenje u komentarima, pa da diskutujemo 🙂\ncrack denuvo drm free gog origin steam uplay


Predizborno plakatiranje na zidu prodavnice: Nezadovoljni neka potraže pravdu na sudu\nPredizborna kampanja za lokalne, pokrajinske i republičke izbore se zahuktava. Tako je i u Bečeju gde su osvanuli plakati i na za to nepredviđenim mestima, na kantama za smeće, na zidovima prodavnica. Jedan od primera je prodavnica kineske robe pored gradske pijace koja je svake četvrte godine oblepljena izbornim porukama stranaka. Pre desetak dana su na toj prodavnici osvanule poruke Srpske napredne stranke.\nIgor Mirović u Bečeju: Nova politika za nove projekte\nPotpredsednik Srpske napredne stranke (SNS) Igor Mirović je partijsku predizbornu posetu Bečeju 6. aprila započeo u industrijskoj zoni, ispred KWS-a, a potom je posetio francusku firmu „Kivonj“ i sedište SNS-a u Bečeju.\nSrđan Srdić o saopštenju i nepravosnažnoj presudi za prevaru: Namera je diskreditacija u predizbornoj kampanji\nU želji da dobijemo komentar povodom reakcije i saopštenja opštinskih odbora Srpske napredne stranke i Srpskog pokreta obnove zbog izjava na konferenciji za novinare koordinatora opštinskog odbora Srpske narodne partije Srđana Srdića, koji je rekao da je plan te partije da opština kupi PIK „Bečej“, a za to traži podršku Srpske napredne stranke i Srpskog pokreta obnove u Bečeju, u kojem se između ostalog kaže da su „Srpska napredna stranka i Srpski pokret obnove zgroženi izjavama čelnika Opštinskog odbora Srpske narodne partije o kupovini PIK-a `Bečej` od strane Opštine Bečej“ pozvali smo i koordinatora za predstojeće lokalne izbore u Bečeju opštinskog odbora Srpske narodne partije (SNP) Srđana Srdića da da svoj komentar.\nLSV bez lokalnog programa: Finansijska decentralizacija\nredstavnici Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV), predsednik opštinskog odbora Ferenc Tot i nosilac lokalne izborne liste Dušan Jovanović novinarima su 12. aprila predstavili program Lige. Tot i Jovanović, uprkos očekivanjima novinara, nisu predstavili bečejski program stranke za lokalne izbore, već glavni program LSV-a, niti biografije kandidata za odbornike.\nPod sloganom „Za pristojnu opštinu Bečej“ Demokratska stranka je 12. aprila predstavila svoj program za lokalne izbore. U šest tačaka programa je navedeno da je u oblasti poljoprivrede cilj ravnomerna raspodela prava zakupa državnog poljoprivrednog zemljišta bečejskim stočarima i ratarima, u oblasti privrede će se demokrate zalagati za povećanje zaposlenosti kroz pomoć mikro-, malim i srednjim preduzetnicima i stvoriće ambijent za nove investicije, u oblasti infrastrukture cilj je rešavanje pitanja pijaće vode na teritoriji opštine, što se ekologije tiče demokrate bi nastojale da unaprede kvalitet životne sredine podizanjem vetrozaštitnih pojaseva i pravilnim upravljanjem komunalnim otpadom. Cilj DS-a je, kako se navodi u programu, „ušteda u javnim preduzećima a ne u školskim i zdravstvenim ustanovama“, kao i ulaganje novca u školski i amaterski sport na teritoriji opštine.


XBOX ONE NBA LIVE : THE ONE EDITION | XBOX - IGRE | GamesGuru - igrice i konzole, računari, tehnika\nZvezda Hjuston Rokitsa zaštitno je lice novog NBA Live-a i u toj ulozi se snašao sjajno i verujemo da ga nakon karijere čeka jednako dobra karijera u šou-biznisu. Ono što izdvaja igru od prethodnih je „The One“ kreiran po uzoru na FIFA 17. Naime, u singleplayer kampanji krećete kao junior koji doživljava tešku povredu i koji se nakon samo nekoliko meseci vraća igranju pokušavajući da se domogne što bolje pozicije pred „Draft“. Na vama je da junošu izgurate ka uspehu sa pozicije koju na početku sami birate. Fizičke predispozicije mu birate sami, a čuvena Game Face HD tehnologija, omogućava da na teren stavite i sebe lično i to zaista izgleda vraški dobro. Prvih sedam poglavlja sage vodi vas kroz uličnu košarku, na mestima koja predstavljaju legendarna svratišta gde su ponikle mnoge NBA zvezde. A sad ono najvažnije – gameplay! Izgleda je 2K konačno dobio konkurenciju! Nba Live 18 izgleda kao pickup&play koji smo dugo čekali. Brze i tečne akcije, a rešenja vam „iskaču“ pravovremeno. Najveća prednost igre je što kontroler možete da uzmete u ruke i odmah zaigrate, a da u tome od starta uživate. Što više napora budete ulagali u otkrivanju novih komandi, to ćete ostvarivati više manevarskog prostora na terenu i uživati još više.\nVideo of XcNqzazrg94


Streličarske radionice u Goranskom parku uspešan sadržaj „Tanderbala“ - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nu Društvo, Lokalna Samouprava, Sport, TV prilozi\nMesta na prvom festivalu „Tanderbal“ bilo je i za bečejske streličare koji su gostima u Goranskom parku pokazali osnove ovog sporta.\nSpas od tropske vreline kako je to bilo juče u Bečeju mnogi su pronašli upravo u Goranskom parku kraj Tise i rekreirali se uz luk i strelu.\n-Došlo je dosta ljudi i mi smo zadovoljni. Pored radionice, organizovali smo i takmičenje u gađanju balona, a najboljima sleduju nagrade, rekao nam je Slobodan Pavlović iz Streličarskog kluba Bečej koji nije propustio priliku da pozove Bečejce da im se priključe.\nPoslednjeg, trećeg dana festivala na vodi, pored streličarskih radionica i promocije ovog sporta u kom su Bečejci itekako uspešni, jer među njima ima i državnih prvaka, posetioci su mogli da se upoznaju sa ponudom Etno bazara i da učestvuju u drugim kreativnim radionicama, da ukrste varjače tokom nadmetanja u kuvanju riblje čorbe i da uživaju u muzičkom delu programa.


Jahaće gaće Franje Josipa I. mogu biti vaše za 3.000 eura!\nJahaće gaće Franje Josipa I. mogu biti vaše za 3.000 eura! 26.Apr.2012, 19:54, Izvor: CroModa.com\nJahaće gaće cara Franje Josipa I. bit će uskoro ponuđene na aukciji u Beču za samo 3.000 eura\n07:36: Albert Nađ: Iliev još ne dolazi07:36: Johnny Depp: Srceparajuće priznanje o raskidu07:35: Italiji triler!07:34: Danas je Svetski dan izbeglica07:32: Rado Srpkinje idu kod plastičnog hirurga: U Srbiji 8.000 žena g...07:30: Dačić i Tači danas u Briselu o primeni sporazuma07:30: Prodaja vozila u Evropi pala na najniži nivo u posljednjih 20 go...07:30: Najluđi putevi na svetu07:29: Samit Evropskih narodnih partija07:29: Dačić: Smeniću Obradovića ako se utvrdi da je kriv07:28: Letovanje u Paraliji za 159 evra07:27: Starac izbo brata na spavanju!07:26: ISTRAGA: Oliver Dulić svedočio u vezi s nelegalnom gradnjom!07:25: Da li je Huawei Ascend P6 najtanji telefon na svijetu?07:25: SKANDAL: Obradović ne da fotelju, tvrdi da mu pakuju smenu07:24: Olimpik na međunarodnom turniru07:23: Vrelina "obara" ljude na ulici07:20: PROMOCIJA: Željko Vasić peva u Nišu07:20: VELIKA ČISTKA: Partije izbačene iz javnih preduzeća!07:19: Šiljegović: Kreće privredni bum07:19: VRELO LETO: Umetnici idu u rat protiv Vlade Srbije07:18: Iznenadni odlazak Tonyja Soprana07:15: Mitrović: Đilas je kapuljaš koji preti pištoljem07:15: Djevojčica u lice sasula svašta jednom od najmoćnijih direktor...07:15: Nema više Tonija Soprana: Preminuo Džejms Gandolfini (FOTO, VID...07:15: Poslanici "pretresaju" obrazovanje07:14: Dinar ojačao, evro 113,9507:14: Preminuo Džejms Gandolfini zvezda Sopranovih07:10: Kako se ljeti obući za posao07:08: Vlasti u Brazilu vraćaju stare cene prevoza07:07: Poslanici Angele Merkel ne daju datum07:05: KREĆE KONVOJ: Grci dolaze kod Cece!07:05: Mošo Odalović i pismo Zorici Sentić: DRUG ZA SVA VREMENA07:04: Vlasti Sao Paola i Brazila vraćaju cene prevoza07:04: 18 novih AMG modela stiže u salone, cene poznate07:02: Dušan Grujić: Radmilo i Toplice, idite već jednom!07:00: Srbin tinejdžer u Beču rasturao lažne dinare07:00: Nema više Tonija Soprana: Od srčanog udara preminuo Džejms Gan...07:00: Berba na čekanju zbog niskih otkupnih cena višnje07:00: Anti-društvena aplikacija: Pakao, to su drugi ljudi06:58: RIBANJE: Obama se prepao od Angele Merkel06:57: Top deset ružnih životinja koje takođe zaslužuju da budu spas...06:56: Jubilej našeg portala – Tri godine rada KGsporta06:50: Mogu li se preduzetničke vještine naučiti ili se čovjek rađa...06:48: ODLUKA: Zvezda ostala bez kvarteta06:47: IBICA STAJL: Nata u japankama dočekala goste!06:45: Šta činiti kada vam se čini da su već sve lađe potonule06:45: Vraća se Aksentijević, Pauljevićev status pod upitnikom06:42: SAD: Ne pregovaramo s talibanima06:41: Da li ste čuli za UHD televiziju?06:40: Ja sam Bredli Mening06:40: Ubistvo uživo: Reporter CNN-a sa sirijskim snajperistom u trenut...06:39: FUDBALERI OPTUŽUJU: Ješić nas teroriše!06:36: Direktorka ugrozila život pacijenta06:35: NEZAPAMĆENO: Padali u nesvest po ulici kao pokošeni!06:33: Poziv Filmstreet-u da poseti Batajnicu06:33: U PAKETU: Zoran Stojadinović napušta Marakanu06:33: 2014 Tata Nano i Indica eV206:30: Automobil koji izgleda fenomenalno i nakon pet miliona pređenih ...06:23: Porođaj u automobilu: Muž pobegao, komšija porodio ženu


The New Daughter (Ukleta ćerka) 2009 - Film sa prevodom (besplatno)\nThe New Daughter (Ukleta ćerka) 2009\nGledano: 31776 Twitter Facebook\nfilm je zaista odličan !!!\nRaspevana Šišarka, pre 3 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nfilm je strava\nJovana Ivic, pre 3 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nSuper film!Ali strasan!\nNoka74, pre 4 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nperaperic20122012, pre 5 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nilija rakic, pre 5 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nFilm je ok meni se svidja.. 🙂\nNije strasan msm kao da nije horor ali je ovako film super 🙂\nUna, pre 5 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nTijan, pre 5 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nSladjan Terzin, pre 5 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nJos jedno razocarenje u poduzem nizu.\nne razumem,sta ste ocekivali…kako drugacije da odigra ovakvu ulogu…\nbonnie, pre 5 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nfilm je odvratno glup a ovaj Kevin kao mrtvo puvalo ceo film ,nikakave akcije od njega …grozno … 🙁\nsvraka, pre 5 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nja trazila triler,ono horor,bezveze ,razocarana i kraj totalno glup…Costner je podbacio ovim filmom…steta..\nWolf1974, pre 5 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nJako,ali jako glup film…uzaludno potrosena 2 sata! -.-\nlamovic, pre 6 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nkraj je tako tipično američki. svi njihovi filmovi nekako završe na istu shemu. šteta, jer tema je obećavala.\nkasandra, pre 6 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nHe, mravi u akciji 🙂\nJEDAN OD GLUPLJIH KOJE SAM GLEDALA\npljevlja, pre 6 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nnije los, al glup kraj\nOcekivala sam vise, po meni nije nista posebno…\n..ali mislim kraj je…nidje veze\ndobar malo kraj bzvali horor je horor……..\nvecapeca, pre 6 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nBezveze, a o kraju da i ne pričam. :/\nChupii, pre 6 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nbezveze film horor sa uzasnim krajem bas sam se razocarala :((((\nmaja25, pre 6 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nKokica, pre 6 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nGocy, pre 6 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nfilm je dobar… vredi pogledati.. 🙂\nnadario, pre 6 godina/es Prijavite se da biste odgovorili\nO Filmu: The New Daughter (Ukleta ćerka) 2009\nObjavljeno 2 marta, 2012\nOpis: Kevin Costner glumi Johna Jamesa, samohranog oca koji se sa svoje dvoje dece seli na farmu posle bolnog razvoda. Uskoro, njegova ćerka (Ivana Baquero) počinje da se ponaša čudno, a tata počinje da sumnja da grobna humka u obližnjem polju možda ima neke veze s tim.\nScenario: John Travis, John Connolly (kratka priča)\nRežija: Luis Berdejo\nGlavne uloge: Kevin Costner, Ivana Baquero, Gattlin Griffith, Samantha Mathis, Noah Taylor\nTrajanje : 1:47:59\nTražili ste: film druga cerka, druga cerka, the new daughter sa prevodom, druga cerka ceo film, druga cerka film kevin costner, horor serije, druga cerka ceo film sa prevodom, druga cerka online sa prevodom, druga kcerka film, film druga cerka online\n© 2015 Leptirica Bioskop – Online filmovi, strani filmovi sa prevodom, strane serije sa prevodom, domaći filmovi, domaće serije - The New Daughter (Ukleta ćerka) 2009 sa prevodom


Tri ruže i meda - Cvećara Niš\nHome >> >> Tri ruže i meda\nTri ruže i meda\nCena: 16.90 € 13.90 €\nTri crvene ruže i mali plišani meda. Budi ono dečije u nama. Meda je uključen u cenu aranžmana. Vaza ne ulazi u osnovnu cenu aranžmana i poručuje se dodatno.


