109 Kupljeno 1950din\nJedan kupon za sat vremena kuglanja, do 6 osoba u Bowling centru Colosseum!\nSat vremena kuglanja u bilo kom terminu za najviše 6 osoba\nKupon važi za više osoba\nU cenu su uključene patike i zaštitne nazuvice (nije obavezno)\nPonuda jednog kupona obuhvata: sat vremena kuglanja, za najviše 6 osoba na jednoj stazi, vikendom ili radnim danima\nKuponi se ne mogu koristiti u svrhe organizacija i proslava bilo koje vrste\nUkoliko niste u mogućnosti da dođete u zakazanom terminu, potrebno je blagovremeno obavestiti kuglanu, ili će se kupon smatrati iskorišćenim\nPonedeljak – Petak od 16h do 21h\nSubota – Nedelja od 12h do 21h\nSat vremena kuglanja\nDo 6 osoba na jednoj stazi\nKorišćenje patika za kuglanje uračunato u cenu\nVikend i radni dani do 21h\nNaučili smo još kao klinci da je za dobru zabavu najbitnije pravo društvo. Kad ste u dobrom društvu, sve Vam je dobar provod i ne treba Vam mnogo da čak i obično piće ili šetnja prerastu u odličan provod. Za društvo se pobrinite sami, a mi smo obezbedili popuste za jedno od najpoznatijih mesta u gradu za dobru zabavu...\nKako bi imali priliku da se Vi i Vaša ekipa uvežbate pre nego nekoga izazovete na takmičenje omogućili smo za Vas i petoro Vaših prijatelja sat vremena kuglanja u Bownling centru Colosseum.\nBowling centar Colosseum


Konačno se nastavlja izgradnja Centralne kuhinje Radosnog detinjstva | Novosadski informativni portal 021\nKonačno se nastavlja izgradnja Centralne kuhinje Radosnog detinjstva\nIzgradnja Centralne kuhinje Radosnog detinjstva konačno bi mogla da bude nastavljena, saznaje 021.rs.\nNovi Sad 14.08.2017. | 12:37 > 14:04\nKamen temeljac za kuhinju je položen još 2011. godine, a Radosno detinjstvo je danas raspisalo tender za izradu projektno-tehničke dokumentacije za završetak objekta. Rok za dostavljanje ponuda je mesec dana. Teško je proceniti kada će uslediti radovi, jer prvo treba da se napravi projekat završetka izgradnje kuhinje, ali pokretanje ovog tendera znači da su Radosno detinjstvo, gradska vlast, Uprava za kapitalna ulaganja i Pokrajina našli sredstva da sve privedu kraju.\nKuhinju je svojevremeno počela da zida novosadska vlast na čijem čelu je tada bio demokrata Igor Pavličić, ali je posle godinu dana sve stalo. Do danas se nije saznalo šta je bila glavna kočnica, ali se nezvanično moglo čuti da izvođač radova "Dijagonala" nije dobro izveo posao i da je novac potrošen. Takođe, tada je došlo i do promene vlasti u Novom Sadu i dotadašnji DS je zamenio SNS.\nZa 021.rs su Upravi za kapitalna ulaganja svojevremeno naveli da je završeno 74 odsto objekta i da je rok za završetak radova istekao 31. marta 2014. godine. Tada je procenjena vrednost radova bila 471 milion dinara, a utrošeno je 347 miliona dinara. Iz Grada su više puta navodili da je obaveza Pokrajine da obezbedi preostalih 90 miliona za završetak radova.\nKako je još davno najavljeno, novi objekat imaće kuhinju, vešernicu i odeljenje za tehničku dokumentaciju. Kapacitet je 20.000 obroka, a predviđeno je da kuhinja bude opremljena najsavremenijom opremom za prihvat, obradu i distribuciju namirnica po "hasap" sistemu kontrole hrane i prema mnoštvu ISO standarda.\nObroci za mališane sada se pripremaju u dve kuhinje. Jedna je u ulici Pavla Simića, a druga na Telepu.\n14.08.2017 • 19:27\npo ko zna koji put je neko drugi kriv i to uvek onaj koji nece odgovarati,,,tako je propala cela drzava...jedni imaju opravdanje a drugi svaljuju krivicu...gomila nesposobnjakovica samo smenjuju fotelje\nZa 3 meseca cemo imati situaciju predimenzionisane kuhinje koja nije trzisno orjentisana.


Početak / Dokumenti / Koordinacijski mehanizmi\nPitanje uspostavljanja institucionalne koordinacije je jedan od ključnih zahtjeva Protokola o IUOP. U skladu sa zahtjevima Protokola o IUOP, postojeća upravljačka struktura od značaja za obalno područje Crne Gore razmatrana je uzimajući u obzir:\n− koordinaciju između organa na nacionalnom i lokalnom nivou, kao i koordinaciju između različitih organa nadležnih za morski i kopneni dio obalnog područja;\n− među-sektorsku i unutar-sektorsku koordinaciju u cilju postizanja usklađenosti i efikasnosti obalnih strategija, planova i programa, kao i drugih inicijativa koje su od značaja za integralno upravljanje obalnim područjem i održivu valorizaciju resursa obalnog područja.\nNa osnovu rezultata tako sprovedene analize predložen je koordinacioni mehanizam koji ima za\nGeneralno posmatrano postoji povoljan strateški okvir za održivi razvoj Crne Gore i integralno upravljanje obalnim područjem. Iako je integralno upravljanje obalnim područjem relativno nova politika, koncept njenog sprovođenja je utemeljen u određenom broju postojećih politika i strateških dokumenata u Crnoj Gori. Značajan napredak napravljen je u poslednjih nekoliko godina usvajanjem novih zakona (prije svega kao rezultat usklađivanje sa zahtjevima EU), unaprijeđenjem sistema uređenja prostora, kao i ratifikacijom Protokola o IUOP.\nIako organizacija institucionalnog sistema u Crnoj Gori ukazuje da se poseban značaj poklanja obalnom području, postojeći institucionalni okvir koji je od značaja za upravljanje obalnim područjem Crne Gore, može se ocijeniti kao složen, kako u pogledu nivoa uprave (nacionalnog i lokalnog), tako i u pogledu sektorskih nadležnosti (brojna Ministarstva i organi uprave koje ona koordiniraju, kao i lokalni sekretarijati i agencije).Iako ambiciozno organiziran, ovako složen sistem, uz prihvatanje održivog razvoja kao preferiranog razvojnog koncepta, ostavlja rizik da se umjesto istinskog integrisanja zahtjeva održivosti u razvojne politike i praktične primjene integralnog upravljanja ostane samo u domenu deklarativnog opredjeljenja. Ovo je naročito važno za obalno područje gdje kratkoročne ekonomske koristi mogu da dobiju primat nad dugoročnim zahtjevima za održivošću. U tom smislu posebno je izražen nedostatak iskustva u integralnom upravljanju obalnim područjem i primjeni instrumenata za održivo rješavanje izraženih konflikata u različitim namjenama zemljišta i mora. Primjetan je i nedostatak indikatora kojim bi se mjerili trendovi u ostvarivanju ciljeva održivosti.Takođe, ograničeni kapaciteti i slabosti ispoljene u saradnji i koordinaciji između različitih djelova administracije i društvenih aktera usporavaju primjenu novog zakonodavstva, politika i strategija od značaja za održivi razvoj obalnog područja i prepreka su praktičnoj primjeni integralnog pristupa upravljanju obalnim područjem.\nStoga je uprkos visokom stepenu posvećenosti održivom razvoju evidentna potreba za dodatnim restrukturiranjem postojećeg koordinacijskog mehanizma s ciljem unaprjeđivanje efikasnosti sistema upravljanja obalnim područjem Crne Gore na nivou vođenja politike i implementacije specifičnih mjera integralnog upravljanja obalnim područjem. Osim toga, osobito je značajna dalja izgradnja kapaciteta, obuka i podizanje svijesti o značaju integralnog upravljanja obalnim područjem Crne Gore.\nAnaliza institucionalno-legislativnog okvira za integralno upravljanje obalnim područjem Crne Gore


Završen tvining projekat „Podrška EU razvoju strateškog okvira u oblasti upravljanja otpadom“ – Udruženje Reciklera Srbije\nZavršen tvining projekat „Podrška EU razvoju strateškog okvira u oblasti upravljanja otpadom“\nZavršnom konferencijom 29. januara je označen kraj tvining projekta „Podrška Evropske unije razvoju strateškog okvira u oblasti upravljanja otpadom“ koji su realizovali Ministarstvo zaštite životne sredine i Evropska unija zajedno sa partnerima na projektu, Agencijom za životnu sredinu Austrije (Umweltbundesamt) kao vodećim partnerom, Agencijom za zaštitu životne sredine Švedske (Naturvårdsverket), i Ministarstvom za životnu sredinu Litvanije, saopštilo je Ministarstvo.\nU okviru ovog izuzetno značajnog projekta finansiranog iz IPA pretpristupne pomoći, izrađen je nov Nacrt nacionalne strategije upravljanja otpadom i druga dokumenta i instrumenti ključni za uspostavljanje strateškog okvira za upravljanje otpadom u Srbiji.\n„Svrha projekta je razvoj i unapređenje sistema upravljanja otpadom, kroz upotpunjavanje strateškog i zakonodavnog okvira i planskih dokumenata u ovom sektoru, u skladu sa pravnim tekovinama Evropske unije“ rekao je ministar zaštite životne sredine Goran Trivan otvarajući Konferenciju. On je naglasio da je značajno da Ministarstvo ima proaktivnu ulogu, i da bude operativno u primeni rezultata ovakvih projekata koji donose konkretne pomake u zaštiti životne sredine.\nMinistar je izrazio zahvalnost Evropskoj uniji koja je u ovaj projekat završen u proteklih 30 meseci uložila 1.5 milion evra, kao i ekspertskoj pomoći parnera na projektu koji su pomogli da se završi jedan važan posao za Srbiju.\nŠef Delegacije Evropske unije Sem Fabrici rekao je da je upravljanje otpadom konkretno pitanje koje je veoma značajno za životni standard građana. Kako je ukazao, jedan stanovnik EU godišnje produkuje šest tona otpada, od čega se trećina reciklira, što znači da se trećina otpada može ponovo uvesti u ekonomiju, i tu je i značaj ove oblasti. Međutim, kako je naglasio, Srbija u upravljanju otpadom ne kreće od nule. Navodeći kao uspešne primere podrške EU i zajedničke saradnje centre za upravljanje otpadom u Užicu i Subotici, istakao je da je vreme za okretanje ka strateškom delovanju koje se mora oslanjati na sveobuhvatnu, inkluzivnu i održivu javnu politiku upravljanja otpadom. Navodeći nove evropske zelene ciljeve, ambasador Fabrici je istakao – „želimo da Srbija bude deo ove zelene vizije“, i izrazio očekivanje da će se i zemlje Zapadnog Balkana priključiti njihovoj realizaciji. Ukazao je da je Pregovaračka pozicija za Poglavlje 27 koja je upućena Evropskoj komisiji dobar signal i osnov da će se strateški planovi Srbije na stvaranju bolje i zdravije životne sredine operativno uspešno sprovoditi. Pitanja zaštite životne sredine su kompleksna i prožimaju se kroz brojne sektore, istakao je, zbog čega zahteva uključivanje i angažovanje celokupne Vlade Republike Srbije. Evropska unija je u proteklih 19 godina kao najveći donator dodelila Srbiji oko 400 miliona evra za unapređenje stanja životne sredine, od čega preko 56 miliona evra u oblasti upravljanja otpadom, rekao je Fabrici.