ASUS Z97 Sabertooth Mark 1 & Mark 2 | AXE.RS\n| Hardver | Matične ploče | ASUS Z97 Sabertooth Mark 1 & Mark 2\nKada nam neko spomene pojmove kao što su najveći, plavi, poluprovodnik, gigant, tranzistor i procesor prva asocijacija koja nam se javlja je Intel korporacija. Kao što smo već ranije spominjali, Intel nas je navikao na svojevrsnu tick-tock strategiju na svakih godinu dana, kao i na određeni refresh koji ide nešto pre „tock-a“. Obzirom da je prošlo već godinu dana od pojavljivanja prvog Haswell čipa i serije 8 kontrolerske logike, već smo očekivali prelazak na 16nm Broadwell, ali na žalost ili sreću, ovo se ipak još uvek nije desilo.\nGle čuda, Intel kasni, a umesto Broadwell-a ponuđeno rešenje je „Haswell refresh“, koji objedinujuje neke „nove“ stare procesore sa nešto većim frekvencijama, u proseku za po 100 MHz i „novu“ seriju 9 čipsetova, koja je dobrim delom identična sa starijom 8 serijom.\nNaravno, uz novu seriju čipsetova ide i nova serija matičnih ploča, a u narednom periodu, naš cenjeni auditorijum prisustvovaće poplavi recenzija novih modela matičnih ploča. Srećom, od ove poplave se nadamo se nećete „udaviti“, obzirom na to da se razlike u čipsetovima svode na svega nekoliko stavki, ali ipak ono što je zanimljivo u celoj priči su unapređeni novi modeli matičnih ploča.\nKao i obično, kompanija ASUS nam je među prvima ponudila na testiranje nekoliko svojih novih modela, a među njima su i nove Sabertooth Z97, sa oznakama Mark 1 i Mark 2, koje donose nekolicinu kvalitativnih prednosti u odnosu na starije Z87 modele, a o tome ćemo detaljnije prodiskutovati u narednoj recenziji.\nASUS Z97 Sabertooth Mark 1 & Mark 2Ciljna grupa korisnikaZ97 vs Z87Pakovanje i propratna opremaSpecifikacije i cenaHardverski nivo – LayoutVRM sekcija Mark 1 & Mark 2Čipovi i kontroleriHlađenjeKonektori i tasteriAudio podsistemSoftverski nivoBIOSTest sistemRezultati testovaPar reči za kraj i finalna ocena


Inovativni telefoni | Tech | Uređaji\nOvi telefoni prvi su imali što nijedan pre njih | Smartlife RS\nOvi telefoni prvi su imali što nijedan pre njih 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n26.06.2017. / 16:25\nSvi ovi telefoni bili su inovatori i svima im je sudbina bila ista - nestali su sa tržišta…\nNeki telefoni tj. njihovi proizvođači jednostavno prave prvi korak unapred, inovirajući ne samo za sebe, nego i za druge, koji obično kad-tad prihvate prave inovacije. Takve su bile ove koje su doneli ovi telefoni koje ćete upravo upoznati.\nDanas su njihove opcije opšteprihvaćene, dok su u trenutku kad su ih ovi uređaji imali bile gotovo nepoznate mnogima od nas. Većina inovacija bila je dokaz o dobroj percepciji mobilne telefonije ovih proizvođača, što ne znači da su one došle u pravo vreme. O tome čitajte kasnije, prvo upoznajte telefone koji su prvi imali što nijedan telefon pre njih nije…\nIzvor: Promo/PantechBr. slika: 8 1 / 8\nIzvor: Promo/O2Br. slika: 8 2 / 8\nIzvor: Promo/NokiaBr. slika: 8 3 / 8\nIzvor: Promo/Sony EricssonBr. slika: 8 4 / 8\nIzvor: Promo/SiemensBr. slika: 8 5 / 8\nIzvor: Promo/LGBr. slika: 8 6 / 8\nIzvor: Promo/PalmBr. slika: 8 7 / 8\nIzvor: Promo/EricssonBr. slika: 8 8 / 8\nPrvi telefon sa čitačem otiska prsta\nIako je Apple, odnosno iPhone ubedio korisnike da im je čitač iPhone otiska prsta neophodan (aha), prvi model koji ga je imao je bio Pantech GI100, još 2003. godine - tri godine pre nego što se iPhone uopšte i pojavio na tržištu.\nPrvi telefon koji je izbacio 3.5 mm audio konektor\nNe, nije bio iPhone 7, prvi je 3.5 mm audio „šutnuo“ još 2003. godine model O2 XDA II, koji je napravio HTC. Umesto ovog audio ulaza pomenuti model je imao mini USB, koji je korišćen i za punjenje i povezivanje na računar.\nPrvi telefon sa naprednom opcijom kamere\nIako se ovim može okititi bilo koja kamera N-Series modela, prvi model sa bokeh efektom, koji je danas izuzetno popularan imala je još Nokia Lumia 925, i to ne sa dve, nego sa jednom kamerom. Bilo je to još 2013. godine…\nPrvi telefon sa usporenim kadrom video snimanja\nDanas se Sony i Samsung rvu koja kamera je bolja u tome, jer omogućavaju da deo kadra video snimka bude „razvučen" u 960, odnosno 1.000 fps, a nekada je šampion i inovator na tom polju bio LG, modelom KU990 Viewty, čija je kamera još 2007. nudila 120 fps, ali u skoromnoj 240p rezoluciji.\nPrvi telefon s prednjom kamerom\nSony Ericsson Z1010 i Siemens U15 su već početkom novog milenijuma, 2003. godine, imali prednju kameru, koja je danas apsolutni „must have“.\nPrvi telefon sa multitouch podrškom, gestovima, bežičnim punjenjem\nSve ovo je još 2000. godine imao Palm Pre model, koji je dolazio i sa „dock“ stanicom, koja je tad bila potpuno novo rešenje za priključenje mobilnog uređaja na računar i druge uređaje.\nPrvi vodootporan telefon\nBio je to Ericsson R310s. Pojavio se 2005. godine, baš kad i Casio Can 502S, koji nije bio otporan samo na prskanje, nego i na potapanje u vodu do 30 minuta.\nNažalost po sve ove kompanije, osim LG-ja, koji se istina više ne bavi proizvodnjom običnih telefona, nijedna nije uspela da preživi na tržištu. Iako su bili inovatori, Ericsson, Sony Ericsson, Plam, Nokia, Siemens, Pantech, XDA i mnogi drugi danas više ne postoje ili postoje kroz „ostatke“ na kojima su nove kompanije sagradile nov sistem ili još uvek pokušavaju da ga sagrade…\nKoji vi telefon pamtite, kao inovativan i potpuno drugačiji?\nkamera inovacije Mobilni telefoni Tehnologija


Kovačević novi predsjednik MZ Gubavač, izabrano i 9 članova Savjeta\nNa konstitutivnoj sjednici Savjeta Mjesne zajednice Gubavač, održanoj u Multimedijalnoj sali Opštine Bijelo Polje izabrano je 9 članova i to: Elvir Dizdarević, Jasmina Kuč, Jasmin Kovačević, Mervan Kovačević, Amel Kajević, Zuma Demić, Radislav Grebović, Melko Hasinović i Sako Pućurinac.\nZa predsjednika Mjesne zajednice Gubavač izabran je Ermin Kovačević, dok će njegov zamjenik biti Ferid Destanović.\nNovi predsjednik MZ Gubavač je iskoristio priliku da se zahvali članovima Savjeta na ukazanom povjerenju, ali i predsjedniku Skupštine opštine Abazu Dizdareviću i Harisu Malagiću koji su prisustvovali sjednici.\n„Pokušaću i trudiću se da dam sve od sebe kako bi uradili što više dobrih stvari u našoj Mjesnoj zajednici. Zahvaljujem se članovima Savjeta koji su mi ukazali povjerenje, a vjerujem da ćemo u narednom periodu uspjeti da uradimo što više projekata kako bi se u svakom dijelu Gubavča osjetili benefiti projekata koji se budu realizovali“ – kazao je Kovačević.


KRITIČNO U DVA GRADA, DONESENA HITNA ODLUKA: Lončar potvrdio - još jedna klinika postaje kovid | Zdravlje\nKRITIČNO U DVA GRADA, DONESENA HITNA ODLUKA: Lončar potvrdio - još jedna klinika postaje kovid | Mondo Portal\n25. januar, 02:19\nKRITIČNO U DVA GRADA, DONESENA HITNA ODLUKA: Lončar potvrdio - još jedna klinika postaje kovid 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n24.11.2020. / 13:02 13:09\nKRITIČNO U DVA GRADA, DONESENA HITNA ODLUKA: Lončar potvrdio - još jedna klinika postaje kovid\nAutor Maja Gašić 24.11.2020. / 13:02 13:09\nSituacija u ova dva grada je najkritičnija\nOd podne Klinika za opekotine, plastičnu i rekonstruktivnu hirurgiju KCS u Zvečanskoj postaje kovid bolnica, saopštio ministar Zlatibor Lončar. Na Klinici za opekotine biće određen broj mesta i na intenzivnoj nezi i za kiseoničku potporu, rekao je ministar Zlatibor Lončar.\nLončar je posle sastanka sa direktorima kovid bolnica napomenuo da se u sredu otvaraju novi kapaciteti i u Vrnjačkoj Banji.\n"Pacijenti koji budu zahtevali bolničko lečenje a klinička slika je takva, danas će ići u Nišku Banju i u privremenu bolnicu u Kragujevcu", rekao je Lončar.\nPrema njegovim rečima, najteža situacija je u Beogradu i Novom Sadu - traže se rešenja da se ti ljudi smeste.\nLončar je apelovao na građane da se ne javljaju lekarima noći, jer je, kaže, primećeno da najčešće pacijenti dolaze noću i to u težem stanju.\nDirektor Infektivne klinike dr Goran Stevanović rekao je da su noćas pacijenti iz te zdravstvene ustanove slati u Kragujevac i Nišku banju.\n"Za ovu bolest nema leka, nema vakcine još uvek, jedino maska može da nas zaštiti. Ako hoćete da pomognete zdravstvenim radnicima koji su u problemu, ali i sebi, to možemo samo poštovanjem mera", rekao je Stevanović.\nČlan Kriznog štaba dr Mijomir Pelemiš istakao je da Krizni štab razmatra situaciju na "satnom nivou" i, ukoliko dođe do daljeg pogoršanja situacije, kako kaže, pooštriće mere.\nOn je ukazao da je sve veći broj preminulih i upozorio da će se to, nažalost, nastaviti ako se ne budu poštovale mere i apelovao na sve da uvek i svuda nose maske.\nU Srbiji je 1.949 zdravstvenih radnika zaraženo korona virusom, od kojih je 64 hospitalizovano, saopštio je Lončar.\n"Ako vam je stalo do lekara, promenite ponašanje. Prekinite kontakte, jer je to jedini način da pomognete sebi i njima".\nBORBA PROTIV PANDEMIJE |\nTEST NA KORONU PRODAVAĆE SE U APOTEKAMA? Način upotrebe i cena već su poznati, ali neka pravila tek treba razjasniti\nOBJAVLJENA CENA OKSFORDSKE VAKCINE: Jeftinija je od konkurencije, kažu - biće za ceo svet\nkoronavirus bolnica kovid bolnice\n25.11.2020. / 06:34\nDa se ne javlja noću!!!???? Pa ko se to od miline javlja noću lekaru, majke ti!!!! Primetio sam da ljudi vole kada se probude noću da časkom trknu do hitne eto čisto malo na kaficu...Prestanite više da se pravite blesavi!!!Eto u Novom Sadu ljudi nose maske gde god ste propisali a situacija sve gora i gora....i šta ćemo sada?! Ko je kriv?!\n24.11.2020. / 13:32\nJel ovaj lud. Da se ne javljaju noću???. Pa najbolje da se uopšte ne javljaju. I ovako i onako je narod kriv. A najkrivlji se sto vas je glasao. Sad nek trpi.


Novosti.RS | Tag | Tema | sastanak\nPREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić sastaće se sutra sa ministrom spoljnih poslova Severne Makedonije Bujarom Osmanijem, saopštila je Pres služba Predsednika.\nSASTANAK MINISTARKE KULTURE I AMBASADORKE VELIKE BRITANIJE: Tema- međusobna saradnja\nUNAPREĐENJU bilateralne saradnje u oblasti kulture potpredsednica vlade i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković razgovarala je sa ambasadorkom Ujedinjenog Kraljevstva Šan Kristinom Meklaud.\n10. 02. 2021. u 16:24\nSASTANAK SA BABIŠEM: Vučić sutra u 12.45 sa predsednikom Vlade Češke\nPREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić sastaće se sutra sa predsednikom Vlade Češke Andrejem Babišom.\n09. 02. 2021. u 14:24


Počinje vakcinacija starijih od 75 godina u Sarajevu, građani već čekaju ispred Zetre - Gracija\nPočinje vakcinacija starijih od 75 godina u Sarajevu, građani već čekaju ispred Zetre\nKako je ranije kazao ministar zdravstva Kantona Sarajevo Haris Vranić, na raspolaganju je 12.880 vakcina i vakcinisat će se svi stariji od 75 godina koji su se prijavili za vakcinaciju putem online prijave ili kod svojih porodičnih ljekara. Do sada je prijavljeno otprilike 7.500 osoba starijih od 75 godina.\nPrvi stanovnici već čekaju ispred dvorane Zetra kako bi došli na red za svoju dozu AstraZeneca ili Sinovac vakcine.\nU ponedjeljak je održana simulacija “masovne” vakcinacije, rečeno je da proces primanja doze traje ukupno 20-ak minuta, a da će biti moguće da se dnevno vakciniše čak i 2.000 osoba.\nSvaki dan će tokom vakcinacije u Zetri biti 125 medicinara, 10 ljekara i dva IT inžinjera, a prilikom dolaska u Zetru građani će davati osnovne informacije o eventualnim bolestima ili alergijama na prijemnom punktu.\nPrethodni članakOna ima 103 godine i najstarija je umjetnica tetovaže na svijetu\nNaredni članakVoće i povrće u prevenciji dijabetesa tipa 2


Vakcina za EU - Radio Forum - Programm - COSMO - Radio - WDR\nVakcina za EU\nEvropska unija dogovorila je nabavku 300 miliona doza korona-cjepiva. Od toga na njemačku adresu kompanije Biontech i Pfizer trebale bi isporučiti 100 miliona doza, tako barem najavljuje savezni ministar zdravlja Jens Spahn.\n"Poštovane dame i gospodo, prema današnjim saznanjima, imaćemo vakcinu protiv virusa, nikad brže u istoriji čovječanstva" - izjavljuje i najavljuje savezni ministar zdravlja, Jens Spahn, misleći pritom na vakcinu njemačke biotehnološke kompanije Biontech američkog partnera Pfizer koji su jučer javili da imaju dosta efikasno cjepivo protiv kovida19. Već danas stiže vijest da je Evropska unija postigla dogovor s ove dvije firme o uslovima i detaljima isporuke. Govori se o 300 miliona doza novog cjepiva. Od toga bi 100 miliona trebalo stići na njemačku adresu, to barem tvrdi savezni ministar zdravlja, Jens Spahn.\n03:40 Min.. Verfügbar bis 10.11.2021.\nPredstavnici tvrtki Biontech i Pfizer iduće sedmice namjeravaju pokrenuti proces za dobijanje licence u SAD-u, po skraćenom postupku. Za očekivati je da će sličan "brzinski" zahtjev za odobrenje biti uskoro upućen i Evropskoj uniji. Anja Kalriczek, njemačka savezna ministrica za obrazovanje i istraživanje, računa sa velikim kapacitetima proizvodnje. Do kraja 2020. godine moglo bi biti proizvedeno oko 50 miliona doza novog cjepiva. Iduće godine produkcija bi mogla preći i jednu milijardu. Uprkos svemu tome neki naučnici još uvijek su skeptični. Jedna od njih je virologinja Isabella Eckerle, ona smatra da nova vakcina može pomoći pri okončanju pandemije, ali još uvijek se ne zna koliko bi taj proces mogao trajati, kaže Eckerle, uz primjedbu kako bi se "prelazna faza" mogla odužiti a time i svakodnevica u znaku maski i ostalih korona-mjera. Predsjedavajući Svjetskog ljekarskog saveza, Frank Ulrich Montgomery, isto tako s jedne strane ispoljava optimizam a s druge skepsu budući da istraživanja nisu okončana. Sličnog mišljenja je berlinski virolog, Leif-Erik Sander. Po njemu još nije jasno u kolikoj mjeri nova vakcina zaustavlja teška kovid-19 oboljenja te koliko uopće traje njeno djelovanje odnosno zaštita.\nKompanije Bionthech i Pfizer kažu da efikasnost iznosi 90 posto i te rezultate potkrepljuju opširnim studijama obavljenim u rekordnom tempu. Upravo taj rekordni tempo je izgleda najjača i najslabija tačka novog cjepiva - jer nam nedostaju dugoročne studije. Ovdje možda treba dodati: Njemačka i Evropska unija ne stavljaju sve na jednu kartu: „Od samog početka smo govorili, podržavamo različite pristupe i tehnologije jer još uvijek ne znamo koja će nas dovesti do cilja. Pritom uvijek naglašavamo da želimo djelovati evropski, u saradnji sa svim ostalim EU-članicama kako bi veće i manje države, one ekonomski jače i one ekonomski slabije zemlje mogle i istoj mjeri u isto vrijeme profitirati od ugovora koje sklapamo“ - obećava ministar Spahn. Ovdje vrijedi napomenuti, pored već pripremljenog EU-aranžmana s tvrtkama Bionthech i Pfizer, u pripremi su ugovori s drugim partnerima kao što su farmaceutske firme Astra Zeneca i Sanofi ili Johnson und Johnson koji također rade na izradi novih vakcina protiv koronavirusa.\nStand: 10.11.2020, 17:43


Tražite posao? Potreban tehnolog u proizvodnji – Konkursi.org\nStanić Beverages d.o.o., članica Stanić grupe, vodeće grupacije u proizvodnji sokova, distribuciji pića, tehničke robe i duhanskih proizvoda, raspisuje konkurs za poziciju u sektoru Proizvodnja\nSudjelovanje u radu proizvodnih procesa zajedno sa rukovoditeljem proizvodnje\nOrganiziranje, koordiniranje i nadziranje rada voditelja organizacijskih jedinica proizvodnog sektora\nIzrada terminskih planova i planova proizvodnje\nPriprema, praćenje i izvršenje radnih naloga\nNadziranje stanja skladišta sirovina i repromaterijala\nNadziranje radnih zadataka zaposlenika u proizvodnji\nVSS, usmjerenje Prehrambena tehnologija\nPrednost radno iskustvo u proizvodnji sokova\nAktivno poznavanje engleskog jezika u govoru i pismu (znanje njemačkog jezika u govoru i pismu prednost)\nDobro poznavanje rada na računalu (MS Office, Outlook, AutoCAD)\nRazmjenu znanja i iskustava s najvećim svjetskim tvrtkama u polju proizvodnje sokova\nUkoliko želite postati dio našeg uspješnog tima, svoju prijavu možete poslati na:\nPost Tražite posao? Potreban tehnolog u proizvodnji je prvi puta viđen na Grad Busovača.\nBy Senada Vurm Pekari Modus Vitez potreban pomoćni radnik – 1 izvršitelj. Od kandidata se očekuje da je odgovoran i spreman za timski rad. Kandidati se mogu javiti osobno u prostorije pekare Modus na adresi Hrvatskih branitelja ili pozvati broj 063/366-650. Source:: Radio Vitez


Teodor fon Burg se bori za sebe, ali i za Srbiju! - Kurir\nOn je naš ponos\tTeodor fon Burg se bori za sebe, ali i za Srbiju!\nPošalji e-mail Odštampaj tekst Iako mu država nikad nije izašla u susret, Teodor fon Burg (19), najbolji matematičar na svetu, ponosi se svojom zemljom i želi da joj pomogne\nSamo neke od Teodorovih medalja\nNAJVEĆI USPEH NAŠE ODBOJKE: Pre 14 godina osvojeno je olimpijsko zlato video\nZLATNA MEDALJA: Srbin napravio pametnu kuću sa solarnim panelima!\nDOMINIRAO USRED BERLINA: Vučić se hvalio zlatnim Veljom pred Angelom\nKURIR UGOSTIO ZLATNE DELFINE: Ne vidimo svoje i po tri meseca!\n17.07.2012. u 11:28\na sto njega ne docekamo na aerodromu? svaka ti cast, teodore!\t31\nOdgovori 17.07.2012. u 06:38\nBravo mladi gospodine.\t31\nOdgovori 17.07.2012. u 10:42\nGde je sad ona Maja Milos i Ministarstvo kulture pa da o ovom momku snime film?! Da pokazu da ova i ovakva Srbija ima i drugu stranu medalje?\t30\nBravo za Teodora, a sramota za ministra , predsednika vlade. Niko se nije ni setio da zadrži mladog gospodina i obezbedi mu egzistenciju dostojnu uspeha koji je napravio. Idi Teodore odavde i nikad se ne vraćaj. Ako možeš povedi i roditelje.\t3


Istocna Evropa | SEEcult.org\nLungulov | Ohajo | Hladni rat | Istocna Evropa | Simpozijum\nLungulov na simpozijumu o posthladnoratovskom filmu\nScenarista i reditelj Darko Lungulov učestvovaće filmom “Spomenik Majklu Džeksonu” na simpozijumu “Posthladnoratovski film i mediji u Istočnoj...\nKCB | Podroom | Izlozbe | Beograd | Poezija | Performans | Istocna Evropa\nProjekat “Poezija i performans. Istočnoevropska perspektiva”, koji se bavi performativnim aspektima poezije i vizuelnih umetnosti tokom epohe socijalizma, biće...\nMSU | Zagreb | Izlozbe | Evropa | Berlinski zid | Istocna Evropa\nGlas umetnika o Evropi koja se menja\nMeđunarodna izložba “Glas umetnika / I Am The Mouth”, koja predstavlja radove pedesetak autora iz zemalja srednje i istočne Evrope iz zbirke Art Collection Telekom,...\nFEF Palic | Festivali | Istocna Evropa | Palic | Subotica\nParalele i sudari 24. Palića\nFestival evropskog filma Palić prikazaće deset ostvarenja u takmičarskom programu “Paralele i sudari”, koji je posvećen geografskom, sociološkom i kulturološkom prostoru...\nIzlozbe | ex-YU | Milano | Istocna Evropa | Marinko Sudac\nKolekcija Marinko Sudac predstavlja od 26. oktobra u Milanu izložbu “Non-Aligned Modernity” koju najavljuje kao dosad najveću sveobuhvatnu prezentaciju istočnoevropske...\nFestivali | Evropa | Palic | Subotica | Istocna Evropa | FEF Palic\nParalele i sudari istoka Evrope\nProgram Paralele i sudari 21. Festivala evropskog filma Palić, koji će biti održan od 19. do 25. jula, predstaviće 11 filmova koji reprezentativna selekcija istočnoevropske...\nZagreb | Festivali | Evropa | Novi cirkus | Istocna Evropa\nNovi cirkus istoka Evrope\nFestival novog cirkusa u Zagrebu predstavlja od 20. do 24. novembra umetničke grupe iz zemalja istočne Europe, područja koje je u fokusu ove godine - u vreme kada koncept...\nIzlozbe | Evropa | Kriza | Meksiko | Istocna Evropa\nDa li nas je istorija izneverila?\nMeđunarodna izložba “Moving Forwards, Counting Backwards” kustoskinja Antonije Majače i Ivane Bago iz Zagreba, otvorena u MUAC-u u Meksiku, predstavlja umetnike iz istočne...


U petak dve komemoracije u Jasenovcu i Zagrebu\nsreda, 20. april 2016. | 17:44\nZAGREB - U petak, 22. aprila, na sam Dan sećanja na žrtve Jasenovca pored komemoracije u Spomen parku u organizaciji države, biće održan i skup na zagrebačkom Trgu žrtava fašizma u organizaciji Antifašističke lige Hrvatske, što je praktično četvrto odvojeno okupljanje tim povodom, pišu hrvatski mediji.\nNamera skupa, poručili su organizatori, je upozoriti na izjave, činjenja i nečinjenja sadašnjeg političkog vrha čiji postupci imaju za posledicu sve otvoreniju promociju ustaštva kao malo radikalnijeg hrvatskog domoljublja.\nTakav razvoj događaja koji Vlada Hrvatske nekim svojim postupcima čak i podstiče predstavlja pretnjuosnovnim vrednostima demokratskog društva, gura Hrvatsku u opasne ideološke sukobe i otvara vrata politički motiviranom nasilju, stoji u najavi.\nKako je najavljeno na tom skupu će govoriti Zoran Pusić iz Antifašističke lige RH, Daniel Ivin, potomak žrtve Holokausta, predstavnik Romskog nacionalnog veća, istoričar Nataša Mataušić i njen kolega Hrvoje Klasić, te glumica Alma Prica.\nPredstavnici Antifaštičke lige su učestovali i na komemoraciji koju su 15. aprila u Jasenovcu već održali predstavnici Koordinacije jevrejskih opština i Srpskog narodnog veća, a pridružiće se i komemoraciji 24. aprila koju organizuje Savez antifašističkih boraca i Srpskog narodnog veća.\nPredstavnici HNS-a neće učestvovati na zvaničnoj komemoraciji žrtvama ustaškog koncentracijskog logora u Jasenovcu, saopšteno je iz te stranke, koja ističe da ne može da učestvuje u podelama.\nHNS principijelno traži da se što pre uspostave uslovi koji će ponovno omogućiti zajedničke komemoracije predstavnika države i stradalničkih zajednica' za što, naglašavaju, najveću odgovornost snose državne institucije\n"'Rastuća netrpeljivost, govor mržnje, agresivno ponašanje sledbenika radikalne i proustaške desnice, osporavanje istorijske uloge i važnosti hrvatskoga antifašizma, pretnje manjinama i nevladinim organizacijama koje promovišu vrednosti građanskog društva ne smeju imati ni otvorenu, niti prešutnu podršku državnih institucija i državnog rukkovodstva. Štoviše, zadatak je najodgovornijih političkih aktera da takve pojave spreče, bezrezervno osude i da ničim ne učestvuju u relativizaciji njihovih pogubnih učinaka', poručili su iz HNS-a.\nInače, direktorka Spomen-područja Jasenovac Nataša Jovičić obratila se juče javnosti rekavši da se "službena komemoracija održava 22. travnja u 11 sati", pod pokrovitejlstvom Hrvatskog sabora.\n"To je komemoracija koju mi obeležavamo", rekla je Jovičić i poručila da na komemoraciju može doći svako i položiti venac, te u tišini se pomoliti.


Biometrijski pasoš Kosova (14. septembar 2012.)\n"To je namerno urađeno. Mi nismo želeli da pričamo o pasošima kao putnim ispravama, jer smo smatrali da upotreba pasoša i stavljanje kosovskog pečata u njega jeste ono na čemu je Priština insistirala, a to je neki element suverenosti", kaže Stefanović za RSE.\n"Srbija ne dozvoljava građanima, koji dolaze iz trećih zemalja [koji u pasošu imaju samo kosovski pečat, prim. nov.] da prođu granicu sa Srbijom bez pečata sa nekog drugog graničnog prelaza", navodi ona jedan od primera.\n"Olakšano je kretanje građana, ali nije rešen problem, a veoma je složeno i problematično za građane trećih zemalja da prelaze granice", poručuje ona.\nSa druge strane, Borko Stefanović smatra da je "smešno" to što Kosovo insistira na međusobnom priznanju jer, prema njegovoj oceni, to neće olakšati život ljudi.\n"To što Priština ne priznaje srpske pasoše, to nama odgovara zato što je dogovoreno da se prelazi samo sa ličnim kartama. To je jedna providna igra sa niskim ulozima. Sve je to trik, oni hoće da se stavimo u istu poziciju i "rešićemo to kada se međusobno priznamo' ", navodi Stefanović.