Izvor: Vesti-online.com, 13.Jan.2019, 03:30\nPostoje i naučni razlozi zašto nas neke partnerove navike nerviraju više nego druge, odnosno i zašto neke naše navike izluđuju partnera.\nNačin na koji žvaćete\nNeuronaučnici sumnjaju da neke ljude naročito nerviraju zvuk žvakanja ili srkanja, kao i drugi neprijatni zvuci na koje je mozak naročito osetljiv. Ovo stanje je poznato kao mizofonija.\nJedna studija pokazuje da je razlika u frontalnom režnju "zaslužna" za to što su neki ljudi "alergični" na zvuke žvakanja i srkanja. Odnosno, u frontalnom režnju ljudi koji imaju mizofoniju ima više aktivnosti.\nNažalost, to što će vam partner reći da ga izluđuje način na koji žvaćete i neće baš mnogo da pomogne...\nGledate u telefon\nAko gledate u telefon više nego u partnera, sasvim je očekivano da će to uzrokovati mnogo problema u vezi. To takođe može da smanji zadovoljstvo vezom ili brakom, ali i da dovede do depresije, pokazala je studija.\nVeć samo to što vam telefon stoji na stolu za vreme večere, recimo, čini da među vama ima manje povezanosti i kompromituje se kvalitet razgovora, pokazale su brojne studije.\nSa druge strane, kvalitet razgovora je mnogo veći kada telefon nije u blizini. Uostalom, time što neprestano gledate u telefon partneru poručujete da vaše zajedničko vreme uopšte nije bitno – koga to ne bi nerviralo?\nPričate o sebi\nBilo da želite da impresionirate partnera ili to radite da biste zadobili neke simpatije, znajte da to može da bude veoma odbojno.\nMorate priznati, svakoga od nas izluđuju osobe koje pričaju samo o sebi, a drugačija situacija nije ni sa vašim partnerom.\nNeodgovorno trošite novac\nLjudi koji smatraju da njihov partner loše rukuje novcem manje su privrženi u vezi i nisu naročito zadovoljni tim odnosom, pokazala je studija. Naučnici veruju da to nema veze samo sa novcem, već i sa onim što novac predstavlja - moć i kontrolu.\nIako finansijski konflikt može da bude uzrok velikih problema u vezi, istraživanja pokazuju da je novac krivac za mali broj raskida u odnosu na druge probleme, poput seksualnog nezadovoljstva i manjka kompatibilnosti.\nIpak, to što ćete se pojaviti kod kuće sa novim, potpuno nepotrebnim parom novih cipela, definitivno bi moglo da iznervira vašeg partnera...\nTakmičite se u vezi\nKompetitivni parovi su manje srećni u vezi u odnosu na parove koji se ne ponašaju kao "protivnici", pokazala je studija.\nPsiholozi savetuju parovima da ne broje "pobede" u vezi, već da prave kompromis, jer takmičenjem pogrešno poručuju partnerima da ne cene trud koji ulažu u vezu.\nJednostavno rečeno, vašeg partnera svakako nervira ako niste "timski igrač".\n- Kada ljudi žele dugu vezu, obično su voljni da naprave neke žrtve i da budu deo tima - kaže profesor psihologije dr Tomas Bredburi.\nENTER konferencija 18. aprila


Maska za lice 3 pak | Black/Pink/Light Plava | MYPROTEIN™\nMP maska (3 pakiranja) - Black/Berry Pink/Galaxy\nPodesiva maska za lice\nUštedi: 59,01 kn\nNaše maske stvorene su sa svrhom da dodaju sloj zaštite vašem svakodnevnom životu bez ugrožavanja udobnosti, upotrebljivosti i okoliša. Zbog klime koja se mijenja, samozaštita je važnija nego ikad tijekom treninga i obavljanja svakodnevnih aktivnosti.\nOva maska je izrađena od dvoslojne tkanine i ima podesive trake za udobno pristajanje.\nOva navlaka nije maska s medicinskom ocjenom niti bi se trebala koristiti za osobnu zaštitnu opremu, ali može pomoći u sprječavanju širenja virusa i klica putem kapljičnog prijenosa.\nNije prikladno za djecu mlađu od 36 mjeseci zbog sitnih dijelova\nTkanina: 92 % poliester, 8 % spandeks\nNapominjemo da zbog higijenskih razloga ne možemo prihvatiti povrat ovog artikla.\nMože se prati za svakodnevnu upotrebu\nBoja: Black/Berry Pink/Galaxy


Goran 05 maj 2022\nIzložba „Nikola Tesla u svom i našem vremenu“ stigla je 10. marta u Muzej u Prijepolju iz Barselone, a ovih dana nakon što je oborila sve rekorde i privukla veliku pažnju naučnih, obrazovnih i kulturnih krugova Polimlja, izložba putuje u Ženevu. Кoliki je uspeh što se ovakva reprezentativna izložba našla u Prijepolju govori i činjenica da je u Srbiji izložbu do sada (sem njene stalne postavke u Muzeju Nikola Tesla u Beogradu) videla publika samo u Novom Sadu i Nišu. Prema rečima direktora Muzeja u Prijepolju Asima Bećirovića, izložbu je posetilo 1.850 posetilaca, što bi preračunato po radnom danu iznosilo 65 posetilaca u proseku i što je do sada nezabeležen kvantitet a i učestalost poseta u 30 godina rada Muzeja. „ Imali smo sreću i iskoristili naša poznanstva koja su nam pomogla da ovako značajnu i kompleksnu izložbu po svojoj strukturi, dovedemo u Muzej u Prijepolju, a u prilog tome govori i činjenica da je ovo prvi put da izložba „Nikola Tesla u svom i našem vremenu“ gostuje na prostoru zapadne Srbije. Izložba svetskog formata i značaja je pre Prijepolja imala premijeru u Španiji u Barseloni, a nakon mesec dana kod nas putuje u Ženevu. Završetkom evropske turneje, izložba se u novembru seli u Кatar gde će tokom svetskog prvenstva u fudbalu biti postavljena u Dohi, tako da možemo biti jako ponosni što smo uspeli da našim sugrađanima ali i građanima celog Polimlja omogućimo ovako kvalitetnu izložbu i genijalnost našeg naučnika kom se divi ceo svet“.\nIntencija prijepoljskog i Muzeja Nikole Tesle iz Beograda koja je bila usmerena ka povećanju dostupnosti sadržaja i eksponata nauke i kulture najširem sloju stanovništva, ostvarena je rekordnom posetom svih struktura stanovništva, od ljubitelja nauke, kulture i pronalazaštva, preko učenika i njihovih profesora do strukovnih i inženjerskih udruženja. „ Izložba je privukla veliku pažnju naših sugrađana o čemu najbolje govori činjenica da su je posetili učenici i prosvetni radnici svih prijepoljskih osnovnih i sednjih škola kao i učenici iz susednih opština OŠ. „Živko Ljujić“ iz Nove Varoši i OŠ. „Momir Pucarevi“ iz Akmačića. Internacionalni karakter izložba je poprimila posetom učenika Elektro-ekonomske škole iz Bijelog Polja sa 40 učenika i 30 profesora na čelu sa direktorom škole, koji su u našem Muzeju imali priliku da se direktno upoznaju sa velikim delom genijalnih izma Nikole Tesle i praktično i teorijski obrade svaki od izloženih eksponat“ ističe direktor Bećirović.\nPosetioci izložbe su u proteklih mesec dana imali priliku da vide multimedijalnu postavku koja predstavlja životni i naučni put Nikole Tesle, koji je samo u Sjedinjenim američkim državama imao 112 registrovanih patenata, a širom sveta više od 300. Posetioci su imali retku priliku da vide izložbu sa nekoliko radnih modela koji prikazuju Tesline najveće pronalaske kao što su nekoliko modela indukcionih motora, koji je jedan od najvažnijih Teslinih pronalazaka, kao i Teslin transformator, odnosno čuveni kalem koji se računa kao drugi najznačajniji Teslin pronalazak. Na ovoj reprezentativnoj postavci se našao i jedan model transformatora sa izlaznim naponom od 120.000 volti, brod na daljinsko upravljanje u svetu poznatiji kao najzaštićeniji Teslin pronalazak, upravo iz razloga što je to prvi uređaj na daljinsko upravljanje u svetu, kao i jednim radnim modelom Tesline pumpe, i više eksponata iz oblasti mašinstva.


Ne bude li lukobran saniran Puli prijete poplave\nMože li Pulu zadesiti plavljenje kakvo je prije mjesec dana pogodilo Rovinj? Po svemu sudeći može, a jedini faktor koji na to za sada utječe je prastari lukobran koji već godinama vapi za obnovom. Još u svibnju 2013. a potom i krajem 2014. godine Glas Istre je pisao o lošem stanju lukobrana i o tome da mu je nužno potrebna rekonstrukcija za što se iz EU fondova planira osigurati 11 milijuna eura.\n"Jeste li svjesni moguće štete za grad bude li lukobran popustio?", upitao je gradski vijećnik Janko Žužić gradonačelnika Borisa Miletića na zadnjoj sjednici vijeća.\n- Pulski lukobran jedan je od najspremnijih projekata, s glavninom tehničke dokumentacije - glavnog i izvedbenog projekta, lokacijske dozvole, studije utjecaja na okoliš te ostale dokumentacije, citirao je Žužić izjave tadašnjeg pročelnika županijskog Odjela za međunarodnu suradnju i EU integracija Orijana Otočana, dodavši i kako su iz pulske Lučke uprave ukazali da su još 2008. godine napravili projekt rekonstrukcije procijenjene vrijednosti 11 milijuna eura, odnosno sanacije u iznosu od sedam milijuna eura.\nStoga je Žužić gradonačelnika upitao je li napravljena moguća procjena štete bude li lukobran popustio, zašto još nisu povučena sredstva iz EU fondova i kada misle započeti s njegovom rekonstrukcijom te ustvrdio da grad neće trebati graditi bazen već će ga imati u samom centru grada kada more poplavi ulice.\n- Svjesni smo mogućih posljedica koje nam klimatske promjene mogu donijeti i problema koje bi grad imao kada bi lukobran popustio i stoga smo na vrijeme pripremili sve projekte i dozvole za početak njegove rekonstrukcije, odgovorio je gradonačelnik Boris Miletić.\nMeđutim, pojasnio je gradonačelnik, država je ta koja mora donijeti strateške planove kako bi mogli iskoristiti mogućnosti financiranja putem EU fondova. To je prvi preduvjet, za koji je Grad spreman, kazao je Miletić.\n- Lučka uprava gospodari tim pomorskim područjem i oni su zaduženi za pripremu projekata i dobivanje dozvola za sanaciju lukobrana, a znamo da je izdana i građevinska dozvola. To je jedan od objekata koji je gradila Austro-Ugarska, ali nikada nije dovršen do kraja. Također, moramo biti svjesni da takvi infrastrukturni projekti nadilaze mogućnosti proračuna Grada Pule, naglasio je Miletić te dodao da je riječ o vrlo visokim iznosima.\n- Mi smo spremni, pripremljeni su projekti i izdane dozvole. Ali, da bi mogli tražiti novac iz europskih strukturnih fondova Republika Hrvatska mora donijeti svoje strateške programe, a lukobran je jedan od naših strateških projekata koje mora uvrstiti. I to Republika Hrvatska nije napravila, jer strateški programi još nisu donijeti. Mi kao Grad napravili smo sve što je bilo potrebno, to je i prije bio, a i sada ostaje jedan od prioriteta, Istarska županija je također na dobrom putu za donošenje strategije, i sada se čeka država, rezimirao je problem gradonačelnik Miletić.\nStoga nije znao reći kada bi trebao projekt krenuti u realizaciju, ali vjeruje da će se sve brzo odvijati jednom kada se donese strateški državni dokument i povuku sredstva iz EU fondova.\n- Kada su EU fondovi u pitanju, ne mogu se preskakati razine, a to su država-Županija-Grad. Ti projekti moraju biti usklađeni, strategije se moraju podudarati, a tu država kasni, ustvrdio je na kraju Miletić.