Kuk i Cedevita dominantni protiv Cibone | MONDOBA\nKuk i Cedevita dominantni protiv Cibone 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n12.01.2019. / 23:19\nAutor mondo.rs 12.01.2019. / 23:19\nZagrebački derbi u okviru 15. kola ABA lige donio je veliki revanš "sokića" za poraz u prvom dijelu takmičenja.\nEkipa Cedevite sa lakoćom je ostvarila devetu uzastopnu pobjedu u ABA ligi i sa skorom 11-4 obezbijedila bar još nedelju dana kao drugoplasirana na tabeli.\nTim Slavena Rimca "sa kamatom" se revanširao Ciboni za poraz od 78:75 u dvorani "Dražen Petrović", pošto je u subotu uveče u zagrebačkom Domu sportova bilo 89:68 (22:17, 27:15, 24:10, 16:26).\nU 29. minutu je prednost Cedevite iznosila maksimalnih 35 poena, a potom je došlo do razumljivog opuštanja, jer u ritmu igranja utakmica srijeda-subota igrači i podsvjesno traže prostor za predah.\nPodsjetimo da Cedevita, kao i Crvena zvezda i Partizan, paralelno sa ABA ligom igra Top 16 fazu Evrokupa, u kojoj je za sada doživjela dva poraza.\nDo trijumfa u gradskom derbiju, "sokiće" je predvodio Eldžin Kuk sa 23 poena, 11 skokova, tri asistencije i dvije ukradene lopte. Krilni igrač iz SAD ubacio je četiri trojke iz sedam šuteva.\nEdo Murić dao je 13, Džastin Kobs 12, a Andrija Stipanović i Filip Krušlin po 10 poena.\nU poraženom sastavu praktično nije bilo svijetle tačke. Nije to bio ni Filip Bundović, iako je sa 16 poena bio prvi strijelac "vukova sa Tuškanca".\nCedevitina uspješna serija naći će se na velikom testu u naredna dva kola, kada su na programu derbi mečevi protiv Budućnosti u Podgorici (21. januara), odnosno Crvene zvezde u Zagrebu (26. januara).\nCedevita - Cibona 89:68 ABA liga 2018-19 15. kolo\nKK Cedevita KK Cibona ABA liga


Mario Kart Tour najuspješnija iPhone igra 2019. - BIGportal.ba\n3 Decembra, 2019 3 Decembra, 2019 0566\nUprkos tome što se pojavila u drugoj polovini godine, igra Mario Kart Tour ipak je uspjela da postane najviše preuzimana igra za iPhone tokom 2019. godine.\nKompanija Apple objavila je listu najpopularnijih sadržaja, te se besplatna verzija Mario Kart igre, koja je izašla u septembru, našla na vrhu liste najpopularnijih besplatnih igara. Tako je ova Nintendo igra pobedila ozbiljnu konkurenciju, poput igara Call of Duty: Mobile i Fortnite, a Apple nije objavio tačan broj preuzimanja, tako da još uvek nije poznato o kojoj se prednosti radi. Budući da se već zna da je Call of Duty preuzet oko 100 miliona puta (i za iOS i za Android) u prvoj nedelji nakon lansiranja, pretpostavlja se da se radi o ozbiljnoj cifri za Mario Kart.\nNa drugom mestu našla se igra Color Bump 3D, na trećem aquapark.io, dok je Call of Duty: Mobile na četvrtom, a Fortnite tek na osmom mestu. Vesti ipak ne ukazuju na neku veliku promenu za Nintendo, budući da je kompanija imala uspeha i prethodnih godina kada su ovakve liste u pitanju.


Vlada Srbije objavila program paketa mera i pomoći srpskoj privredi » StartapSrbija\n2 aprila, 2020 Mislilac Vesti\n– program za dodelu kredita za održavanje likvidnosti i obrtnih sredstava za kompanije iz segmenta preduzetnika, mikro, malih i srednjih privrednih subjekata, poljoprivrednih gazdinstava i zadruga koji su registrovani u relevantnom registru preko Fonda za razvoj Republike Srbije,\n– garantne šeme za podršku privredi u uslovima Kovid-19 krize za kredite za održavanje likvidnosti i obrtnih sredstava za kompanije iz segmenta preduzetnika, mikro, malih i srednjih privrednih subjekata, kao i poljoprivrednih gazdinstava preko komercijalnih banaka koje posluju u Srbiji.\nNismo 100% sigurni da će ove mere pomoći svim preduzetnicima jer je svaki biznis specifičan, ali što bi narod rekao, bolje išta nego ništa.\nPrethodni postMSP zapošljava 630 hiljada ljudi i zato im je potrebna pomoć\nNext post:Novi zakon za paušalce i nova pravila od 2020 u Srbiji


Voznijacki - prva teniserka sveta\nDvadesetogodišnja Dankinja podigla je pehar namenjen najboljoj teniserki sveta u Pekingu\nDanska teniserka Karolina Voznijacki od ponedeljka će na prvom mestu svetske rang-liste zameniti Amerikanku Serenu Vilijams.\nDvadesetogodišnja Voznijacki postaće prvi državljanin Danske - bilo muškarac ili žena - koji je ikad boravio na vrhu liste najboljih tenisera sveta. Dovoljan broj poena da pretekne mlađu sestru Vilijams, Voznijacki je stekla pobedom nad Čehinjom Petrom Kvitovom i plasmanom u četvrtfinale turnira u u Pekingu. Bilo je 6:3, 6:2 za Dankinju, koja ove sezone ima skor od 56 pobeda i 15 poraza i osvojila je pet titula.\nVoznijacki je 20. žena koja je ikad držala prvo mesto svetske rang-liste od 1975, od kada se vodi statistika, i treća u poslednje dve godine, koja je do tog uspeha stigla, a da nije osvojila Grand Slem titulu (Jelena Janković i Dinara Safina su druge dve).\nU četvrfinalu turnira u Pekingu, Voznijacki se sastaje sa Anom Ivanović, koja je i sama držala poziciju broj jedan na WTA rang-listi, a danas je ostvarila jednu od najvećih pobeda ove sezone - eliminacijom Elene Dementijeve - 7:6 (2), 7:6 (4).\nSerena Vilijams je tokom karijere držala prvo mesto 123 nedelje, ali zbog povrede stopala nije igrala još od jula meseca, kada je na Vimbldonu osvojila 13. Grand Slem titulu u karijeri. kako je danas saopštila, planira da se vrati na teren sledeće nedelje na turniru u Lincu, u Austriji.


PPT - FINANSIRANJE ZAÅ TITE Å½IVOTNE SREDINE NA NACIONALNOM I LOKALNOM NIVOUÂ PowerPoint Presentation - ID:2649285\nFINANSIRANJE ZAÅ TITE Å½IVOTNE SREDINE NA NACIONALNOM I LOKALNOM NIVOUÂ PowerPoint Presentation\nFINANSIRANJE ZAÅ TITE Å½IVOTNE SREDINE NA NACIONALNOM I LOKALNOM NIVOUÂ\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/2649285" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nFINANSIRANJE ZAÅ TITE Å½IVOTNE SREDINE NA NACIONALNOM I LOKALNOM NIVOUÂ - PowerPoint PPT Presentation\nFINANSIRANJE ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE NA NACIONALNOM I LOKALNOM NIVOU . Dragoljub Todi ć. Podteme:. stanje i praktični problemi u funkcionisanju lokalnih eko fondova , saradnja lokalne samouprave sa Fondom za zaštitu životne sredine Republike Srbije,\nPowerPoint Slideshow about 'FINANSIRANJE ZAÅ TITE Å½IVOTNE SREDINE NA NACIONALNOM I LOKALNOM NIVOUÂ ' - tex\nFINANSIRANJE ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE NA NACIONALNOM I LOKALNOM NIVOU\nstanje i praktični problemi u funkcionisanju lokalnih eko fondova,\nsaradnja lokalne samouprave sa Fondom za zaštitu životne sredine Republike Srbije,\npoložaj organizacija civilnog društva u ovoj oblasti,\npoložaj i uloga privrednog sektora,\nuloga fondova i ciljevi nacionalne politike u oblasti životne sredine\nuloga fondova i podsticanje procesa usaglašavanja nacionalnih propisa sa propisima EU i njihovog sprovođenja\nfondoviievropske integracije ...\nSadržaj i okviri rasprave\nDosadašnje aktivnosti i postojeće procene\nOdgovornost za korišćenje sredstava\nMeđusobna (ne)usaglašenost procedura\nFond i/ili fondovi – kao deo ukupnog sistema upravljanja u oblasti životne sredine\nFond i/ili fondovi – kao deo procesa evropskih integracija\nCiljevi Fonda kao deo ciljeva zaštite životne sredine\nNacionalna strategija za aproksimaciju u oblasti životne sredine\nOstali strateški dokumenti …\nIzveštaji i stanju životne sredine ...\nIzveštaji Evropske komisije ...\n6. Nedelotvoran sistem finansiranja zaštite životne sredine i nedostatak ekonomskih podsticaja. (jedan od sedam opštih uzroka postojećih problema u oblasti životne sredine)\nIzvori finansiranja zaštite životne sredine su budžet Republike Srbije, prihodi od naknada i taksi za zaštitu životne sredine i inostrana pomoć (donacije, krediti). Nivo budžetskih ulaganja u životnu sredinu je nizak, u proseku (period 2001-2008) iznosi 0,3% BDP godišnje. Prihodi od naknada i taksi su značajni, i deo su sredstava Fonda. Finansiranje od strane industrije i privatnog sektora je veoma slabo usled nedostatka ekonomskih podsticaja. Instrumenata finansijskog tržišta (krediti, akcije, obveznice, itd.) skoro da i nema. Sistem ekonomskih instrumenata je nerazvijen i ne omogućava dovoljno ekonomskih podsticaja za smanjenje zagađenja. Str. 43. Videti i str. 117-130.\n5.2.5 Finansiranje praznina\nFinansijska praznina nakon nadoknade troškova mora biti pokrivena iz miksa instrumenata, uključujući:\nBespovratna sredstva EU, IPA fondova tokom kandidature i strukturalnih fondova nakon punog članstva;\nFinansijske institucije (Kreditanstalt Für Wiederaufbau (KfW), Evropsku banku za rekonstrukciju i razvoj (EBRD), Evropsku investicionu banku (EIB) i ostale);\nDirektnu podršku od strane donatora projekata uključujući projekte tehničke pomoći;\nIndustrije/Komercijalne direktne investicije i privatne investitore;\nJavni sektor, uključujući centralni budžet; budžete lokalne samouprave; ekonomske instrumente, npr. Fond za zaštitu životne sredine Republike Srbije (FZŽS), Budžetski fond za vode Republike Srbije i Budžetski fond za vode Autonomne pokrajine Vojvodine. Str. 22.\n5.2.6 Glavni zaključci\nSredstva planirana ovom Strategijom u najvećoj meri će biti obezbeđena iz:\n-Pretpristupnih fondova EU, kao i iz\n-Fonda za zaštitu životne sredine i\n-Budžetskog fonda za vode Republike Srbije.\nPosebnu pažnju trebalo bi posvetiti i:\nKapacitetu za mobilisanje moguće priuštljivosti na nacionalnom nivou\nOptimizirajuća nadoknada troškova od krajnjih zagađivača kroz naknade i razne ekonomske instrumente nije samo finansijski poželjna; to je apsolutan zahtev EU „grant” šeme.\nEU subvencioniše deo poželjnih investicija koje se ne mogu priuštiti na nacionalnom nivou. U pitanju su bespovratna finansijska sredstva koja se ne mogu nadoknaditi od krajnjih korisnika. Treba da se u što kraćem periodu povećaju nadoknade za korisnike na maksimalno priuštljivu tarifu (MAT).\nGlavne institucije koje su uključene u taj proces su JKP na LSU nivou. Stoga, u tom kontekstu, svi napori da se brzo formiraju ekonomski i finansijski održiva JKP treba da budu glavni prioritet Vlade, jer će to biti od velike koristi za Republiku Srbiju kroz pomoć za mobilisanje EU bespovratnih finansijskih sredstava, a takođe će biti i ključ za poboljšanje životnog standarda ljudi u Republici Srbiji. Str. 29.\nKapacitetu da se obezbedi brza i potpuna mobilizacija dostupnih EU finansijskih sredstava\nU okviru IPA III, IV i V realizovaće se znatno ulaganje u kapacitete lokalnih institucija. Ipak, treba primetiti da će očekivani iznosi ostati otprilike isti (200 miliona evra na godišnjem nivou, uz oko 40 miliona evra za životnu sredinu).\nProjekti će i dalje biti veliki, uz jasno uspostavljene prioritete i neće biti brojni. Tokom 2012. i 2013. godine, najveći akcenat će biti usmeren na proceduralne inovacije koje sa sobom nosi DIS, zahteve da se doprinese definisanju operativnih planova (OP) u životnoj sredini, kao i na potrebu da se obezbede adekvatni implementacioni planovi za posebne direktive za pregovore u vezi sa Poglavljem 27.\nOd momenta pristupanja EU pa nadalje, akcenat će, ipak, proizilaziti iz povećanih dostupnih fondova. Može se očekivati da će se finansiranje povećati sa 1,4 milijardi evra u proteklih 7 godina, na 1,4 milijardi evra godišnje.\nDo sada možemo da primetimo da je ta faza „iznenadila” sve zemlje koje su postale članice 2004. godine, i to ne samo kada je reč o osnovnim kapacitetima u programiranju, planiranju i opisanim ekonomskim političkim funkcijama.\nOportunitetni trošak takvih nedostataka u planiranju je bio prilično visok, koji je bio potkrepljen nedostatkom ko-finansijskih planova.\nOd daljeg razvoja Fonda za zaštitu životne sredine, Budžetskog fonda za vode Republike Srbije i Budžetskog fonda za vode Autonomne pokrajine Vojvodine se očekuje obezbeđenje znatnog podsticaja sredstvima javnog sektora za projekte u životnoj sredini;\nU okviru predviđenog scenarija, dodatna podrška javnog sektora, koja ne podrazumeva izdvajanja iz postojećih izvora, će zahtevati dodatnih 962 miliona evra u 2019. godini i\nOd 2019. godine pa nadalje, kombinacija povećanih bespovratnih finansijskih sredstava (po prijemu u članstvo u EU) i povećane priuštljivosti će omogućiti znatan kapacitet za otplatu prethodne finansijske i šire podrške u oblasti životne sredine.\nPrimena NEAS-a bez sektorskih strategija i implementacionih planova (za pojedine direktive) nije dovoljna da bi se garantovala uspešna aproksimacija i sigurna pozicija pri pregovorima o pristupanju.\nRadne grupe (RG): Horizontalno zakonodavstvo, Kvalitet vazduha i klimatske promene, Industrijsko zagađenje i buka, Zaštita prirode, Hemikalije i genetski modifikovani organizmi (GMO), Voda, Otpad.\nU svakoj radnoj grupi planirano učešće lokalne samouprave, osim RG za Hemikalije i GMO\nJedino u RG za upravljanje vodama i upravljanje otpadom predviđeno učešće JKP\nJedino u RG za upravljanje otpadom predviđeno učešće predstavnika NVO(str. 34-42)\nHorizontalni sektor (lok. sam. a “pored toga, u dosta slučajeva će biti poželjno da se pozovu predstavnici institucija iz javnog sektora na koje će regulacija odnositi – obično su to industrija i organizacije civilnog društva, kao i predstavnici drugih reprezentativnih organizacija.” str. 15.\nSektor hemikalija i GMO (lok. sam, + “poželjno” i ostali – ista formulacija kao kod horizontalnog sektora, str. 17)\nSektor zaštite prirode (predstavnik lok. Sam. + “Pored zastupljenosti institucija iz javnog sektora, u mnogim slučajevima će biti potrebno pozvati i predstavnike strana na koje se regulativa odnosi – obično su to industrija i organizacije civilnog društva, kao i predstavnici drugih reprezentativnih organizacija.”, str. 14).\nKvalitet vazduha i klimatske promene (uključuju i lok. sam. i privredu i OCD, str. 12)\nSektor industrijskog zagađenja i buke (lok. Samouprava, privreda i OCD, str. 9-10)\nSektor upravljanja otpadom (predstavnici “izabranih LSU”, OCD, JKP, str. 53)\nSektor upravljanja vodama – “U slučaju LSU, jedan predstavnik LSU i JKP treba da budu uključeni. Pored toga, u mnogim slučajevima bilo bi poželjno da se pored predstavnika institucija javnog sektora pozovu i oni na koje se propis odnosi – uglavnom industrija i predstavnici OCD kao i druge organizacije.” str. 39.\nZa svaku direktivu posebna radna grupa – str. 40-41. NEMA PREDSTAVNIKA LOK. SAMOUPRAVE\nIzveštaj EK (za 2008)\nPovećani su budžetski resursi za zaštitu životne sredine, ali oni su još uvek mali.\nFond za zaštitu životne sredine je aktivan u kofinansiranju projekata, posebno u oblasti upravljanja otpadom, sanitarne zaštite i kontrole kvaliteta vazduha. Str. 49.\nIzveštaj EK (za 2009)\nFond za zaštitu životne sredine je aktivan, posebno u oblasti upravljanja otpadom i opasnim otpadom, sanacije, remedijacije zemljišta i praćenja kvaliteta vazduha. Str. 49.\nMeđutim, institucionalni kapacitet i tehnički i kadrovski resursi i dalje su nedovoljni, naročito na lokalnom nivou. Potrebna je bolja koordinacija sa centralnim nivoom i biće potrebno posvetiti veću pažnju sprovođenju propisa. Direkcija za vode u okviru Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i dalje nema dovoljno zaposlenih, a njen instititucionalni kapacitet je neodgovarajući. Podela nadležnosti za upravljanje vodama i dalje je razuđena. Uopšteno govoreći, kapacitet za upravljanje vodama je i dalje slab. (str. 50)\nIzveštaj EK (za 2010)\nMeđutim, neophodno je dodatno uspostaviti postupke za definisanje troškova proizvoda, kao i kriterijume i postupke za Fond za zaštitu životne sredine, radi finansiranja ponovnog korišćenja i reciklaže otpada. Str. 39.\nVisoke naknade za zagađivanje vode treba da se uplaćuju Fondu za zaštitu životne sredine i da se koriste za izgradnju postrojenja za obradu otpadnih voda. Str. 39.\nFond za zaštitu životne sredine je i dalje aktivan. Međutim, i dalje su mu neophodni kapaciteti za obezbeđivanje adekvatne primene Strategije za integrisano praćenje. Budžetska sredstva za zaštitu životne sredine su i dalje mala.\nNeophodno je ojačati institucionalne kapacitete, posebno na lokalnom nivou. Neophodna je bolja koordinacija sa centralnim nivoom, kao i dalja primena zakonskih propisa. Str. 40.\nIzveštaj EK (za 2011)\nNadalje, finansiranje poslova upravljanja životnom sredinom na nivou opština je nedovoljno i zahteva njihovo značajno povećanje kako bi se opravdala i održala decentralizacija. 146.\nTreba izvršiti reviziju načina upravljanja zaštićenim oblastima. Pre svega finansiranje poslova očuvanja treba učiniti nezavisnim od upotrebe resursa. 149.\nNema posebnih napomena o Fondu ??? !!!\n(osim u delu koji se odnosi na upravljanje otpadom, str. 148)\n(Moguća) pitanja za diskusiju:\n1. Fond i/ili fondovi – kao deo ukupnog sistema upravljanja u oblasti životne sredine\n2. Ciljevi Fonda kao deo ciljeva zaštite životne sredine\n3. Efektivnost i efikasnost postojećeg sistema finansiranja sa stanovišta ciljeva u oblasti životne sredine\n4. Transparentnost rada …\n5. Preciznost kriterijuma za dodelu sredstava\n6. Odgovornost korisnika sredstava fonda i upravljača fonda\n7. Međusobna (ne)usaglašenost procedura\n8. Međusobni odnosi Fonda, pokrajinskog fonda i budžetskih fondova opština …\n9. Odnos sa fondovima u drugim oblastima (energetika, poljoprivreda, inovacije, razvoj,… )\n10. Odnos fondova sa drugim načinima finansiranja\n11. Fond i/ili fondovi i procenjeni troškovi aproksimacije\n12. Fond i/ili fondovi – kao deo procesa evropskih integracija\n13. Fond i/ili fondovi i uloga u pregovorima o pristupanju EU …\n14. … … … … … … … … … … … … … … … … … … … …\nMeđunarodno finansiranje trgovinskih transakcija -. doprinosi: ekonomskom oporavku uspostavljanju ravnoteže platnog bilansa zemlje. bankarska pravila i međunarodna trgovina . način na koji funkcioniše trgovina i trgovinske operacije.\nFINANSIRANJE ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE NA NACIONALNOM I LOKALNOM NIVOU -. dragoljub todi ć. podteme:. stanje i praktični problemi u funkcionisanju lokalnih eko fondova , saradnja lokalne samouprave sa fondom za zaštitu životne sredine\nHeuristike zasnovane na lokalnom pretra živanju -. mpio, beograd, 2012. heurističke metode. namenjene su za rešavanje raznih optimizacijskih problema prilagođene su svojstvima i specifičnostima problema koji se rešava najpre je potrebno\nUpgrade filter press performance by leakage free Leak-tite ® filterplates and cloths -Goal:. upgrade filter press performance by leakage free leak-tite ® filterplates and cloths. leak-tite ® : perfect seal. gasket is welded to\nDunavski regionalni projekat (DRP) - Program finansijske podrške bh. NVO na nacionalnom nivou -\nSTRATEGIJA ZA SMANJENJE SIROMA Š TVA IZAZOVI I MOGU Ć NOSTI NA LOKALNOM NIVOU -. drmirjana ilic humani banat. lokalni akcioni plan. lokalni aspekti treba da se postave u kontekst evropskih integracija, lokalne agende 21 i koncepta odr ž\nBAROK od 17. do sredine 18.stoljeća -. barok je razdoblje od 17. do sredine 18. stoljeća. sama riječ barok potječa od portugalske riječi barroco a znači "nepravilan biser".\nREGIONALNA PRIVREDNA KOMORA SOMBOR I AGENCIJA ZA OSIGURANJE I FINANSIRANJE IZVOZA /AOFI/ -. prezentacija poslovnih aktivnosti agencije za osiguranje i finansiranje izvoza. ipa prekogranični program mađarska -\nVertikalna i horizontalna podjela vlasti -. vertikalna podjela vlasti. centralizacija – koncentracija politi čke moći na nacionalnom nivou decentralizacija – širenje lokalne autonomije prenošenjem ovlašćenja i odgovornosti sa nacionalnih\nEVROPSKI POKRET U SRBIJI Nacionalni konvent o Evropskoj uniji 2011/2012 -Finansiranje zaštite životne sredine na lokalnom nivou u srbiji - praktični problemi u funkcionisanju lokalnih eko fondova i saradnji lokalne samouprave sa fondom za\nFinansiranje i upravljanje reformama u obrazovanju -. 14. februar, 2009. prezentator: lars sondergaard svetska banka. the world bank. efikasnost u potro šnji je nis k a u regionu evrope i centralne azije …. odnos učenika i nastavnika.\nFinansiranje stranaka iz budžeta -. septembar 2006. budžetsko finansiranje redovnog rada političkih stranaka. Šta je “redovan rad”? da li sredstva imaju određenu namenu? da li se sredstva koriste za rad parlamentarnih grupa? da li\nPOPULACIONA -. genetika. g e n e t i k a. izučava procese nasledjivanja i promenljivosti. - na nivou jedinke. - na nivou porodice. - na nivou grupe jedinki (populacije). populacija - grupa jedinki iste vrste koja naseljava odredjeno\nMinistarstvo za štite životne sredine Republike Srbije Agencija za zaštitu životne sredine -Ministarstvo za štite životne sredine republike srbije agencija za zaštitu životne sredine. promene klime u svetu i kod nas momČilo\n-"izazovi procesa pristupanja eu u oblasti zaštite životne sredine na lokalnom nivou u srbiji". sanja knežević mitrović kancelarija za evropske integracije. 19. novembar 2013. kako se republika srbija priprema za pristupne\n-Uloga privredne komore beograda u primeni propisa iz oblasti za Štite Životne sredine. zakoni iz oblasti zaštite životne sredine u primeni u republici srbiji. zakon o zaštiti životne sredine ( sl.gl. 135/04 , sl.gl. 36/09 ) zakon o\nZaštita životne sredine -Inženjerstvo zaštite životne sredine rudarsko-geološki fakultet univerziteta u beogradu ul. djušina 7, beograd. zaštita životne sredine (Životna sredina i mineralne sirovine). zaštita životne sredine.


Naslov: Nemačka Ned 8 Jan - 14:49\nZašto treba da posetite Berlin\nNijedan grad na svetu ne podseća toliko na Beograd kao Berlin. OK, možda i Barselona, ali Berlinu ćete prepoznati tu energiju grada koji nikada ne spava. On je poznat je po apsolutnom hedonizmu i neverovatnim prizorima. Mi vam otkrivamo zbog čega treba da otputujete u ovaj grad i zašto će vam boravak u njemu zauvek promeniti mišljenje o Nemačkoj.\nUnter den Linden ulica\nBerlinska istorija u jednoj ulici\nPočnite obilazak šetnjom ispod lipa, bulevarom koji je po ovom mirisnom drveću i dobio naziv (Unter den Linden). Njegov put prati evoluciju grada od Hoencolern dinastije, preko Vajmarske republike i Trećeg rajha, do Nemačke demokratske republike. Centralna tačka je Brandenburška kapija, trijumfalni luk sa kvadrigama na vrhu, podignut kao simbol pruske prestonice 1791. Zapadno od kapije je Zoološki vrt, a na severnoj strani Rajhstag (Raichstag), dom nemačkog parlamenta. Prema jugu je glavna ulica za šoping, Fridrihštrase (Friedrichstrasse), a istočno Muzejsko ostrvo (Museum Island).\nOsvojite Muzejsko ostrvo\nUkoliko se stojite na istočnom kraju Unter den Linden, nalazite se na korak od pet muzeja smeštenih na ostrvu na reci Špreji (Spree), nazvanom Museumsinsel ili Muzejsko ostrvo.\nDizajnirano kao svetilište za umetnost i nauku po uzoru na model stare Grčke, obuhvata prvi javni muzej u Pruskoj, Stari muzej (Altes Museum) iz 1830.\nUbrzo su ostrvo naselile brojne slične institucije - Stara nacionalna galerija (Alte Nationalgalerie), Bode muzej (Bode Museum), Novi muzej (Neues Museum) i Pergamski muzej (Pergamonmuseum).\nBlaga Pergamskog muzeja ne biste smeli da propustite - veličanstveni oltar i friz datiraju iz drugog veka pre Nove ere i predstvaljaju jednu od najznačajnijih zaostavština klasične antike.\nLenčarenje na Potsdamer Platz\nJužno od Zoološkog vrta nalazi se tržni centar Postdamer Platz Arkaden. 20-ih je Postdamer plac bio jedan od najprometnijih u Evropi. To je ujedno i mesto na kom je postavljen prvi semafor, 1924. a čija se replika i danas može videti. Za vreme Drugog svetskog rata, sravnjen je sa zemljom, a zatim podeljen zidom.\nDanas se na Postdamer placu svakog februara održava čuveni međunarodni filmski festival - Berlinale. Sa tradicijom od 60 godina, predstavlja jednu od glavnih svetskih filmskih manifestacija.\nProšetajte pored berlinskog zida\nPad Berlinskog zida bio je najava kraja podeljenosti Nemačke. Većina zida je srušena u periodu između juna i novembra 1990, ostao je samo jedan mali deo na južnoj granici.\nDuž puta možete videti restaurirane segmente kod Gedenkstätte Berliner Mauer, odmah do dokumentacionog centra gde se čuvaju priče o pokušajima bekstva na drugu stranu Zida.\nNa Sandkrug mostu (Sandkrugbrücke) gde je ranije bio granični prelaz postoji komemorativna ploča posvećena prvoj osobi koja je ubijena u pokušaju da pobegne na Zapad.\nNapravite pauzu kako biste videli Haus am Checkpoint Charlie, koja je bila jedino mesto otvoreno za prelaz isključivo stranaca.\nPlivajte u Grunevald šumi\nDa, u šumi, dobro ste čuli. Najbolje mesto za osveženje tokom toplog nedeljnog popodneva. Nalazi se na zapadu Celendorfa (Zehlendorf). Idealna je za vožnju bicikla, šetnju, kupanje i jahanje konja.\nU severnom delu je mali ali veoma zanimljiv Most muzej (Brücke-Museum) posvećen grupi ekspresionističkih umetnika koja je pod ovim nazivom stvarala u 20. veku.\nGledajte ga s visine\nPogled na Berlin predstavlja mešavinu istorijske i savremene arhitekture kojoj je najbolje diviti se sa visine. Kada se već nađete kod zgrade Rajhstaga, obavezno se popnite do vrha kupole.\nZa duže uzivanje u pogledu popnite se na brdo gde se nalazi park Viktorija (Viktoriapark) u Krojcbergu (Kreuzberg).\nUkoliko ste kratki sa vremenom posetite Panaramapunkt na Postdamer trgu koji če vas pozdraviti najbržim liftom u Evropi.\nProšetajte kraljičinim parkom\nIskoristite sunčan dan da posetite kompleks zamka Šarlotenburg, koji je u 17. veku podigao Fridrih III kao letnju rezidenciju za svoju ženu, kraljicu Sofi-Šarlotu. Najinteresantnije je novo krilo (Neue Flügel) gde se nalazi Frederikov rokoko apartman. Tu se nalazi i paviljon koji je dizajnirao Šinkel, arhitekta Starog muzeja.\nBez kafe i kolača kao da niste ni bili\nPopodnevna kafa uz kolače je berlinska tradicija. Kafić Anna Blume istovremeno je i cvećara, a ime je dobio po dadaističkom pesniku. Možete uzivati na njegovoj terasi okruženi cvećem.\nKupujte, kupujte i samo kupujte\nLokalna dizajnerska imena pronaćićete u Berlinomat-u, na istočnom kraju Fridrihšajna. Vlasnici Tereza Majrer i Jorg Vihman prodaju nameštaj, garderobu, nakit i aksesoare preko 140 berlinskih brendova, po ceni od 1 - 700 evra\nNaslov: Re: Nemačka Ned 8 Jan - 15:01\nDestinacija za ljubitelje čokolade\nMuzej čokolade u Kelnu ima jedinstvenu kolekciju koja posetiocima omogućava da uplove u slatko putovanje kroz tri hiljade godina istorije čokolade: od božanskog jela Asteka do modernog industrijskog proizvoda.\nMuzej posvećen čokoladi u Kelnu\nJedno je sigurno: čokolada nas čini srećnim! Da li je to zbog njenih sastojaka ili zbog toga što je neverovatno ukusna, nije ni bitno. Jer, ona je jedan od najomiljenijih slatkiša na svetu.\nU Kelnu postoji čitav čokoladni svet - Muzej čokolade. Hans Imhof, nekadašnji šef "Štolverka", velikog koncerna za proizvodnju namirnica, ispunio je sebi 1993. godine dugogodišnju želju i otvorio neobičan muzej u kojem se sve vrti oko čokolade.\nPosetilac muzeja može uživati u nesvakidašnjoj izložbi o istoriji čokolade na tri sprata. Putovanje počinje u "tropskoj kući", stakleniku u kojem se može videti originalno drvo kakaovca i u pravom smislu reči osetiti tropska klima. Tu se leži odgovor na pitanje kako nastaje kakao i kako izgleda put od tog sastojka do čokolade.\nŠvajcarsko carstvo čokolada "Lindt"\nPut posetioce dalje vodi do proizvodnih postrojenja - tačnije do švajcarskog proizvođača za čokoladu Lindt&Schungli, koji je od 2006. partner Muzeja čokolade. Drugim rečima, na relativno malom prostoru postavljena je mala fabrika čokolade. Tu na licu mesta može da se doživi kompletan proizvodni proces, pošto su sve mašine opremljene prozirnim zaštitnim okvirima.\nGlavna atrakcija muzeja je tri metra visoka "čokoladna fontana", pored koje uvek stoji neko od osoblja i umače biskvite u čokoladu, a zatim ih deli posetiocima. Svako može da računa na jedan sveže pripremljen čokoladni biskvit, mada se zaposleni u Muzeju neće preterano uzbuditi ako primete da neki posetioci i više puta "zalutaju" do čokoladne fontane.\nDo 31. oktobra 2008, kada je proslavio 15 godina postojanja, Muzej čokolade posetilo je oko 7,5 miliona ljudi. Godišnje ovaj neobičan svet čokolade poseti oko 650 000 ljudi, tako da se Muzej čokolade ubraja u deset najposećenijih muzeja u Njemačkoj.\nNa drugom spratu muzeja posetioci mogu da saznaju nešto više o počecima kulturne istorije čokolade pre 3.000 godina u Srednjoj Americi. Narod koji je prvi koristio kakao i od njegovih zrna pripremao pitku čokoladu, bili su Olmeki.Kasnije su to činila i plemena Maja i Asteka. Nakon što je otkrivena Amerika, Španci su doneli kakao u Evropu. Iako je na početku predstavljao luksuzni proizvod koji je bio dostupan samo povlašćenima, na dvorovima evropskih vladarskih porodica, kakao je vremenom postao pristupačan svima, prenosi "Dojče vele".\nNaslov: Re: Nemačka Ned 8 Jan - 15:06\nUživanje u arhitekturi, hrani i zabavi - Diseldorf\nNemački grad Diseldorf važi za nemački centar visoke mode, a karakteriše ga i bogata umetnička scena, pre svega moderna arhitektura, koja se savršeno meša sa starim stilom gradnje.\nPogled na most i toranj\nDiseldorf je glavni grad provincije Severna Rajna - Vestfalija u zapadnom delu Nemačke. On predstavlja jedan od najvećih industrijskih centara u Evropi i važnu luku na reci Rajni. Diseldorf je deveti po veličini grad u Nemačkoj sa oko 600.000 stanovnika. Većim delom se nalazi na desnoj obali Rajne, na mestu gde se u nju uliva reka Disel, pa otuda i ime grada “Düsseldorf “ ili “selo na reci Disel”.\nGrad je podeljen Rajnom na dva dela, ali uz pomoć pet mostova cirkulisanje sa jednog na drugi deo grada ne predstavlja problem.\nNajlepši pogled na grad pruža se sa tornja “Rheinturm” koji se nalazi u centru grada. Toranj je visok 240 metara, a na 168 metru se nalazi vidikovac na koji se liftom stiže za 46 sekundi, i odakle turisti imaju pogled na celokupnu panorama gada. Ulaz na toranj košta 3,80 evra. Na 172 metru nalazi se restoran sa 180 mesta do prozora, pa se uz kafu, ručak ili pivo može uživati u predivnom pogledu na ceo grad.\nDuž obale reke Rajne nalazi se šetalište “Rajneferpromenade” koje vodi do luke. Dugo je 1,5 kilometara, sagrađeno 1995. godine i predstavlja idealno mesto za lagane šetnje ili vožnju bicikla na specijalno obeleženoj stazi koja je odvojena od šetališne.\nCentar grada nije veliki i sve je na dohvat ruke, tako da se sve bitnije lokacije mogu obići peške. Uskim ulicama dominiraju pivare, restorani i butici. Gradom najviše cirkulišu tramvaji, a do udaljenijih delova se može koristiti metro.\nU starom delu grada poznatijem pod imenom Altštat dominira neformalna atmosfera sa restoranima, kafeima, obnovljenim crkvama, velikim parkovima i mnogobrojnim prodavnicama. Inače, ovaj deo poznat je i kao “najduži bar na svetu” zbog lanca od 300 barova pabova koji se nižu jedan za drugim. U ovom delu nalazi se stara bazilika “St Lambertus” koja predstavlja mirnu oazu u ovom delu grada.\nU Altštatu se nalazi i najpoznatija trgovačka ulica Kenigsale u kojoj se nalaze otmene i skupe radnje, male juvelirnice i antikvarnice. Za one sa skromnijim materijalnim mogućnostima tu je Šedouštrase, jedna od nemačkih trgovačkih ulica u kojima se ostvaruje najveći promet.\nGrad obiluje različitim stilovima arhitektonske gradnje. U isto vreme, to je grad tradicije i opuštenosti, po kojoj je ova oblast u Nemačkoj naročito poznata. Svaka zgrada može se posmatrati sama za sebe, ali i zajedno sa drugim zgradama, a to je suština lepote ovog grada.\nU Diseldorfu kao i drugim nemačkim gradovima postoji tradicija ispijanja piva. Najpoznatije pivo je tamno “Altbier”. To je gorko pivo koje podseća na engleska piva, ima ga u svakom pabu, a cena je od 2,5 do pet evra u zavisnsti od veličine. Pored piva, treba probati kobasice, kolenice u kupusu, krem čorbu od povrća, teleće meso iseckano na sitne komade sa slatkim sosom od suvog grožđa i badema. “Reibekuchen” su ukusne palačinke sa krompirom. Kao poslasticu obavezno treba probati domaću pitu od jabuka sa sosom od vanile i karamel prelivom.\nVeći gradovi u Nemačkoj vekovima neguju tradiciju održavanja uličnih karnevala koji traju po četiri, pet dana. Za vreme karnevala, koji je ove godine trajao od 10. do 14. marta đaci ne idu u školu, radnici uzimaju odmor i po ceo dan kompletno maskirani uživaju na ulicama igrajući uz muziku. Karneval je sam po sebi komičan jer su ljudi na ulicma obučeni u najraznovrsnije kostime vikinga, klovnova, veštica i sl. Ljudi se često oblače kao političari i nose transparente sa porukama koje se odnose na političke i ekonomske probleme sa kojima se zemlja nosi.\nAutomobilom: za put dug 1.515 kilometara potrebno je oko 13 i po sati vožnje autoputevima. Za benzin je potrebno oko 140 evra, za putarine 33, a porez za korišćenje puteva je 30 evra.\nAvionom: se putuje dva sata i 20 minuta. Povratna karta košta oko 18.000 dinara.\nObratite pažnju: Radno vreme banaka je od ponedeljka do petka 8.30 do 15.30, a pojedine su otvorene i do 18 časova, tokom vikenda su zatvorene\nBakšiš: Taksisti, frizeri, portiri očekuju neku vrstu nadnice za svoje usluge. U restoranima se račun obično zaokruži na punu cifru, a 10 odsto od računa će skoro uvek biti uračunato.\nNaslov: Re: Nemačka Sub 11 Feb - 16:48\nMinhen, grad u Bavarskoj, verovatno je najpoznatiji po svom festivalu piva - Oktoberfestu, nastalom pre skoro 200 godina. Danas je to najposećeniji sajam na svetu, koji pruža ovom gradu veselje tokom čitave godine. Dođite na Theresienwiese (Terezijine livade), smestite se u jedan od petnaestak šatora, od kojih je verovatno najpoznatiji Schottenhamel, i uz Maß (krigla od jednog litra) i pšenično pivo probajte najbolje bavarske delikatese, kao što su Weisswurst, Spätzle ili Leberkäse. Imajte na umu da su sobe za vreme ovog festivala rezervisane mesecima unapred i zato svoje mesto treba potražiti mnogo ranije.\nNaravno, pošto festival prođe, možete krenuti do grada i pogledati šta sve Minhen pruža. Najpoznatiji trg je Marienplatz, gde se nalazi Gradska većnica - Neues Rathaus, i najlepši sat s kukavicom na svetu - Glockenspiel, koji svakog dana u 11 časova ima svoju "predstavu". U neposrednoj blizini su i "vrt piva", Hofbrauhaus, toranj stare većnice, Alter Rathausturm, zatim gradske crkve Theatinerkirche i Frauenkirche, čija su dva tornja postala simbol grada, a prozori, koji se ne vide pri ulazu u crkvu, već su deo legende. Svake godine na Marienplatz-u se odvija i Christkindlmarkt, bajkoviti božićni sajam, koji je već vekovima prava bavarska tradicija.\nKarlsplatz je poznat po jednim od retkih sačuvanih vrata starog grada, Karlstor, u čijoj blizini se nalaze Palata pravde - Justizpalast, i pešačka zona s brojnim prodavnicama. S druge strane centra grada je Residenz, bivša rezidencija bavarske aristokratije, danas preuređena u muzej. Kad smo već kod kulture, postoji ceo kvart oko Königsplatz-a, Kunstareal, gde su najpoznatiji muzeji u Minhenu - tri Pinakoteke (stara, nova i moderna) i Glipoteka. Ludwigstrasse je jedna od četiri kraljevske avenije. Tu se nalazi Trijumfalna kapija, Siegestor, spomenik veoma sličan pariskom i rimskom. Maximilianstrasse je pojam za luksuzne trgovine, ali i za Maximilianeum, palatu Bavarskog parlamenta, koja je smeštena s druge strane reke Isar.\nMinhen je grad zelenila i parkova. Najpoznatiji su Hofgarten i Engleski parkovi - Englischer Garten, koji su po svojoj veličini drugi najveći park u Evropi. Odlična mogućnost za dan proveden u prirodi, to je ono čega u Bavarskoj zaista ne nedostaje. Možete izabrati jedan od mnogih predivnih dvoraca, kao što su Neuschwanstein, Nymphenburg ili Linderhof, ali i posetu nekom od slikovitih gradića, kao što je Rothenburg ob der Tauber.\nI ljubitelji sporta moći će da uživaju u Minhenu. Allianz Arena, dom dva gradska fudbalska rivala, pravo je remek-delo sportske arhitekture, a tu je i Olimpijski park, u kojem uz stadion možete obići i Olympiaturm, najviši toranj u gradu. Na njegovom vrhu se možete smestiti u restoran, uživati u pogledu na grad i obližnje Alpe, a dok se platforma lagano vrti oko svoje ose, vi možete da uživate uz svoje piće i da razmišljate o tome kako je život zaista lep.\nNaslov: Re: Nemačka Sub 3 Mar - 9:55\nUpoznajte Berlinski zoološki vrt\nBerlinski zoološki vrt jedan je od najvećih zooloških vrtova u Nemačkoj, i najstariji. Nalazi se u centru Berlina, u opštini Tirgartena, a zauzima površinu od 34 ha. Zoološki vrt u Berlinu otvoren je 1. avgusta 1844. godine, jedan je od glavnih gradskih turističkih atrakcija i simbol grada.\nBerlinski zoološki vrt nastao je tako što je kralj Fridrih Vilhelm IV iz svoje kraljevske kolekcije premestio preko 800 životinja u novu baštu. Kasnije, tokom jednog i po veka postao je vodeći u svetu, jedan od najvećih, sa oko 15.000 životinja od oko 1.400 različitih vrsta. Takođe, jedan je od najpopularnijih, jer ga godišnje poseti oko 3.000.000 posetilaca.\nTokom Drugog svetskog rata zoološki vrt je kompletno uništen, a od 3.175 životinja, koliko se tada u vrtu nalazilo, preživele su samo 90. Nakon toga, vrt je obnovljen, ojačan sa kulama. Tada je rekonstruisan i akvarijum, koji je izgrađen 1913. godine. Od dana kada je otvoren, akvarijum važi za jedan od javnih akvarijuma sa najvećim biodiverzitetom na svetu.\nUkupan kapacitet akvarijuma je 25.000 l, a preko 9.000 životinja prikazano je na tri sprata. Ovde se nalaze tropske ribe, meduze, širok spektar vodozemaca i gmizavaca; tu je i Komodski zmaj, najveći živi gmizavac iz reda guštera, brojne interesantne ajkule.\nDžinovska panda Bao Bao\nBerlinski zoološki vrt krase istorijske životinjske kuće i veliki broj starog drveća. Ali, ono što je primarno jesu njegovi stanovnici - preko 15.000 životinja smešteno je u kućicama koje su specijalno dizajnirane i napravljene da liče na njihovo prirodno stanište. Atrakcija vrta ja džinovska panda Bao Bao, vrsta koja se može videti u još samo nekoliko zooloških vrtova u svetu. Džinovska panda pripada grupi ugroženih, procenjuje se da se u divljini nalazi još samo 2.000 pandi (sreća, broj je u porastu) i preko 180 koje žive u zatočeništvu u Kini.\nOvde se nalaze gauri, nilski konji, lavovi, žirafe, azijski slonovi, crni i indijski nosorog, retki jeleni i svinje, pingvini, crveni kengur, dvogrba kamila, sivi vuk... U karnivoj kući nalaze se sve velike mačke i brojni retki mali predatori, interesantni madagaskarski mungosi, a u podrumu možete videti svet noćnih životinja.\nU kući za ptice nalazi se nekoliko vrsti kljunorošaca, papagaja, tu su smeštene čaplje, primorske ptice... Berlinski zoološki vrt je jedan od retkih u kojima se izlaže tuatara.\nBerlinski zoološki vrt otvoren je tokom cele godine, i do njega se lako može doći javnim prevozom. Možete ući kroz simpatičnu „Slon kapiju“ koja se nalazi pored akvarijuma u Budimpeštanskoj ulici, ili kroz „Lavlju kapiju“ iz Hardenbergplaca.\nNaslov: Re: Nemačka Pet 28 Sep - 13:33\nOktoberfest: Šta propuštate\nNa Oktoberfestu koji se održava u Minhenu vlada odlična atmosfera. Do sada je više od milion ljudi posetilo ovo tradicionalno okupljanje. U isto vreme, navode organizatori, popijeno je više od milion litara piva.\nČast otvaranja 179. Oktoberfesta imao je Kristijan Ude, gradonačelnik Minhena, koji je svim posetiocima poželeo dobrodošlicu i ugodan boravak u Minhenu.\nNajveći festival piva trajaće do 7. oktobra, a organizatori predviđaju kako će, uprkos ekonomskoj krizi, ovo biti do sada najveće okupljanje pivopija sa oko šest miliona učesnika.\nProšle godine popijeno je više od osam miliona litara piva. Cena litra piva je od 9,1 do 9,5 evra.\nFestival je održan prvi put prije 202 godine u čast venčanja princa, a kasnije kralja Ludwiga.\nSlični festivali održavaju se i u mnogim zemljama širom sveta. Tako hiljade ljubitelja festivala na jednom mestu možemo videti u SAD-u, Kini, Kanadi, Brazilu, Australiji, Rusiji...\nNaslov: Re: Nemačka Sub 16 Feb - 16:50\nRaskoš i sjaj dvoraca Bavarske\nBavarska je jedna su od najatraktivnijih evropskih turističkih destinacija za turiste iz celog sveta. Glavni "krivci" za to su naravno prelepi gradovi Minhen i Salcburg, kao i čuveni dvorci Bavarske – Nojšvanštajn, Linderhof, Herenkimze i Nimfenburg. Raskoš koja ostavlja bez daha...\nDvorac Nojšvajnštajn, inspiracija i čuveniom Voltu Dizniju\nDvorac Nojšvanštajn, koji je kralj Ludvig II počeo da gradi 1868. godine na steni okruženoj živopisnim planinskim pejzažom, trebalo je, kako je pisao svog prijatelju, kompozitoru Rihardu Vagneru, da bude sagrađen „u stilu pravih nemačkih viteških dvoraca“.