Sve vesti za tag: Peterburški ekonomski forum / Republika\nTAG - Peterburški ekonomski forum\n- sreda, 23. 5. 2018. u 18:24 0\nUz pomoć američke ambasade uloženo je šest miliona dolara za smanjenje ruskog uticaja u Bosni i Hercegovini, a još 12 miliona iz...


FMNEBO: Vesti sa radijskog neba Sombora\nVesti sa radijskog neba Sombora\nNa radijskom nebu Sombora već duže vremena se ne mogu slušati neke nacionalne i pokrajinske radio stanice zbog čestih prekida programa usled kvara na predajniku. Tako se već više od mesec dana ne može slušati pokrajnski radio ASFM na frekvenciji 101,3 MHz , Radio Index na frekvenciji 100,8 MHz dok nacionalni radio emiter, Radio S na frekvenciji 99,6 MHz ima dosta slabiji signal nego što je to ranije bio slučaj.\n- субота, октобар 05, 2013


Merači toplotne energije za svaki radijator u stanu\nMerači toplotne energije za svaki radijator u stanu Istaknut\nObjavljeno u Aktuelno Napisano Urednik decembar 06 2021\tveličina teksta\tSmanji veličinu teksta Povećaj veličinu teksta\nPored ove novine, značajna je i ona koja se odnosi na definisanje uslova za energetsku sanaciju starih zgrada, gde će država na osnovu isplativosti tog posla, određivati gde je to obaveza, a gde nije. Sve u svemu, ovakva rešenja upućuju na to da ovaj zakon ima cilj da približi evropske standarde na srpske prilike i da pokuša da spreči rasipanje energije.\nPo tim standardima, u Srbiji u poređenju sa zemljama iz ove porodice, bar 30 posto energije "izlazi kroz prozor", čime se nanosi šteta i potrošaćima ali i državi u celini. Investitori novih zgrada, koji će morati da se prilagode novim zakonskim rešenjima tvrde da ovakva rešenja jesu dobra ali da će sigurno povećati cenu gradnje.\nDodatni trošak će imati i država jer je planirala da deo novca iz svoje kase usmeri na energetsku sanaciju starih zgrada, koje su u njenom vlasništvu i trebalo bi uskoro da se popišu. Od sanacije će biti izuzeti samo objekti kod kojih zbog starosti izgradnje ili statusa kulturnog dobra to tehnički nije moguće izvesti.\n- Tim članom je definisano opremanje novih zgrada uređajima za regulaciju i merenje predate količine toplotne energije objkta,uključujući i potrošnju tople vode, gde postoji.Ti uređaji treba da budu ugrađeni i za svaki deo zgrade kao i za svako grejno telo. U slučaju kada se detaljno energetski sanira stara zgrada investitor će je ovim uređajima opremati ukoliko je to tehnički izvodljivo i troškovno isplativo odnosno ako su ukupna predračunska izdvajanja ovih radova veća od 25 odsto vrednosti zgrade, isključujući vrednost zemljišta na kojom se nalazi.\nUkoliko se ne ispoštuju zakonska rešenja, koja za nove zgrade važe odmah nakon stupanja na snagu zakona dok za objekte koji se detaljno energetski saniraju nakon donošenja podzakonskih akata, rok je 18 meseci od donošenja zakona, investitor – pravno lice kazniće se za prekršaj novčanom kaznom od 150.000 do 800.000 dinara - kažu u Ministarstvu rudarstva i energetike.\nPročitano 101 puta\tPoslednji put izmenjeno Poslednji put izmenjeno decembar 06 2021\nViše iz ove kategorije « Novi korporativni identitet\tRAMPLAST by DINAMIC SELLNIG GROUP »


Martinović: Očigledno se pandemija želi iskoristiti kao jedini razlog za kašnjenje u završetku izgradnje autoputa\n"VLADA DA PREZENTUJE PRECIZNA POJAŠNJENJA"\nKaže da se pored zaboravljene petlje i elektro i hidroizolacije za koje treba izdvojiti dodatne desetine miliona eura na teret građana, "očigledno sada dodatno petlja u vezi sa ukupnom cijenom koju Crna Gora treba da plati za izgradnju auto-puta"\n"Očigledno se pandemija želi iskoristiti kao jedini razlog za kašnjenje u završetku izgradnje auto-puta, a podsjetićemo javnost da je po Ugovoru sa Kinezima auto-put trebalo da bude završen još u maju prošle godine", rekao je Martinović.\nKaže da se pored zaboravljene petlje i elektro i hidroizolacije za koje treba izdvojiti dodatne desetine miliona eura na teret građana, "očigledno sada dodatno petlja u vezi sa ukupnom cijenom koju Crna Gora treba da plati za izgradnju auto-puta."\n"Podsjetiću da, pored malverzacija oko petlje, javnost nikada nije dobila odgovor ko je odgovoran za prvobitno kašnjenje. Javnost, naročito u ovakvoj situaciji, kad je ekonomija pred kolapsom, gdje je javni dug skoro 4 milijarde eura, ima pravo da zna odgovore sta se zapravo dodatno mulja sa našim novcem. Još od slučaja Brajovića i petlje, stekli su se uslovi da nadležni državni organi, naročito Stanković i Katnić, krenu sa istragama u vezi sa ovim projektom. Umjesto da se trude da konsoliduju ekonomiju države koja grca u dugovima, koja živi od kredita i pozajmica, njeni vladari na sve načine i kroz ovakve projekte sa privilegovnima firmama, naknadnim i dodatnim radovima, aneksima ugovora kod gotovo svih projekata, čerupaju do kraja ono sto je ostalo. Ovo je još jedan u nizu dokaza da nema posla u državi iz koga režimski igrači ne traže izgovor za ugradnju čak i u vremenu krize. Ako ugovor poznaje stanje više sile, kakva onda dodatna plaćanja? Bojim se da ta "dodatna" ne završe u džepovima tajkuna i šefa režima. Očekujemo od Vlade Crne Gore da javnosti prezentuje precizna pojašnjenja povodom ovog slučaja" , zaključio je Martinović.\nVladimir MartinovićDemokratska Crna GoraDemokrate


Bombardovanje i pucanje: Snimci sa vežbi Su-30SM i Su-24 (video) - Sputnjik Srbija\n16:40 22 Februar 2020\nUdarna vest: Vulin potvrdio pisanje Sputnjika: Na Batajnicu stigao prvi deo sistema „Pancir S1\n09:23 21.09.2018 Preuzmite kraći link\nTokom letova koji su izvedeni na poligonu u Kalinjingradskoj oblasti, oni su izveli borbeno pucanje u metu. Takođe su odradili zadatke vatrene podrške kopnenih jedinica, uništavanje komandnih punktova, oklopnih vozila uslovnog protivnika i izviđanje iz vazduha.\nSvi zadaci odrađeni su tokom dana i noći. Noću su posade vežbale poletanje i sletanje, kao i napade na spore i kopnene ciljeve.\nBaltička flota, vežbe, Rusija\n16:38 Vulin potvrdio pisanje Sputnjika: Na Batajnicu stigao prvi deo sistema „Pancir S1\n15:52 Dodik poručio Palmeru: Srbi su navikli na batine, nas to više ne boli\n15:39 Ptica stara 46.000 godina iz Sibira čuva tajnu Ledenog doba\n15:27 Nova arena geopolitičke borbe u Siriji u kojoj Turska može da izgubi mnogo


Portal Sarajevo-RS.com - Udžbenici za osnovce i srednjoškolce uskoro u prodaji\npetak, 21 jul 2017 13:28\nJavno preduzeće „Zavod za udžbenike i nastavna sredstva“ a. d. Istočno Novo Sarajevo i ove godine nastojalo je da na vrijeme obezbijedi udžbenike za osnovnu i srednju školu.\nU toku je procedura štampe udžbenika te će isti u narednom periodu biti dostupni u knjižarama, saopšteno je za Sarajevo-RS iz Zavoda za udžbenike i nastavnka sredstva.\nCijene udžbenika za ovu godinu ostaju nepromijenjene. Cijena udžbenika sa spiska obaveznih udžbenika za treći razred iznosi 90,00 KM, četvrti 97,50 KM, peti 88,00 KM, šesti 135,00 KM, sedmi 128,50 KM, osmi 156,50 KM i deveti razred 145,50 KM.\nCijene udžbeničkih kompleta date su bez udžbenika drugog stranog jezika, koji se u Republici Srpskoj izučava od šestog razreda.\nOd ove školske godine novi udžbenici za osnovnu školu su:\n– Drugi razred: Priroda i društvo 2 i Radna sveska za prirodu i društvo 2, Likovna kultura 2.\n– Treći razred: Čitanka 3, Srpski jezik i jezička kultura 3, Priroda i društvo 3 i Radna sveska za prirodu i društvo 3.\n– Četvrti razred: Čitanka 4, Srpski jezik i jezička kultura 4, Priroda i društvo 4 i Radna sveska za prirodu i društvo 4.\n– Peti razred: Čitanka 5, Srpski jezik i jezička kultura 5, Poznavanje društva 5.\n– Šesti razred: Čitanka 6.\nOd ove školske godine u upotrebi će biti i novi udžbenici za gimnaziju:\n– Biologija za prvi razred gimnazije,\n– Fizika za prvi razred gimnazije društveno-jezičkog smjera,\n– Fizika za drugi razred gimnazije društveno-jezičkog smjera,\n– Računarstvo i informatika za drugi razred gimnazije\n– Istorija za treći razred gimnazije\n– Biologija za četvrti razred gimnazije opšteg i prirodno-matematičkog smjera\n– Komunikacija u savremenom društvu za četvrti razred gimnazije računarskog smjera\nZa srednje stručne i tehničke škole u upotrebi će biti:\n– Pčelarstvo za četvrti razred poljoprivredne škole\nIz Zavoda napominju da su još neki udžbenici za srednju školu u proceduri odobravanja.\nViše iz ove kategorije « Marina Cicović pobjednica takmičenja "Kineski most" za srednjoškolce Područno odjeljenje OŠ „Mokro“ u Brezovicima pred gašenjem »\nNa radost studenata javnih univerziteta u Banjaluci i Istočnom Sarajevu cijena školarine ostaje nepromijenjena, što znači da će semestar na prvom ciklusu studija i dalje koštati 440 maraka. Odlučili su to juče ministri...\nObjavljeno: 09.06.2017 - 21:38\nOsnovna škola "Sveti Sava" iz Foče ovih dana postala je hit na društvenim mrežama nakon što su na "Fejsbuku" postavili fotografiju stepeništa iz škole, na kojima su ispisane pravopisne greške, koje učenici najčešće prav...\nObjavljeno: 08.06.2017 - 18:05\nAndrea Goreta učenik generacije u OŠ …\nTradicionalna školska priredba "Dani učeničkih postignuća" održana je večeras u Kulturnom centru Pale, a u organizaciji Osnovne škole "Pale". Na ovoj manifestaciji nagrađeni su najbolji od ukupno 94. učenika koliko je z...\nObjavljeno: 06.06.2017 - 23:18\nPovećanje školarine na fakultetima za 13 …\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske Dane Malešević rekao je da će Vladi Srpske biti predloženo povećanje školarina na fakultetima za 13 odsto, što znači da će studenti umjesto dosadašnjih 440 KM na osnovnim st...\nObjavljeno: 02.06.2017 - 15:44\nPotpisan sporazum Univerziteta u Istočnom…\nUniverzitet u Istočnom Sarajevu danas je uspostavio sporazumnu saradnju sa Muzičkom akademijom i Nacionalnom muzičkom akademijom imena A.V. Neždanova iz Odese, u Ukrajini, saopšteno je danas za Sarajevo-RS iz Univ...\nObjavljeno: 31.05.2017 - 18:33\nPrijemni ispit za upis u prvu godinu sva tri ciklusa studija u akademskoj 2017/18. godini na Univerzitetu u Istočnom Sarajevu biće održan 26.6.2017. godine sa početkom u 9 časova. Prijavljivanje kandidata počinje 19.6...\nObjavljeno: 30.05.2017 - 18:01\nStudenti sa ETF-a najbolji na takmičenju …\nStudenti Elektrotehničkog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu osvojili su prvo mjesto u obje takmičarske kategorije u kojima su učestvovali na takmičenju "FIT Coding Challange", održanom na Fakultetu informacijsk...\nObjavljeno: 29.05.2017 - 16:51\nStudenti iz Hong Konga posjetili Pravni f…\nStudenti Pravnog fakulteta City Univerziteta iz Hong Konga posjetili su Pravni fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu i prisustvovali predavanju prof. dr Gorana Markovića o ustavnom sistemu BiH, nakon čega se razvila...\nObjavljeno: 26.05.2017 - 16:21\nNa svečanosti održanoj danas u amfiteatru Elektrotehničkog fakulteta u Istočnom Sarajevu, rektor Univerziteta u Istočnom Sarajevu prof. dr Radoslav Grujić dodijelio je zvanje počasnog doktora nauka prof. dr Milomiru Nin...\nObjavljeno: 24.05.2017 - 23:40