\nPogled sa terase dvorca na obližnje selo\nNemačke arhitekte Eduard Ridel i Georg Dolman realizovali su zamisao slikara-scenografa Kristijana Janka. Dvorac je građen u stilu romanike 13. veka, dok su slike na zidovima delom inspirisane temama Vagnerovih muzičkih drama, kao što su „Tanhojzer“ i „Loengrin“.\n„Muzička dvorana“ je koncipirana po uzoru na „Festivalsku dvoranu“ dvorca „Vartburg“, a zidovi su ukrašeni prizorima iz sage o Parsifalu.\n„Prestona dvorana“, čija unutrašnjost podseća na sakralni objekat, inspirisana je vizantijskim građevinama sa kupolama, ali i „Crkvom Svih Svetih“ koja pripada kompleksu rezidencije u Minhenu. Ona simbolizuje ideju Ludviga II da se kraljevska titula stiče milošću Božjom. „Nojšvanštajn“ nije kopija srednjovekovnog dvorca, već osobeno delo istoricističke arhitekture.\nPrilaz "Novom Versaju"\nZa bavarskog kralja Ludviga II, francuski „kralj Sunce“ Luj XIV bio je otelotvorenje apsolutističke vladavine. Njegov Novi dvorac Herenhimze, građen prema projektima Georga Dolmana i Julijusa Hofmana, predstavlja ostvarenje Ludvigove davnašnje želje da podigne „Novi Versaj“, kao simbol apsolutizma i svojevrsno delo istoricizma. Među dvadesetak raskošnih sala posebno se ističu „Dvorsko stepenište dobrodošlice“, „Velika galerija sa ogledalima“ i „Državna spavaća soba“.\nDvorski park je uređen prema planovima Karla fon Efnera i ima prepoznatljive versajske motive.\nMuzej bavarskog kralja Ludviga II u Novom dvorcu - Sudbinu i životnu priču Ludviga II dokumentuju slike, biste i istorijske fotografije, ali i eksponati kao što su odeća za krštenje i plašt koji je nosio prilikom krunisanja.\nPark koji ostavlja bez daha\nPored predmeta iz nekadašnjeg „Kraljevskog apartmana“ i „Zimske bašte Minhenske rezidencije“, u muzeju se mogu videti i projekti dvoraca „Nojšvanštajn“, „Linderhof“ i „Herenhimze“. U muzeju je izložen i veliki broj umetničkih predmeta.\nPoseban deo ovog objekta je posvećen prijateljstvu između kralja Ludviga II i kompozitora Riharda Vagnera. Ovde se mogu videti portreti, karikature, primeri partitura i makete kao što je model minhenske „Festivalske dvorane“, koju je projektovao Gotfrid Semper.\nTurističke atrakcije zabava na vodi i vožnja kočijama su tokom zime obustavljene zbog vremenskih prilika.\nRaskošni dvorac Linderhof\nDvorac Linderhof, „Kraljevska vila“ Ludviga II, nekada je bila „Lovačka kuća“ njegovog oca Maksimilijana II. Između 1870. i 1872. godine proširena je kompleksom zgrada u obliku slova „U“, u čijem se središtu nalazila „Državna spavaća soba“.\nOslikane tavanice dvorca\nNovi deo je, kao i „Lovačka kuća“, građen kao laka drvena konstrukcija. Tek je 1874. godine spoljašnja fasada obložena kamenom, a stara „Lovačka kuća“ je „preneta“ u dvorski park. Na kraju su sagrađeni „Sala sa ogledalima“ i stepenište, koji su ukrašeni u stilu novog rokokoa.\nPovodom rođenja prestolonaslednika, izborni knez Ferdinand Marija i njegova supruga Henrijeta Adelaida Savojska poverili su 1664. godine Agostinu Bareliju gradnju letnjeg dvorca zapadno od Minhena. Ova jednostavna kubična građevina je za vreme vladavine Maksa Emanuela i Karla Albrehta proširena prema projektima arhitekata Enrika Cukalija i Jozefa Efnera.\nPo nalogu izbornog kneza Maksa III Jozefa, monumentalnu „Kamenu salu“ su u rokoko-stilu dekorisali Johan Baptist Cimerman i Fransoa Kivije Stariji.\n„Galerija lepotica“, sadrži portrete lepih žena, od kojih su neke bile ljubavnice kralja Ludviga I i od kojih je većinu naslikao umetnik Jozef Štiler. Pored dvorca se nalazi veliki istorijski park.\nNaslov: Re: Nemačka Sub 6 Apr - 16:57\nNemačka - zemlja kulture, kulinarstva, mode i zabave\nNemačka je Evropljanima na drugom mestu po omiljenosti u oblasti kulturnog turizma, a na petom\nmestu u svetu u konkurenciji 50 nacija. Više od polovine stranih turista dolazi u Nemačku da bi\nuživalo u kulturi, a nešto manje odpolovine da se – opusti.\nOve godine Nemačka je orijentisana ka mladima, a obeležava čak četiri značajna jubileja: 200. Rođendan Riharda\nVagnera, 150 godina od smrti braće Grim, 150. Rođendan Henri van de Veldea I 50 godina od Jelisejskih ugovora.\nBerlinska nedelja mode, u julu ove godine pretvoriće ceo Berlin u modnu pistu svetske mode. Kao nigde u svetu\novde se okupljaju svi dizajnerski šourumovi. Za one debljeg novčanika tu je ulica koja se smatra najekskluzivnijim\nkilometrom u Nemačkoj – Ko u Dizeldorfu, gde možete pazariti sve od Armanija do Strenesea. Osim Berlina kao\ncentar svetske mode su I Hamburg I Minhen.\nIma više od 4.000 muzeja, a muzej Stadel, proširen prošle godine, postavlja nove standarde u pogledu moderne\numetnosti. U Frankfurtu ima oko 60 muzeja I izložbenih prostora, a mnogi najznačajniji objekti su pored ili u\nblizini reke Majne, čineći “Obalu muzeja”, jedan od najvažnijih muzejskih centara Evrope. Hamburg je 2011.\nGodine poneo laskavu titulu ekološkog glavnog grada Evrope, a usred grada nikao je novi deo grada Hafen siti\ngde se sa izvanrednom arhitekturom udružila gradnja sa ciljem uštede energije. Univerzitetski grad Frajburg,\nna obroncima Švarcalda takođe je ekološki i ceo centar grada je pešačka I biciklistička zona.\nO nemačkom kulinarstvu svedoči i činjenica da su na listi 50 najboljih svetskih restorana dva upravo iz ove evropske\nzemlje. Njihove vrhunske kuvare odlikuje originalnost i hrabrost da kombinuju najrazličitije proizvode i stilove kuvanja,\na neke od njih možete probati u restoranu u Grandhotelu Palate Bensberg kod Kelna, restoranu "Aqua" u Volfsburgu,\nrestoranu "Amador" u Majnhajmu.\nSvoje putovanje možete da nastavite vožnjom u zabavnim parkovima Donje Saksonije među kojima je i najveći\nrolerkoster na svetu u Soltauu. Heide park prostire se na 850.000 kvadrata i nudi više od 50 neverovatnih atrakcija\nkoje će zadovoljiti kako posetioce željne avanture i adrenalina, tako i cele porodice.\nNe treba podsećati da Nemačka ima najbolju saobraćajnu infrastrukturu u Evropi, 35.000 kilometara\npruga i više od 40 aerodroma.\nNaslov: Re: Nemačka Sre 26 Jun - 11:49\nNaslov: Re: Nemačka Sre 30 Okt - 20:53\nNaslov: Re: Nemačka Uto 3 Jun - 17:14\nNaslov: Re: Nemačka Čet 12 Feb - 23:06\nStony stairway from the 13th century.\n“Elbsandsteingebirge” mountains in Sachsen,\nNaslov: Re: Nemačka Čet 12 Feb - 23:49\nNaslov: Re: Nemačka Pet 27 Mar - 0:06\nViše od polovine stranih turista dolazi u Nemačku da bi uživalo u kulturi, a nešto manje od polovine da se – opusti. Ne treba podsećati da Nemačka ima najbolju saobraćajnu infrastrukturu u Evropi, 35.000 kilometara pruga i više od 40 aerodroma.\nLanac niskih ostrva koji se proteže duž holandske i nemačke obale do ušća rele Labe. Periodična sleganja, oluje i poplave stovrile su ovaj dugi lanac ostrva odvojen od kopna uskim pojasom plićaka, što ovaj deo čini izuzetno zanimljivim.\nSkijalište Bolster Lang je savršeno mesto za uživanje u prirodi, naročito ako želite da pobegnete od svega, vratite se sebi i svojim mislima.\nBerlin je najposećiniji grad u Nemačkoj. Svako ko je upoznao ovaj grad zaljubio se u njega, jer nudi za svakog ponešto.\nNaslov: Re: Nemačka Pet 27 Mar - 0:07\nSa svojih 157 metara visine, Kelnska katedrala zauzima drugo mesto po visini, posle katedrale u Ulmu. Predstavlja izuzetan primer gotske arhitekture, a projektovana je u obliku latinskog krsta. Gradnja ove crkve počela je 1248. godine, a sa prekidima je trajala sve do 1880. godine.\nSemperoper je najpoznatija operska kuća u Nemačkoj. Ovo zdanje interesantnog oblika je ujedno i baletska kuća, a smeštena je u blizini reke Elbe. U ovoj zgradi su se odigrale mnoge premijere, uključujući najveća dela Riharda Vagnera i Riharda Štrausa. Prvu premijeru imala je 13. aprila 1841. godine sa delom Kala Marije fon Vebera.\nReč je o protestantskoj baroknoj crkvi, čiju je gradnju započeo Georg Ber 1726. godine. Mnogi veruju da je ovo jedna od najlepših evangelističkih crkava u Nemačkoj. Crkva je potpuno srušena u bombardovanju saveznika u Drugom svetskom ratu, da bi tek 1989. godine građani Drezdena pokrenuli inicijativu za njeno obnavljanje. Ruševine stare crkve su ra+ščišćene 1994. godine, a rekonstrukcija je završena 2002. godine.\nMercedesov muzej nalazi se u Štutgartu. Muzej predstavlja istoriju “mercedes-benca”. Zgrada muzeja nalazi se odmah ispred glavnog ulaza u fabriku Dajmler. Izložbeni prostor obuhvata 16.500 kvadratnih metara.\nNaslov: Re: Nemačka Pet 27 Mar - 0:08\nNova većnica u Hanoveru\nI sami građani Hanovera vole da dođu u obilazak gradske većnice, koja je sagrađena u obliku zamka, 1913. godine. Gradsku kuću lično je otvorio car Vilhelm Drugi. Tokom Drugog svetskog rata zdanje je bilo ozbiljno oštećeno.\nBremen, koji se nalazi u severnom delu Nemačke je ujedno i arheološko nalazište. Bremen je takođe najmanja od 16 nemačkih država. Grad je poznat po svom univerzitetu, u okviru kog se nalazi i Umetnička akademija, a od nedavno i Univerzitet Jacobs.\nZvanično, Federalni grad Bon nalazi se u regionu Rur, najvećoj gradskoj zoni Nemačke, sa preko 11 miliona stanovnika. Osnovan je još u prvom veku nove ere kao rimska naseobina i stoga predstavlja jedan od najstarijih gradova u Nemačkoj. Bon je od 1949. do 1990. godine bio de facto glavni grad Zapadne Nemačke.\nGradić Rotenberg Ob Der Tauber je kao grad iz neke dečije knjige. Predivna arhitektura, sa puno raznobojnog cveća u prozorima čine da ovaj grad izleda kao iz bajke. Dovoljno je samo šetati njegovim ulicama i naći se u nekom drugom vremenu.\nSvakako treba videti kako izgleda obala Severnog mora, i uporediti je sa obalama na jugu Evrope.\nVitenberg je prekrasan srednjovekovni grad, a najpoznatiji je po Martinu Luteru i njegovih 98 teza koje je zakačio za crkvu, čime je pokrenuo protestantsku reformaciju katoličke crkve. Vitenberg je bio značajan trgovinski centar zbog svog dobrog geografskoj položaja. U njemu je 1502. godine osnovan Univerzitet.\nNaslov: Re: Nemačka Pet 27 Mar - 0:09\nNaslov: Re: Nemačka Ned 5 Apr - 11:04\nBerlin: Istinite laži o nemačkoj metropoli\nGlavni grad jedne od najnaprednijih država sveta pun je priča iz davnina. Ipak, dobar deo njegove istorije pogrešno se prepričava već generacijama…\nKoje to stvari mislimo da znamo o Berlinu, a zapravo ne znamo? Pročitajte par glavnih zabluda i urbanih legendi o ovom predivnom gradu.\nDžon Kenedi je sam sebe nazvao - krofnom\n“Berliner“ je zaista krofna, i Kennedi je tokom posete Nemačkoj zaista rekao „Ich bin Ein Berliner“. Gramatički gledano, rečenica koju je američki predsednik izgovorio je tačna (izvorni govornik bi izostavio “ein“, ali ni Kenedijeva verzija nije pogrešna), i niko tada prisutan nije pomislio da je sebe proglasio krofnom. Svejedno, neke priče uvek nađu put do onih koji žele da ih čuju, tako da je Kenedi ubrzo postao i ostao – krofna!\n********* u kafićima je dozvoljeno\nTačno je da je Berlin otvoren grad u kom možete videti i probati sve i svašta. Ali ovo je ipak Nemačka, koja strogo zabranjuje ********* u kafićima, tako da ni njihov glavni grad nipošto nije i ne može biti iznimka.\nDoner Kebab je izmišljen u Berlinu\nE pa nije, iako i službena veb stranica grada tvrdi da jeste. Čovek po imenu Kadir Nurman počeo je da prodaje kebab kakav danas znamo 1972. godine u Berlinu, ali to nije bilo ništa drugo nego prilagođena verzija jela koje se spominje u evropskim putopisima iz 19. veka.\nStanovnici su nepristojni\nU pitanju je samo stereotip. Tačno je da su direktni i bez dlake na jeziku, nekad čak i van uobičajenih normi, ali većina turista smatra da nije istina da su nepristojni.\nGrad je relativno malen\nGeografski gledano, ogroman je. Berlin je devet puta veći od Pariza. Da, dobro ste pročitali - devet, i njegova površina odgovara površini Bangkoka.\nNaslov: Re: Nemačka Uto 28 Apr - 9:27\nBavarska bajka na putu romantike\nRotenburg, najbolje očuvani srednjevekovni grad u Evropi, "preživeo" je Drugi\nsvetski rat i dočeka 21. vek sa 42 kapije i tornja opasanih zidom dugačkim tri\nkilometra. Svakog proleća se organizuju brojni festivali.\nNAŠE nekadašnje siromaštvo danas nam je bogatstvo! Ovim rečima, vodič turistima najkraće opisuje istoriju bavarskog gradića Rotenburga. Varoš u donjoj Saksoniji, ima manje od 22.000 stanovnika, ali je jedno od najčuvenijih mesta u Nemačkoj, koje posećuju turisti iz čitavog sveta. U srednjem veku su ga pustošile vojske i kuga, a danas, Rotenburg je nemački simbol za romantiku.\nRazlog nije samo činjenica da se nalazi na "Romantičnom putu", već i zato što je reč najbolje očuvanom srednjovekovnom gradu Evrope. Unutar starih zidina, ušuškane su kuće i crkve besprekorno očuvani, a ulice uređene cakum-pakum. Uspeo je Rotenburg da "preživi" Drugi svetski rat i dočeka 21. vek sa 42 kapije i tornja opasanih zidom dugačkim tri kilometra. Noćni čuvar koji svako veče "zaključa" kapije grada, daje posebnu atmosferu ovom mestu.\nU najromantičnijem gradu Nemačke vreme kao da stoji. Osnove crvene tvrđave (roten burg) nad rekom Tauber postavljene su 1070. godine. Narednih sto godina pod dinastijom Štaufer grad je dobio današnje obrise. Prvo je izgrađena osnova današnje tvrđave, zatim crkva svetog Jakuba, a polako su podizane i kule. Najpre su izgrađene Bela i Markusova kula sa Rderovim lukom. Red dominikanaca i svetog Jovana podigli su manastir, a stigli su i prvi jevrejski majstori, pravnici, draguljari...\nSrednji vek je u početku mazio Rotenburg, jer su u 13. veku od kralja Rudolfa Habsurškog dobili status "slobodnog imperijalnog grada". To je značilo da sami sakupljaju porez i odgovaraju samo kruni. Ubrzo su osnovane tri važne pijace, trgovci su se doseljavali, cvetala je mala privreda. Izgrađeni su franciskanski manastir i bolnica, stizali su hodočasnici, putnici. Zemlja je u okolini plodna, pa je u jednom trenutku Rotenburg imao čak 14.000 stanovnika.\nNaslov: Re: Nemačka Uto 28 Apr - 9:32\nOnda se 1356. godine dogodio zemljotres. Oporavili su se, ali od tridesetogodišnjeg rata u 17. veku - nisu. Naime, grof od Tilija planirao je da 40.000 katoličkih vojnika smesti u protestantski Rotenburg. Grad je zaključao sve kapije. Možda bi grof Tili uspeo da pokori grad, ali je činjenica da je Rotenburg pao jer je vojnik ušao u barutanu sa bakljom, pa su zidovi - probijeni. Tili je na proleće napustio grad, potpuno opustošen, sa izgladnelim i osiromašenim stanovnicima. Stigla je kuga i Rotenburg je na neko vreme pao u zaborav.\nRomantični umetnik Karl Špicveg krajem 19. veka putovao je Bavarskom i oduševljen napravio seriju akvarela iz Rotenburga. Prelepe slike su privukle brojne putnike da otkriju ovaj romantični grad. Na sreću, i roditelji američkog političara Džona Mekloja videli su ove slike i otišli na medeni mesec u Rotenburg. To se pokazalo od presudnog značaja tokom Drugog svetskog rata, jer su se nacistički vojnici sakrili unutar zidina. Mekloj je odbio da teška artiljerija bombarduje Rotenburg, pa je poslao 12 vojnika da pregovaraju oko predaje nacista.\nZahvaljujući burnoj prošlosti, ovo majušno mesto svake godine posete milioni turista iz čitavog sveta. Zaljubljeni parovi vole da se izgube u uskim uličicama i zadivljeno zagledaju cveće u prozorima, koji su prava umetnička dela.\nU Rotenburgu je nedavno završen festival buđenja proleća, kada se otvaraju fontane i čitav grad je ukrašen cvećem. Tih dana se, baš kao i u ostalom delu Frankonije (oblast u Bavarskoj), tradicionalno jede jagnjetina.\nSvima je u obilasku grada polazna tačka neobično velika Gradska kuća čiji je gotski deo izgrađen 1250, a renesansni dodat 1572. godine. Kula je visoka 61 metar i sa njenog vrha pruža se divan pogled na krovove varoši i okolinu. Odatle se ide do protestantske crkve svetog Jakoba, koja je deo idolopokloničke evropske rute. Zanimljiva je po tome što ispod nje prolaze automobili. Grad je mali, ali prepun muzeja. U blizini su Imperijalni i muzej katanaca, Muzej kriminala i sprava za mučenje, ali i porcelanskih lutki.\nU Rotenburgu je svaki dan Božić, jer se preko puta Gradske kuće nalazi muzej Božića Kate Volfart. U njemu se tokom čitave godine prodaju ručno izrađeni ukrasi za novogodišnju jelku. Naravno, specijalitet ovog grada je snežna kugla od šećera ili čokolade.\nMožda je još zanimljive poći okolnim putem - hodajući tri kilometara dugačkim zidom koji opasuje grad. Duž čitavog zida mogu se čitati imena donatora koji su pomogli da se rekonstrušu i očuvaju zidine, a zauzvrat su postali "vlasnici" jednog ili deset metara ove građevine.\nJedna od najzanimljivijih kuća nalazi se na glavnom trgu iza fontane svetog Đorđa. "Kuća mesa i plesa" je izgrađena na temeljima stare gradske kuće koja je izgorela 1240. godine. Ima crvene grede i poznata je kao najslikanija kuća u Bavarskoj. U prizemlju su mesari prodavali meso, a na spratu su uveče organizovane igranke, svadbe i veselja.\nNajlepša renesansna zgrada pripadala je Leonardu Vajdmanu koji je bio veliki građevinski preduzimač. U kući se danas nalazi restoran, a na fasadi su ostale stare poruke: mudrost, pravda, hrabrost, materinstvo, nežnost, ali i pohlepa, prevara, proždrljivost...\nIpak, najzanimljiva kuća Rotenburga se nalazi van zidina. "Hegeriterhaus" je sa uskom okruglom kulom i biber crepom jedno od najromantičnijih evropskih zdanja. I ovo je delo Vajdmana.\nUostalom, šetnja među gotske, renesansne i barokne kućice sa kamenim osnovama i spratom koji podupiru drvene grede je poput bajke. Rotenburg je snen, živi sporim ritmom i u njemu se pije odlično pivo "tušer".\nPravi utisak dobija se noću u šetnji sa noćnim čuvarom. Ogrnut crnom pelerinom sa lampom i naoružan helebardom, on vodi turiste do fontane svetog Đorđa, kule Klingentor iz 14. veka koja bila i vodeni toranj, pokazuje najstariju kuću, otvara vratanca za one koji zakasne i uz šaljive priče završava turu kod najstarijeg restorana "Pakao".\nOvaj prelepi grad "glumio" je u nekoliko filmova, a svetsku slavu doneo mu je Diznijev "Pinokio" koji trči ulicom na kojoj se vide dva najpoznatija tornja. I poslednja scena poznatog dečijeg filma "Čarli i fabrika čokolade", odigrava se u Rotenburgu. Grad je inspirisao i tvorca "plejmobila", jedinih igračkaka koje se proizvode u EU, da napravi čitav grad po ugledu na Rotenburg.\nNaslov: Re: Nemačka Uto 28 Apr - 9:33\nNaslov: Re: Nemačka Pon 14 Avg - 17:35\nNaslov: Re: Nemačka Čet 14 Dec - 17:08\nDESET NEOBIČNIH BOŽIĆNIH VAŠARA\nPod mostom: Ravenašluht\nSlikovito smešten u Ravena klisuru, ovaj božićni vašar u Švarcvaldu nudi posebno\nromantičnu atmosferu. Uokvireno strmim zidovima klisure, ispod četrdeset metara\nvisokog železničkog vijadukta, pruge Helentalban, svake godine u vreme adventa ovde\nje selo sa drvenim kućicama.\nNaslov: Re: Nemačka Čet 14 Dec - 17:11\nUkrcavanje: Anđeo u luci\nU istočno-frizijskom Emdenu, Engelkemarkt nije samo na kopnu, već i na vodi.\nOvaj božićni vašar je dobio ime po zlatnoj figuri orla u grbu grada. Muzejski brodovi\nu staroj luci su sa svih strana osvetljeni lampicama. Iz brodske kuhinje stiže ono što\ngreje i raduje: kuvano vino, supa od graška, čak i božićni jelovnik.\nNaslov: Re: Nemačka