by plachkica on 25.11.18 14:24\nby yoyogi on 25.11.18 14:38\nU pravu je. Neka Amerika (NATO) povuče svoje rakete i osoblje, neka ostavi Evropu da se sama brani od ne znam koga.\nEvropa je imala iskustva (tragična) kada je ratovala sa Rusijom.\nby Filipenko on 25.11.18 17:21\nDa znas o cemu pricas, znao bi da njemu ne pada na pamet da ostavlja Evropu da se sama brani. Samo trazi veci reket.\nby MNE on 02.12.18 1:32\nby Djamolidine Abdoujaparov on 03.12.18 14:11\nevo nečeg za beatakeshija, ako dođe vreme za novi avatar...\nby MNE on 06.12.18 21:01\nby MNE on 07.12.18 21:25\nDonald J. Trump[size=16][size=19][size=1]Verified account[/size] [/size][ltr]@realDonaldTrump[/ltr]\nby Gargantua on 07.12.18 22:55\nby KinderLad on 07.12.18 23:06\nby MNE on 08.12.18 0:01\nnapušio ga je nešto Rex bio na Foxu i ovaj vidio na TV i odma reagovao\nby Djamolidine Abdoujaparov on 08.12.18 21:57\novih dana potpuno briljira na tviteru, čak i za sopstvene standarde. mekdonaldsov tartar sos se valjda konačno probio do mozga\nby Creepy Uncle on 08.12.18 22:04\nby Creepy Uncle on 08.12.18 22:11\nKaže moja žena da ga je verovatno zbunilo obeležavanje Dana primirja, da tu nešto nije skontao.\nby Djamolidine Abdoujaparov on 10.12.18 18:53\nby Djamolidine Abdoujaparov on 11.12.18 20:16\nDo you have to be over ten to apply? https://t.co/Rc5Rzxembg\n— GeorgeMonbiot (@GeorgeMonbiot) December 11, 2018\njoš dugo u zdravlju tvitovao, Donalde J!\nby William Murderface on 11.12.18 20:33\nby MNE on 16.12.18 11:37\nI just found out that typing "hillary clinton em" into Google only autocompletes to "hillary clinton emoji". With any other name, it suggests "email".\ndakle još nisu ispravili "algoritam"\nby zvezda je zivot on 16.12.18 11:42\nMNE wrote: I just found out that typing "hillary clinton em" into Google only autocompletes to "hillary clinton emoji". With any other name, it suggests "email".\nhaha ja nisam znao za ovo. hvala!\nby Gargantua on 22.12.18 11:24\nHoće li se Trampari posrećiti još jedan sudija VS?\nby паће on 22.12.18 12:05\nТа има да живи сто година бар. Међу важнијим ликовима који сметају, рак гуштераче је чест узрок смрти. Ако је то преживела, не могу јој ништа.\nby Gargantua on 23.12.18 20:35\nInače, Metis je u onom pismu-ostavci rekao da će otići sa funkcije krajem februara. Oće k, Trampara je danas rekao da će jedan od zamenika u sekr. odbrane da ga nasledi već od 1. 1, pakovanje odmah.\nby MNE on 23.12.18 21:30\nTramp i Metis ko Tito i Ranković\nby Gargantua on 23.12.18 21:45\najd ovde da ne kopam drugu sša temu - sjajan thread renda pola kao da je i malo cirkao\nby William Murderface on 24.12.18 0:34\nby MNE on 24.12.18 2:20\n90% komentara ispod su "Racist."


Ljajić i Šarović: Trgovinska razmjena Srbije i BiH da dostigne dvije milijarde evra | TRT Bosanski\n11.02.2018 ~ 12.01.2019\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić razgovarao je danas u Beogradu sa ministrom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Mirkom Šarovićem o daljem unapređenju ekonomsko-trgovinske saradnje dvije zemlje. Ministri su ocjenili da je cilj da robna razmjena dostigne dvije milijarde evra u 2018. godini.\nTagovi: Srbija , Bosna i Hercegovina , Mirko Šarović , Rasim Ljajić


Pobeda-lajt - Aleksandar Goljc - Peščanik\nNije slučajno da Rusi upravo Pobedu nazivaju najvažnijim događajem u istoriji zemlje. U stvari, to je jedna od poslednjih spona koje još kako-tako drže naše atomizovano društvo. Zato zaprepašćuje lakomislenost s kojom sadašnja vlast devalvira ovaj neprocenjivi kapital, prilagođavajući Pobedu svojim trenutnim potrebama.\nPre tri godine Putin je rešio da iskoristi okruglu godišnjicu za to da na jedan dan postane glavni šef planete, budući domaćinom svetskim liderima koji su smatrali svojim dugom da odaju poštu podvigu i žrtvama naroda Rusije. Ovog puta su u Kremlju smatrali za neophodno da demonstriraju dosad neviđenu vojnu moć. Čitava armada aviona proleteće nad Crvenim trgom na visini od 300 metara. Kao u stara dobra vremena, u paradi će učestvovati strategijske i taktičke rakete, sistemi plotunske paljbe i novi tenkovi. Vladimir Putin je ovako objasnio potrebu takve parade: “To nije zveckanje oružjem; mi nikome ne pretimo, nemamo nameru da to činimo, nikome ništa ne namećemo – mi svega imamo u dovoljnim količinama. Ovo je demonstracija naših rastućih mogućnosti u sferi odbrane. Mi smo u stanju da zaštitimo svoje ljude, svoje građane, svoju državu, naša bogatstva. A imamo ih sasvim dovoljno.”\nTo jest Rusija, kao nekada SSSR, želi da svojim potencijalnim protivnicima pokaže svoju snagu. Sovjetsko vojno rukovodstvo je čak pokušavalo da blefira za vreme tih parada. Sredinom pedesetih, nekoliko strategijskih bombardera su leteli u krug, ne bi li stvorili utisak da aviona ima mnogo više nego što ih je stvarno bilo.\nAli, u današnjoj situaciji, bez obzira na obilje dovučene vojne tehnike, teško da će nam uspeti da zaplašimo bilo koga (sem, možda, Gruzije). Na Zapadu sasvim dobro znaju pravu cenu izjava o “rastućim mogućnostima”. Prvi potpredsednik vlade Sergej Ivanov već mesecima zvoni na uzbunu: državni program u naoružanju praktično je propao. Industrija nije u stanju da ispuni porudžbinu: do danas je potpisano ne više od 65 odsto planiranih ugovora. Uzrok je jasan: industrija ne želi da sklapa ugovore u uslovima naglog rasta cena sirovina, materijala i sastavnih komponenata. Ivanov je sebi dopustio izraze koji praktično znače vanekonomsku prinudu na ispunjavanje obdbrambenih porudžbina. On je zahtevao da se “zakonski utvrdi norma, da se spunjavanje odbrambenih porudžbina smatra prioritetnim i obaveznim zadatkom svih industrijskih preduzeća – nezavisno od oblika svojine”. To može da znači samo jedno: vojna tehnika koja je proglašena za savremenu, a koja će proći Crvenim trgom i proleteti iznad Kremlja, još mnoge godine će postojati u vidu pojedinačnih primeraka. I to ni za koga nije tajna.\nI šta nam je onda ostalo? Neki čudan militaristički šou koji je namenjen veličanju – da li prethodog, da li novog gazde. I koji ima veoma posredan odnos prema našem narodnom podvigu. Ah da, pretrpana petrodolarima država je obećala da će do 2010 godine, do 65-ogodišnjice Pobede, obezbediti stanove za 55.000 ratnih veterana koji sve do sada čekaju da i na njih dođe red. Zanimljivo – koliko bi se stanova moglo izgraditi već sada za više od milijardu rubalja, koje su izdvojene za saniranje štete, koju će prolaskom kroz centar Moskve napraviti vojna tehnika?\nAli, koga to interesuje? Stil “Pobeda-lajt” ima svoje zakone.\nЕжедневный журнал, 09.05.2008.\nSrodni link: Snimak ovogodišnje parade u Moskvi (BBC)


Suplementi za jačanje imuniteta pasa - PETVET | PET CLUB ONLINE\nNaravno, naši ljubimci imaju svoje krzno, ali kada temperature padnu, to često nije dovoljna zaštita od snega i leda, naročito kod onih pasa koji su navikli na kućne uslove.\nAko vaš pas nije štene, vremešan ili bolestan pas, ne postoji razlog da ga ne izvedete napolje i usled vremenskih (ne)prilika. Kao što vole igre na travi, psi vole i igre na snegu. Uz dobru pripremu i kontrolisanu dužinu boravka ne postoji razlog da svog ljubimca ne obradujete igrama na snegu.\nNudimo vam nekoliko saveta kako da pripremite svoje četvoronožne prijatelje za zimu i omogućite im da uživaju u njoj.\nObezbedite psu toplo sklonište: Neki psi, kao što su haski i samojed, otporniji su na niže temperature od drugih. Ukoliko vaš pas živi u dvorištu, imajte na umu da noću temperature padaju i postarajte se da njegova kućica bude topla i sa dobrom izolacijom. Kućicu možete izolovati stiroporom i napraviti mu toplu prostirku unutar nje.\nI psima se suši koža: Kao i kod ljudi, usled hladnog i suvog vazduha, i psima se suši koža, što može izazvati svrab. Češljanje vam može pomoći da uklonite otpalu dlaku i stimulišete rad lojnih žlezda, a dodatak Complex-B PLUS – tablete vitamina B pomoći će obnovi kože, dlake i noktiju vaših ljubimaca i ojačaće njihov imuni sistem.\nPripremite njegove šape: U zimskom periodu nokte vašeg psa morate redovno kratiti jer hladnoća i vlaga čine da se oni lakše lome i pucaju, što psu može biti veoma bolno. Takođe, poželjno je skratiti i dlaku između jastučića na šapama, jer se u tom delu skuplja najviše snega, što može izazvati određene iritacije. Nakon šetnje, operite šape mlakom vodom koja će skinuti ostatak snega, so i hemikalije koje se posipaju po snegu, a koje mogu biti veoma iritirajuće za njihovu kožu.\nPojačajte ishranu: Ljubimcima koji zimi provode više vremena napolju potrebno je više energije kako bi akumulirali i sačuvali toplotu. Dajte svom psu više hrane nego leti i, ako je moguće, neka bude topla, ali pazite da se ne ugoji. Vaš saveznik za jačanje imuniteta psa je i kompleks vitamina i minerala Oligovet pet, preparat koji u sebi sadrži elemente koji uglavnom nedostaju u ishrani ili ih nema u pravilnim odnosima i količinama. Takođe, poželjno je da posudu za vodu stavite na neko zaklonjenije mesto kako se ne bi previše hladila i ledila. Poželjno je, ukoliko koristite metalne posude za vodu, da ih u toku zime zamenite plasičnim.\nJaknice su tople i zanimljive: mali psi, posebno kratkodlaki i bezdlaki, mnogo teže podnose hladnoću. Takve rase su najčešće čivave, kratkodlaki terijeri, jazavičari, šnauceri… Odeću za svog ljubimca možete pronaći u svim bolje snabdevenim radnjama za ljubimce, a možete je poručivati i po meri svog psa. Garderobu svog psa možete uklopiti sa svojim stilom ili izgraditi njegov jedinstven, ipak, prioritet neka vam bude da mu bude toplo i udobno.\nPosete: Danas: 13 Ukupno: 90837


Početak/Društvo/Počinje novi ciklus Multimedijalne škole novinarstva\nPetar Veljkovic14. avgusta 2019.\nMedia i reform centar Niš raspisao je konkurs za učesnike novog ciklusa Multimedijalne škole novinarstva, koja je namenjena sadašnjim i budućim novinarima, studentima novinarstva i srodnih smerova, blogerima i svima onima koji žele da se oprobaju u kreiranju medijskih sadržaja ili usavrše svoja znanja i veštine.\nSvi zaitneresovani mogu se prijaviti do 31. avgusta u 23,59 na adresu info@mirc.rs, a pohađanje multimedijalne škole je besplatno.\nMultimedijalna škola novinarstva obuhvata šest modula: istraživačko novinarstvo, društvene mreže i onlajn, etika/bezbednost na internetu/autorska prava, foto-novinarstvo, video/produkcija/mojo, digitalni marketing/podcast.\nPredavanja će se održavati u sali Media i reform centra Niš, na terenu, uz posete drugim medijskim kućama ili izvan Niša, petkom i subotom, a svaki od modula raspoređen je u dva vikenda (ukupno 12 radnih vikenda).\n„Nakon završenih svih šest modula, polaznici će imati dve nedelje za pripremu završnog rada, koji može biti prezentovan pred predavačima, kolegama i ostalim zainteresovanima. Osim mogućnosti za praktičan i samostalan rad, polaznici će nakon završetka Multimedijalne škole i uspešno obavljenih zadataka dobiti sertifikat“, poručuju iz Media i reform centra.\nStevan Dojčinović, Marija Vučić, Boban Rajković, Dragana Pećo, Igor Božić, Jovana Gligorijević, Marko Dražić, Suzana Trninić, Predrag Blagojević, Antonela Riha, Zoran Stanojević, Saša Đorđević, Davorin Dinić, Aleksandar Đorđević, Ivan Radojičić, samo su neki od dosadašnjih predavača, a iz Media i reform centra ističu da će i ovog puta nastojati da angažuju predavače koji se ističu u svojoj oblasti i svojom profesionalnom etikom.\nMedia i reform Centar Niš Multimedijalna škola novinarstva\nViše od 5.000 zatvorskih kazni u Srbiji imalo alternativu\nRezultat okruglog stola: „Niš ima potencijala da zadrži mlade“\n19. Memorijalni turnir u malom fudbalu „Igrajmo za 16“


MojTrg.rs - Oglas BMW 635 diesel -08 Prodaje se, Beograd, VOZILA, Automobili, BMW, 6-serije, 635, BMW 635 diesel -08, 762186 Godina: 2008, Menjač: Automatski, Kilometraža: 100 000 - 109 999, Gorivo: Dizel, Registracija: Srpska\nBMW, 6-serije, 635 u celoj Srbiji\nProdaje se od: ..... 10 jul 23:55 Izbrišite, promenite ili obnovite Vaš oglas\nMarka: 6-serije / BMW\nTek registrovan,prodaje se na ime kupca. Restyling model,M sport packet,M sedišta sa memorijom,aktivni volan,aktivno ogibljenje,night vision,sportski automatski menjač 7 brzina,19 coli felne,nove gume,garantovana kilometraža,totalni full SPECIJLNA PONUDA!!! CENA JE SA POPUSTOM!!!


Gledanje uživo boks mečeva, nekada je bila privilegija slavnih, poput Gage Nikolića ili čuvenog “oca modernog” Beograda, Branka Pešića… Giška, Ćenta, Joksa trenirali sa članovima kluba, ali se nisu takmičili… - Embargo\n18 новембра, 2018 18 новембра, 2018 admin\t0 Comments\nDa ume bokserska sala na Krstu da priča –ispisala bi možda najlepše priče o beogradskim momcima iz sedamdesetih i osamdesetih godina prošloga veka, koji su svoju energiju i hrabro srce trošili u sali i ringu, a ne na ulici i kriminalu…\nU Sali bokserskog kluba Radnički, na beogradskom Crvenom krstu – prošle nedelje bilo je kao nekada. Na prvenstveni bokserski meč sa Metalcom iz Valjeva, došlo je mnogo sveta. Mnoga poznata lica iz svete bokserske istorije… Mnoge javne ličnosti… Zahvaljujući energiji i znanju bivšeg bokserskog asa, Nenada Borovčanina – obnovljena je liga. Redovno takmičenje srpskih klubova! Kao nekada…\nBivši bokserski reprezentativac iz redova Partizana, Dragan Dimić Dimke ( osnovao je sopstveni bokserski klub u Beogradu) sreo je stare dobre prijatelje i kolege: Zorana Spasića iz Smedereva, što je bila dobra prilika da popričaju, evociraju uspomene na lepa prošla vremena boksa i da se slikaju za uspomenu…Sa takođe dragim kolegama, Draganom Danićem, Jovicom Pavlović iz Valjeva, Sinišom Čolakovićem iz Partizana, ali i sa ovogodišnjim osvajačem beogradskog Pobednika, velikim talentom, Sandrom Poletanom i sa neizbežnom rijaliti zvezdom i po malo bivšim bokserom šabačke Mačve, stihopiscem i pevačem, Hasanom Dudićem….\nZa sve je “krivac” Nenad Borovčanin, koji ništa nije obećao, a mnogo je uradio – kaže za Embargo, Dragan Dimić,Dimke. – Mladi su prepoznali pozitivnu energiju, našeg predsednika Saveza i svih nas drugih, pre svega bokserskih entuzijasta da ovaj sport vratimo tamo gde mu je i mesto…I sve je više mladih koji kucaju na vrata klubova, jer shvataju da im ovaj sport pruža više od sporta…Tako je i kod mene u mom klubu “Dimke” I prava je milina svakodnevno raditi sa njima…\nDa ume ova bokserska sala na Krstu da priča –ispisala bi možda najlepše priče o beogradskim momcima iz sedamdesetih i osamdesetih godina prošloga veka, koji su svoju energiju i hrabro srce trošili u sali i ringu, a ne na ulici i kriminalu… Kroz ovu salu prošla je plejada velikih bokserskih asova, ali i momaka sa ulice, koji nisu hteli u takmičenje, već su hteli da boks savladaju samo za sebe…\nĐorđe Božović Giška je voleo boks, bio je onako krupan, baš odličan teškaš, ali je trenirao ipak samo za sebe i nije hteo u ring da se takmiči – tvrde nepsoredni svedoci svih tih dešavanja.\nGiška posle „ferke“ sa Joksom!\n– Od malena Giška, koga su kao dečaka zbog svoje korpulentnosti zvali “debeli”, bio je strašno jak i stabilan. Nije prezao da se sa bilo kime u to doba sukobi. U javnosti je već skoro na epski način opisana njegova “ferka” sa Nebojšom Joksovićem Joksom, koji je takođe bio sa nama, na treninzima, iako je on bio karatista! Kažu da je ta tuča trajala “danu do podne” i da je na kraju ipak bilo nerešeno… Ali, ono što su u sali naučili, ispoštovali su: nisu se posle te tuče svetili jedan drugome! Na treninge je dolazila čitava plejada ondašnjih “žestokih beogradskih momaka”, poput recimo Radeta Ćaldovića Ćente. I on je hteo da “nauči boks” za sebe, i bio bi dobar bokser, ali nije hteo u ring da se takmiči… Kasnije su se priključivali Ašanin, Lakonić…Jer su bili dosta mlađi od nas.\nBeogradski momci puni snage i volje da se tuku po pravilima u ringu, a ne na ulici uglavnom su u to vreme išli na četiri strane grada, u različite klubove… Ekipa onih koji su trenirali i borili se u BK Crvena zvezda prvobitno su trenirali u sali na stadionu OFK Beograda na Karaburmi. Tek kasnije su se preselili na Autokomandu. Druga grupa bila je u sali na Crvenom krstu i borili su se u dresu Radničkog, a treća na stadionu Partizana u Humskoj nosila je dres tog kluba.Najmlađi iz plejade slavnih klubova, bio je “Novi kolektiv” sa Novog Beograda, koji je svoje mečeve organizova u Hali sportova… Stariji pamte njihove bokserske zvezda, poput Nuredinija,Lile i drugih…\nSvi se još uvek sećaju velikog srca, snažnog udarača, boksera Jovana Džakule, koji je nosio dres Crvene zvezde. Njegove derbi borbe protiv Svetomira Belića Belke iz Partizana još se prepričavaju kao najstrašnije scene iz bilo kog meča čuvenog “Rokija”… Te mečeve nije propuštao ondašnji beogradski pravi džet set, poput glumca Dragana Nikolića… Ondašnji gradonačelnik Branko Pešić je bio veliki ljubitelj boksa…\nDžale je bio borac bez mane i straha, išao je napred i nikada nije uzmicao – tvrde njegove bivše kolege. – Dok je Belka bio racionalan, proračunat i posebno oprezan.Udarao je žestoko, sa distance… Nasuprot njemu, Džale je bio hrabar i poznat na ulici i van ringa! Njegovi najbolji drugovi iz toga doba bili su Ljuba Zemunac, Ćenta, Gidra, Arkan… Sve ih je znao i svi su ga do poslednjeg dana njihovih života veoma poštovali. Sećate se, da je dobru karijeru u Zvezdi takođe napravio i Gidra, koji je takođe bio bosker bez straha… Pa, Bata Radulović i još mnogi drugi… Nasuprot njima, u Partizanu, pored čuvenog Belke, svi su veoma poštovali u ringu i van njega Fahriju Šekularca, koji je odavno otišao iz boksa u vode fudbalskog menadžera…\nDa bi bili što spremniji, bilo za borbe u ringu, bilo za ličnu spremnost “zlu netrebalo”, i takmičari i bokseri “rekreativci” su iz sala za treninge odlazili na dodatno “usavršavanje” kod sada već legendarnog trenera, Čitakovića Čite…\nNa tim treninzima je svako od nas dobijao ono dodatno lično samopouzdanje i veru u spostvenu snagu i moć da nikada ne uzmakne i da se uvek bori za ispravnu stvar – tvrde mnogi oni koji su prošli njegovu školu treninga, a prošli su je skoro svi. – Kod Čite se do poslednjih dana njegovog života učila borilačka veština i kao filozofija života… Ono što je on izvodio na pokaznim vežbama pred svima nama do današnjeg dana ostalo je neprevaziđeno… Na tim treninzima su se sretali “ i neprijatelji”, ali su svi bez pogovora poštovali Čitin kućni red. Ispred sale su ostajali svi međusobni sukobi i problemi…\n← Američko (s)prdalo, “mali zli trol”, kažu neki, da se zove Ivan Ivanović…\nProlupao!? To samo Nebojši Zelenoviću može pasti na pamet: Zapretio, da će zbog njega Šabac ostati neokićen pred novogodišnje i božićne praznike!?! →\n„Na optuženičkoj klupi“ Pajtićev prijatelj – Igor Furdik!?\nDedinje 2 početkom leta 2021. spremno za useljenje\n15 фебруара, 2020 15 фебруара, 2020 admin\t0