VILA SARA - Pefkohori | Pefkohori apartmani | Fun Travel Agency\nVILA SARA – Pefkohori 2020\nVila Sara Pefkohori - funtravel.rs\nDUPLEX APARTMANI NA SAMO 40m OD MORA\nVILA SARA – Pefkohori se nalazi u centru Pefkohorija, na oko 40m od mora ispod magistrale (od ulice gde se nalazi Mamos cafe, kada se krene ka plaži, druga ulica desno).\nReč je o šestokrevetnom duplexu koji u svom sastavu ima dve spavaće sobe, jedna sa francuskim ležajem i druga sa dva singl ležaja.\nPored toga u dnevnoj se nalazi još jedan kauč na razvlačenje gde mogu spavati dve odrasle osobe.\nU svom sastavu ima i kompletno opremljenu kuhinju, kupatilo, terasu sa garniturom za sedenje.\nKorišćenje klima uređaja i WIFI je uključeno u cenu. Duplex se nalazi na prvom spratu.\nKategorizacija – lokacija 5* , Objekat 4*, Prostranost soba 5*, Terase 4*, Dvorište 3*, Kvalitet nameštaja 4*\neuro se obračunava po srednjem kursu Narodne Banke Srbije na dan plaćanja.\nKOJI POSEDUJE LICENCU OTP 58/2014 gh\nOVLAŠĆENI AGENT PRODAJE FUN TRAVEL AGENCY, BEOGRAD\nAktuelne ponude mozete naci i nasoj FB stranici : https://m.facebook.com/funtravelagencypnbg/