Autor Tema: Ima li gde u ovom Uzicu gde da se izadje??? (Pročitano 3501 puta)\nStranica je napravljena za 0.188 sekundi sa 37 upita. (Pretty URLs adds 0.013s, 2q)


Podrška za Microsoft Office za macOS 10,14 Mojave - Office podrška\nPodrška za Microsoft Office za macOS 10,14 Mojave\nExcel za Microsoft 365 za Mac Word za Microsoft 365 za Mac Outlook za Microsoft 365 za Mac PowerPoint za Microsoft 365 za Mac Office 2019 za Mac Excel 2019 za Mac OneNote za Mac PowerPoint 2019 za Mac Word 2019 za Mac Office za preduzeća Microsoft 365 za kućnu upotrebu Office 365 Small Business Microsoft 365 administrator Excel 2016 za Mac Outlook 2016 za Mac PowerPoint 2016 za Mac Word 2016 za Mac Office 2016 za Mac Microsoft 365 za Mac Outlook 2019 za Mac Još... Manje\nWord, Excel, PowerPoint, Outlook, OneDrive, Skype za posao i OneNote će se instalirati i pokretati u programu macOS 10,14 Mojave. Microsoft potpuno podržava Office 2016, Office 2019 i Microsoft 365 za Mac računare na 10,14 Mohave kada ste instalirali sledeće Office ispravke:\nMicrosoft 365 /2019-izdanje 16.17.0 ili novije verzije\nOffice 2016-izdanje 16.16.2 ili novije verzije\nSkype za posao 16.21.65 ili noviji\nZa najbolje iskustvo sa uslugom 10,14 Mojave, obavezno Održavajte Office aplikacije za Office. Ako je verzija sistema Office instalirana na Mac računaru starija od 16,14 i ako vam se ne nude ispravke, možete da preuzmete najnoviji instalacioni program za Office za Mac. Pogledajte članak "koju verziju sistema Office koristim?" Ako ne znate na kojoj ste verziji.\nPošaljite povratne informacije za Office za Mac u 10,14 Mohave\nPomozite nam da poboljšamo Office za Mac. Ako naiđete na bilo koji problem prilikom korišćenja sistema Office na 10,14 Mohave, pošaljite nam povratne informacije kako bismo mogli da ih rešavamo. Evo kako:\nWord, Excel, PowerPoint i OneNote: izaberite ikonu " Pošalji osmeh " u gornjem desnom uglu aplikacije.\nOutlook: u meniju pomoć izaberite stavku Podrška za kontakt .\nOneDrive: izaberite stavku prijavi problem na traci sa menijima.\nSkype za posao: izaberite stavku prijavi problem iz menija pomoć .\nOffice za Mac 2011 i starije verzije\nOd Desetog oktobra, 2017, Office za Mac 2011 * više nije podržan.\nNapomena: * Lync za Mac 2011 ima ograničeno vreme proširene podrške za bezbednosne ispravke.\nWord, Excel, PowerPoint, Outlook i Lync za Office za Mac 2011 nisu testirani na macOS 10,14 Mohave i neće biti obezbeđena podrška za ovu konfiguraciju. To znači da neće biti novih bezbednosnih ispravki, ispravki koje nisu bezbednosne, besplatnih ili plaćenih opcija za pomoć ili ispravki za tehničke sadržaje. Pogledajte članak životni ciklus Microsoft podrške za više informacija.\nMicrosoft menja zahteve za OS za Office 2019 za Mac i Microsoft 365 za Mac


Kako sam uredila svoj dom: Sandrin tip-top stan u kojem je sve na svom mestu (4000 FB lajkova!) | Stan | Uređenje prostora\nKako sam uredila svoj dom: Sandrin tip-top stan u kojem je sve na svom mestu (4000 FB lajkova!) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nKako sam uredila svoj dom: Sandrin tip-top stan u kojem je sve na svom mestu (4000 FB lajkova!)\n09.01.2016 14:42 10.01.2016 09:12\nAutor Jasmina Glišić 09.01.2016 14:42 10.01.2016 09:12\nNe pamtimo da se na Fejsbuk stranici "Moj stan" razvila ovakva polemika kakvu je izazvao stan Sandre Sabo! Kako je nastalo minimalističko carstvo u beloj, sivoj i crnoj boji ispričala nam je Sandra lično...\n"U ovaj dom ja sam se uselila 2012. godine. Živimo u kući na selu i imamo dva stana.\nJa sam sebi stan sredila dole u kući, dok mama i tata žive na spratu. To je bila već stara kuća i zato sam odlučila da sve renoviram i složim po svom ukusu. Ranije je u prizemlju živela moja baka.\nStan ima oko 90m2. Imam veliki dnevni borovak, kuhinju, ostavu, veliko kupatilo i dve sobe. Već sam godinama govorila da će moj stan - kada ga jednom budem uredila - biti u beloj, sivoj i crnoj boji. To je kombinacija u kojoj se ja, nekako, dobro osećam.\nIzvor: Foto: Sandra Sabo, uz dozvolu za portal Lisa.rs\nIpak, nisam htela da tu bude previše crne boje, jer se na njoj previše vidi prašina!\nPROČITAJTE JOŠ: Ešton Kučer raznežio sva ženska srca sveta: tajno renoviranje mamine kuće za Dan majki (FOTO + VIDEO)\nInače, sve ideje za stan sam osmislila sama i radila sam sve od početka. Sve staro je izbačeno, uveli smo novu struju tako da imam mnogo više lampi i utikača u kuhinji za sve male aparate.\nLaminat sam pronašla na internetu i danas mi je i dalje lep. Izbor nameštaja mi je bio lak jer sam znala da će sve biti belo i sa visokim sjajem. I danas bih se odlučila za to isto.\nPROČITAJTE JOŠ: Dizajnerske ideje za vaš stan: kako da uredite dom suvenirima i detaljima koji odražavaju vašu ličnost (FOTO + VIDEO)\nOlakšavajuća okolnost je što sam u dnevnoj sobi imala dosta mesta - reč je o 40 kvadrata - pa mi nije bilo teško da pronađem plakar i sofu.\nOdlučila sam da u i u dnevnoj sobi i u kuhinji spustim plafon tako da je ugrađeno mnogo LED lampi tako da se lako reguliše količina svetla.\nImala sam puno ideja o tome šta ću sve napraviti, a sa savetima su mi mnogo pomogli tata, mama i dečko. Ipak, znate i sami da je ženama važno da sve u stanu ne bude samo lepo već i praktično. Zbog toga sam kuhinjom veoma zadovoljna jer se ništa ne poznaje na visokom sjaju. Duž cele kuhinje postavila sam ogledalo koje čistim svakog dana čim završim s kuvanjem - samo poprskam sredstvom za čišćenje i izbrišem, odmah zablista. Razmišljala sam i o staklu s motivma (limun, kokos, ruže), ali sam znala da ću se brzo zasititi.\nSada imam još u planu da renoviram spavaću i dečiju sobu. Imam već ideju, biće to u mom stilu.\nVolim da mi je u kući sve spremljeno - mada su mi neki na Fejsbuk stranici "Moj stan" rekli da izgleda "sterilno", smeška se Sandra. Ali ja se ovako dobro osećam. Imam puno ukrasa sa slikama kojima menjam okvire i koji donose nov izgled.\nU mom stanu ima puno ljubavi i topline iako nema šarenila ni puno boja. Jednostavno, ne volim da imam kuću prepunu sitnica!\nSvako ima svoj ukus, ali za sada mi je baš lepo da živim u ovom crno-belom svetu... Volim ga i svakog dana se s radošću vraćam kući!", kaže Sandra!\nUređenje Uredan dom