Rusija i Belorusija suspendovane iz članstva Međunarodne biatlon unije - SPORTSKI ŽURNAL\nRusija i Belorusija suspendovane iz članstva Međunarodne biatlon unije\n29 mart, 2022 0\nU saopštenju se navodi da su Rusija i Belorusija "prekršile humanitarne obaveze saveza članica"\nMeđunarodna biatlon unija (IBU) suspendovala je danas Rusiju i Belorusiju iz članstva zbog vojne intervencije u Ukrajini.\nU saopštenju se navodi da su Rusija i Belorusija "prekršile humanitarne obaveze saveza članica".\nIBU je navela da je ruski vojni napad "zaustavio aktivnosti Ukrajinske biatlon federacije" i da bi bilo nepravedno da zemlje koje "napadaju države" uživaju prava članstva, dok je biatlon u Ukrajini prekinut.\nOdluka, koja se može osporiti pred Sudom za sportsku arbitražu u Lozani, biće razmotrena "u slučaju promene okolnosti u Ukrajini" na kongresu IBU u septembru, dodaje se u saopštenju.\nRusija je zadržala aktivno članstvo u većini sportskih upravljačkih tela, ali je nejasno da li će njeni čelnici učestvovati na predstojećem godišnjem kongresu Međunarodne fudbalske federacije (FIFA) u Dohi.\nSud za sportsku arbitražu u julu o žalbama ruskog fudbala na suspenziju\nRajković novi trener CSKA iz Moskve, Itudis selektor Grčke