Dok se EVROPA sladi ovim proizvodima nestaju PLUĆA PLANETE: Uvoz u samo jednoj godini doprineo uništenju 203.000 HEKTARA ŠUME! – Naši u svetu\nDok se EVROPA sladi ovim proizvodima nestaju PLUĆA PLANETE: Uvoz u samo jednoj godini doprineo uništenju 203.000 HEKTARA ŠUME!\nZabrinjavajuć IZVEŠTAJ WWF!\nObjavljeno 15/04/21 u 19:00\nČesto i nepitajući se odakle stižu namrinice koje kupujemo, nismo svesni da je njihov uvoz direktno povezan sa nestankom ogromnih površina kišnih šuma koje se nemilice krče kako bi se pretvorile u poljoprivredno zemljište.\nSamo uvoz zemalja Evropske unije tokom 2017. godine bio je odgovoran za 16 odsto deforestacije koja se povezuje s međunarodnom trgovinom, što EU svrstava na drugo mesto u svetu po odgovornosti za “krčenje šuma zbog uvoza” nakon Kine, podaci su koje je WWF (Svetski fond za prirodu) objavio, prenosi “Kurir”.\nUvozom soje, palminog ulja, govedine, ali i proizvoda od drveta, kakaa i kafe, EU je u 2017. godine doprinela nestanku 203.000 hektara tropskih šuma pretvorenih u poljoprivredna zemljišta, objavila je Svetska organizacija koja se bavi zaštitom životne sredine.\nTa je brojka j ejednaka 116 milona tona CO2, odnosno ukupnoj emisiji gasova koje je Belgija emitovala iste godine, stoji u izveštaju koji je nastao na temelju detaljne analize satelitskih snimaka, poljoprivrednih i komercijalnih statističkih podataka.\nSveukupno je međunarodna trgovina poljoprivrednim proizvodima u 2017. godini rezultirala krčenjem 1.3 miliona hektara tropskih šuma i emisijom 740 milliona tona CO2.\nKineski uvoz je odgovoran za 24 odsto krčenja šuma u svetu, a uticaj je puno manji kada je reč o uvozu zemalja poput Indije (9%), Sjedinjenih Država (7%) i Japana (5%).\nU razdoblju između 2005. i 2017. godine, osam glavnih država EU – Nemačka, Italija, Španija, Velika Britanija, Holandija, Francuska, Belgija i Poljska – bilo je odgovorno za 80 odsto “krčenja šuma kao posledice uvoza”, stoji u izveštaju WWF-a, i dodaje se da samo Francuska svojim uvozom u proseku utiče na nestanak 26.300 hektara tropskih šuma godišnje.\n“Krčenje tropskih šuma i promena ekosistema se povezuju s procesom uvoza i više se ne mogu zanemarivati”, kaže Mišel Latilije, šef tima za “mapiranje distributivnih lanaca ” Instituta u Stokholmu.\nNjegovi podaci, koji su sadržani u izveštaju WWF, upućuju na “jasnu povezanost između potrošnje u zemljama EU, naročito soje i govedine, i nestanka ne samo šuma, već i močvara i niskog raslinja u Južnoj Americi”.\nPo podacima WWF, 2018. godine je oko 23 odsto evropskog uvoza soje stizalo iz područja savane Seradu koja se proteže kroz Brazil, Paragvaj i Boliviju i smatra se jednom od najugroženijih regija na ovom kontinentu.\n“Zasad je EU deo ovog problema, ali s pravim zakonima mogli bismo postati deo rešenja”, tvrdi Anke Šulmeister-Oldenhove, šefica nevladine organizacije odgovorne za šume.\nEuroparlamentarci su u oktobru glasali o izveštaju kojim se Evropska komisija poziva da pooštri mere EU protiv krčenja šuma, te da pojača nadzor nad poreklom proizvoda, a od Brisela se očekuje da to uzme u obzir u svojim trgovinskim sporazumima.\nNemački mediji: Statistika mrtvih, korona i “zarazna bolest prehlade”\nU Nemačkoj i Austriji zabeležen najveći rast reciklaže KUĆNOG OTPADA, a u SRBIJI…\nAmerički gigant na sudu! Tužba protiv Amazona zbog prodaje opasnih proizvoda\nDetaljan VODIČ za putovanje kroz EVROPU: Evo koji su uslovi za ULAZAK u AUSTRIJU,…\n“Rođena LIDERKA”! Ko je JELENA BRUKS koja je KOŠARKAŠICE povela do pobede…\n“SCENE su kao iz RATNOG FILMA”, AUSTRIJSKA NOVINARKA potresena prizorima…\nMarina neće biti sahranjena u Aleji velikana! Njena poslednja želja je bila da…\n20/09/21 u 11:04 0\nMarina Tucaković preminula je sinoć u 67. godini, u KBC Dragiša Mišović, gde je bila smeštena od utorka, 14.…\nPrvo zemljotresi pa vulkan, evakuacija stanovništva na španskom ostrvu (FOTO,…\n19/09/21 u 18:30 0\nNa španskom ostrvu La Palma danas je došlo do erupcije vulkana, saopštila je ostrvska vlada. Nakon erupcije koja…\n19/09/21 u 12:00 0\nU oktobru Dubai otvara novu atrakciju, a to je najveći panoramski točak na svetu Ain Dubai, koji će biti visok 250…


Na današnji dan 26. novembar – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / DRUŠTVO / Na današnji dan 26. novembar\nNa današnji dan 26. novembar\n1504 – Umrla je Isabela I Katolička kraljica Kastilje od 1474. Njenom udajom za Fernanda II Aragonskog ujedinjene su Kastilja i Aragon (1479) i stvoreni temelji jedinstvene španske države i budućeg kolonijalnog carstva. Tokom njihove vladavine uspostavljen je sud inkvizicije (1480), proterani su Jevreji, a zauzimanjem Granade 1492. definitivno je slomljena vlast Mavara. Iste godine opremili su ekspediciju Kristofera Kolumba koja je otkrila Ameriku, a 1503. su od Francuske preoteli Napuljsku kraljevinu.\n1703 – U dvodnevnoj “Velikoj oluji” u južnoj Engleskoj poginulo je najmanje 8.000 ljudi.\n1744 – Umro je italijanski graditelj violina Đuzepe Gvarneri, uz Antonija Stradivarija najveći majstor izrade klasičnih violina.\n1880 – Velike sile su prisilile Tursku da Crnoj Gori preda Ulcinj, koji su Crnogorci zauzeli u ratu od 1876. do 1878.\n1855 – Umro je poljski pisac Adam Mickijevič najistaknutiji poljski romantičar. Njegov idilični ep “Pan Tadeuš”, u kojem je dao viziju stare Poljske koja nestaje, smatra se najvećim delom poljskog romantizma.\n1914 – U Prvom svetskom ratu eksplodirao je britanski ratni brod “Bulvork”, dok je u njega ukrcavana municija. Od 750 članova posade preživelo je samo njih 12.\n1922 – Otvorena je grobnica faraona Tutankamona, koju je u Dolini kraljeva kod Luksora otkrio engleski arheolog Hauard Karter. Karter i lord Karnavon bili su prvi ljudi koji su ušli u grobnicu posle više od 3.000 godina kada je u nju položen faraon.\n1940 – Nemci su u okupiranoj Varšavi u Drugom svetskom ratu počeli da ograđuju deo grada od kojeg su napravili geto za oko pola miliona poljskih Jevreja.\n1942 – U Bihaću je u Drugom svetskom ratu osnovano Antifašističko veće narodnog oslobođenja Jugoslavije, a 54 delegata su izabrala Izvršni odbor AVNOJ-a sa dr Ivanom Ribarom na čelu.\n1949 – U Indiji je prihvaćen ustav kojim je Indijska Unija postala republika u okviru britanskog Komonvelta. Ustav je stupio na snagu u januaru 1950.\n1965 – Francuska je lansirala prvi veštački satelit.\n1967 – Narodni oslobodilački front proglasio je u Adenu Narodnu Republiku Jemen (Južni Jemen), nakon 128 godina britanske kolonijalne vladavine.\n1968 – Umro je nemački pisac Arnold Zvajg, autor romana “Slučaj narednika Griše”, koji mnogi kritičari smatraju najboljom nemačkom knjigom o Prvom svetskom ratu.\n1978 – Iranski verski lideri i političari, u nastojanju da obore šaha Rezu Pahlavija, proglasili su generalni štrajk koji je paralizovao život u Iranu.\n1979 – Međunarodni olimpijski komitet glasao je da se, posle 21 godine odsustva, Kini obnovi članstvo u toj organizaciji.\n1986 – Od iranske rakete koja je pala u irački glavni grad Bagdad poginulo je 48 civila.\n1987 – Tajfun je na Filipinima razorio oko 14.000 kuća, poginulo je 270 ljudi.\n1990 – Savet bezbednosti UN je odobrio mirovni plan za Kambodžu.\n1993 – Prvi generalni štrajk u Belgiji posle gotovo pola veka paralizovao je privredu i saobraćaj i primorao vladu na pregovore sa sindikatima.\n1998 – U zajedničkoj deklaraciji tokom posete kineskog predsednika Đanga Cemina, Japan je izrazio duboko kajanje zbog akcija koje je preduzeo u Kini u Drugom svetskom ratu.\n2000 – Bivši predsednik SR Jugoslavije Slobodan Milošević je na vanrednom kongresu Socijalističke partije Srbije ponovo izabran za predsednika partije.\n2001 – Nepalski kralj Đanendra objavio je vanredno stanje u zemlji nakon trodnevnih nemira, tokom kojih je ubijeno najmanje sto ljudi, a koje su izazvali pripadnici maoističkog gerilskog pokreta u pokušaju da svrgnu monarhiju sa vlasti.\n2004 – Evropska komisija za drogu i toksimaniju objavila je da više od dva miliona Evropljana ima problema sa drogom, najviše sa heroinom.\n2007 – U severnom predgrađu Parizu izbili su novi neredi čiji je povod pogibja dvojice mladića u sudaru sa policijskim automobilom. Francuska policija je bacila suzavac na demostrante koji su kamenovali policijske snage, demolirali vozila i kontejnere.\n2008 – Savet bezbednosti jednoglasno je podržao izveštaj i plan od šest tačaka generalnog sekretara UN Ban Ki Muna o rekonfiguraciji međunarodog civilnog prisustva na Kosovu.\n2010 – Od 50.000 silovanja koja su se desila u ratu u BiH, sudski epilog dobilo je tek 12 slučajeva, saopštile su Ujedinjenje nacije.\n2012 – Norveška policija izvinila se zbog svoje uloge u deportaciji Jevreja tokom Drugog svetskog rata. Izvinjenje policije je upućeno na 70. godišnjicu deportacije 532 Jevreja iz Norveške 26. novembra 1942. brodom “Donau”.\nTag "Bulvork" AVNOJ Isabela I\nHOROSKOP ZA 26. NOVEMBAR 2021. GODINE


Ministar Fišo razgovarao sa organizatorima otpora Topićem i Čičkom\nOdržan sastanak u Sarajevu\nObilježavanje 02. i 03. maja, dana kad su se vodile odsudne bitke za odbranu Predsjedništva BiH, organizacija druženja sa preživjelim braniocima iz ovih bitki, ali i reorganizacija Kantonalne organizacije Patriotske lige, teme su o kojima je danas ministar za boračka pitanja Kantona Sarajevo Muharem Fišo razgovarao s predsjednikom Skupštine organizatora otpora KS i Komisije za boračka pitanja Općine Centar Dževadom Topićem – Topom te predsjednikom Kantonalnog odbora Patriotske lige Enverom Čičkom.\nI na ovom sastanku, aktivni sudionik tih odsudnih bitki Topić prisjetio se početka maja, tačnije 02. maja 1992. godine, dana koji će svima koji su bili u Sarajevu, a posebno njegovim braniocima koji su hrabro stali u njegovu odbranu, ostati zauvijek u sjećanju. Tog dana specijalne jedinice tadašnje jugoslavenske vojske pokušale su zauzeti zgradu Predsjedništva BiH, a borba se vodila 150 metara dalje, na Skenderiji. A tog dana počela je i opsada našeg grada koja je trajala 1.460 dana, koliko je Sarajevo bilo bez hrane, struje i vode, svakodnevno granatirano, a presječene su i njegove komunikacije sa nekim njegovim dijelovima, ali i sa svim dijelovima BiH.\n- U okviru planiranih aktivnosti kojih će na ovaj dan biti mnogo, i ove godine planirano je okupljanje svih nas preživjelih učesnika ovih bitki na zajedničko druženje - najavio je Topić te pozvao ministra Fišu da im se pridruži, uz riječi pohvale za njegov dosadašnji predani rad i angažman kao i prisustvo svim značajnim događajima za učesnike odbrambeno-oslobodilačke borbe '92-'95.\nMinistar Fišo je istakao da će, u ime resornog ministarstva na čijem je čelu, dati podršku te maksimalni doprinos i podršku organizaciji svih događaja i aktivnosti kojima će se na najbolji način obilježiti ovi odsudni dani u odbrani Sarajeva i naše domovine od agresije.\n- Ne smijemo zaboraviti nikada ono što nam se desilo, a posebno ne smijemo zaboraviti one koje su svoje živote, dijelove tijela i zdravlje nesebično dali za odbranu od zla koje se sručilo na sve nas. Zbog toga smo svi u obavezi, specijalno mi čiji je to svakodnevni posao, da svaki dan radimo na osiguranju većih prava, našoj boljoj i efikasnijoj organizaciji, a sve s ciljem očuvanja dostojanstva naših preživjelih branitelja, članova porodica čiji su najmiliji položili svoje živote za mir i slobodu u kojima mi danas živimo - naglasio je ministar Fišo.\nOvom prilikom, razgovarano je i o značajnijim projektima, čija realizacija je planirana u ovoj godini.\nTESTIRANO 1.405 UZORAKA\nU Kantonu Sarajevo prijavljene 493 novozaražene osobe od koronavirusa\nŠvicarci danas na referendumu glasaju o zabrani pokrivanja lica\nTrijumfi Medića i Rakića, Nunes dominantna\nAmanpur: BiH i Balkan bliski su srcu nove američke administracije\nSeverina odbrusila hejterici koja joj je spomenula intimne snimke: Vidim, pratite i taj dio mog opusa\nU Covid odjele Opće bolnice hospitalizirano 112 pacijenata


IZ BiH PROTJERAN 101 STRANI DRŽAVLJANIN: Među njima su... | Slobodna Bosna\nIZ BiH PROTJERAN 101 STRANI DRŽAVLJANIN: Među njima su...\nSlužba za poslove sa strancima, u skladu sa svojim nadležnostima, provodi pojačane aktivnosti kontrole kretanja i boravka stranaca, usmjerene na kontrolu mjesta na kojima se okupljaju migranti, te inspekcijski nadzor nad pravnim i fizičkim licima koja pružaju usluge smještaja.\nInspektori za strance, u saradnji sa policijskim službenicima, provodili su zajedničke aktivnosti na području Sarajeva, Bihaća, Zenice, Travnika, Tuzle, Kalesije i Banje Luke. Navedene aktivnosti rezultirale su pronalaskom stranih državljana koji su nezakonito ušli ili nezakonito boravili na teritoriji Bosne i Hercegovine.\nSlužba za poslove sa strancima je zbog nezakonitog ulaska ili boravka izrekla mjeru protjerivanja za 101 stranog državljanina sa zabranom ulaska i boravka u Bosni i Hercegovini, među kojima su državljani Turske, Afganistana, Pakistana, Maroka, Alžira, Indije, Egipta, Iraka, Irana i Jemena. Navedena lica stavljena su pod nadzor u Imigracioni centar ili im je ograničeno kretanje na određeno mjesto do udaljenja s teritorije Bosne i Hercegovine.\nInspekcijskim nadzorom utvređene su određene nepravilnosti u pet objekata te su vlasnicima objekata koji su pružali usluge smještaja stranim državljanima, izdati prekršajni nalozi zbog nepoštivanja zakonskih odredbi.\nSlužba za poslove sa strancima je državljaninu Hrvatske koji je na području grada Banje Luke počinio krivično dijelo otuđenje imovine, izrekla mjeru protjerivanja sa zabranom ulaska i boravka na teritoriji BiH u periodu od tri godine te su ga inspektori za strance predali pripadnicima policije Republike Hrvatske na GP Stara Gradiška.\nSlužba za poslove sa strancima realizovala je dobrovoljni povratak za 19 državljana Turske, koji su vraćeni u zemlju porijekla.\nPredmetom rada Službe za poslove sa strancima od početka 2020. godine bio je 12.521 migrant, od kojih 901 samo u posljednjih sedam dana.\nU privremenim prihvatnim centrima trenutno boravi 6.440 migranata.\nSlužba za poslove sa strancima će, u skladu sa svojim nadležnostima i kapacitetima, nastaviti sa pojačanim operativnim aktivnostima kao odgovor na povećan priliv migranata u Bosni i Hercegovini.


Kamaz predstavio kamion pokretan prirodnim gasom - Auto Republika\nDeluje kao da Kamaz u Rusiji lagano postaje glavni protagonista komercijalnog transporta prevoznim sredstvima pokretanim sagorevanjem gasa. Nedavno je ova marka uzela učešća u razvoju i proizvodnji dela prvog motornog plovila u toj zemlji koje pokreće ukapani metan, a nedavno je u Senkt Petersburgu predstavila i kamion koji, kao pogonsko gorivo koristi isti energent.\nBrod namenjen uživanju na reci, pod nazivom Čajka, je prvo motorno plovilo pokretano metanom. Dužina broda je 58,8 m, dok je širina 10,8 m. Gaz je na nivou od oko 1,2 metara, dok je krstareća brzina oko 18 km/h, uz autonomiju od 400 km. Čajka prima do 176 putnika, uz 3 člana posade i osam osoba u pomoćnoj ekipi. Tatarstan planira da u saobraćaju pusti 20 takvih brodova u budućnosti\nProizvođač komercijalnih vozila je bio aktivno uključen prve godine, u razvoju tehnologije koja omogućava sagorevanje ukapanog i do minus 162 stepena Celzijusa, rashlađenog metana (tečni naftni gas – TNG ili na engleskom LPG), na koji način se dobija izdašnija autonomija.\nPrvi Kamaz pogonjen tečnim metanom je prikazan 2019. godine na Comtransu\nVozilo poseduje rezervoare za metan ali i za naftu\nKamion prikazan na fotografijama je takođe pokretan takvim energentom. U principu, u pitanju je dobro poznati KAMaxor, KAMAZ-5490 Neo s kabinom pozajmljenom od Mercedesa Axora. Glavna razlika u odnosu na ranije pandane, koji su prikazani na izložbi Comtrans, se ogleda u instalaciji dva, umesto jednog kriogenog rezervoara za gorivo.\nPredstavljeni kamion je u Senkt Petersburgu izložen pred rukovodiocima Gazproma koji su, preko svog profitnog centra Hellium Service, odlučili da pazare 55 primeraka. Njihova namena će se ogledati u prevozu tečnog helijuma iz ruske regije Amur do Kine.\nKriogeni rezervoari su postavljeni s obe strane kamiona\nČinjenica je da je KAMaxor prvi kamion pokretan tečnim prirodnim gasom , a koji je sertifikovan prema svetskim standardima koji propisuju prevoz opasnih materija. Naravno, ovom modelu ipak nije omogućen prevoz robe s najvišim stepenom rizika, poput eskploziva, na primer. Razlog se krije u tome što sto pogonska jedinica može inicirati pojavu varnica. Opet, transport gasa ili goriva je u moći KaMaxora.\nKriogeni rezervoari su proizvedeni u Kini i poseduju kapacitet od 530 litara ili 212 kilograma metana. Težina svakog od rezervoara je 315 kilograma, kako je i deklarisano\nMotor koji isporučuje 400 konjskih snaga su razvili Kinezi koji su u radnom odnosu kod marke Weichai. Samo sklapanje agregata je organizovano u Kamazovom zajedničkom poduhvatu u gradu Tutajev. Prednost ovog motora se ogleda u činjenici da se ne radi o bloku koji je konvertovan s originalnog dizel pogona, već je izvorno razvijen s ciljem da sagoreva tečni naftni gas.\nIstini za volju, u poređenju s evropskim rivalima, intervali održavanja su propisani na „gustijim“ osnovama, dok se zamena svećica traži na svakih 30 hiljada kilometara, za razliku od, na primer 45 hiljada km koje propisuje Scania. Iveco je tu još konkurentniji, s obzirom da kamioni ove marke, koji za pogon koriste tečni naftni gas, zahtevaju izmenu svećica tek na 90 hiljada kilometara. Menjačka kutija je identična onoj koju koriste dizel verzije. U pitanju je šesnaestostepeni ZF ručni menjač.\nAkumulatori su izmešteni skroz na zadnji kraj šasije.\nOvakav „KAMaxor“ je nužno i masivniji od dizel pandana. Neto masa kamiona pokretanog tečnim metanom iznosi 8.160, spram 7.900 „dizel kilograma“. Deklarisana autonomija, uz obelodanjenu potrošnju od 28 do 33 kilograma tečnog naftnog gasa na prevaljenih 100 km, iznosi oko 1.400 kilometara.\nČak ni ova verzija ne može bez dizela. Nezavisno grejanje radi na naftu.\nPrema informacijama koje u javnost iznose profesionalni vozači zaposleni u Kamazu, a druge nisu dostupne jer je do sada organizovana samo statička prezentacija, vožnja kamiona na gas se ne razlikuje previše u odnosu na dizel pandan, izuzev što je vožnja možda malo uglađenija, što se može možda pripisati malo većoj masi.\nS druge strane. kako tvrde test vozači Kamaza, motor je nešto bučniji od Mercedesovog dizela, podsećajući tako na Cummins. Istovremeno, kamioni pogonjeni dizelom su nešto agillniji.\nZa slučaj opasnosti – ručica za prekid dovoda na prednjem panelu\nOno što se vozačima najviše dopalo jeste to da se motor na kamionu može deaktivarati momentalno, bez obaveznog kratkog rada na leru, pre gašenja, što je karakteristično za dizele. Šteta je što je kazaljka pokazivača nivoa goriva u rezervoaru ostala analogna, to jest u formi kazaljke, uz četiri sekcije. Podaci o preostalom raspoloživom gorivu, nažalost nisu dostupni na centralnom displeju.\nGarantni rok za ovu verziju Kamaza traje dve godine, odnosno važe isti uslovi kao za dizel ekvivalenta. Međutim, cena „gasnog Kamaza“ dostiže cifru od 90.850 evra, spram svega 56.240 evra za „naftaricu“.s oznakom KAMAZ-5490 Neo. Međutim, matična država Kamaza je za kupce verzije na gas obezbedila podsticaj u vrednosti od 27.000 evra, pa je tako „bela lađa“ s fotografija, samo malo skuplja od dizel verzije. Tu se najbolje vidi koja je razlika ruskog, u odnosu na evropske kamione. Naime, marke sa Starog kontinenta nude slične kamione za cenu koja dostiže i 151.000 evra.\nNaravno, sada se kao najveći problem ekspanzije ovog pogonskog sklopa nameće deficit stanica za punjenje, odnosno pumpi s oznakom „Cryo“. Ironično, upravo zbog nedostatka stanica za dopunu, kamioni se isporučuju kupcima na šleperima, umesto pokretani sopstvenim pogonom.\nSada je u postupku finalnog dogovaranja posao izgradnje gasnih stanica, što je angažman koji zajednički preduzimaju giganti poput Gazproma i Novateka, dok transportna kompanija ITECO želi da nabavi čak tri stotine primeraka KAMaxor kamiona pokretanih tečnim naftnim gasom.\nSve u svemu, KAMAZ će sklopiti ukupno 635 kamiona s kineskim Weichai motorima koji su sposobni da sagorevaju, i TNG i GNG, i to samo ove godine, dok je za sledeću godinu, planirana proizvodnja kontigenta od ukupno 1.865 jedinica!\nU međuvremenu, ruski proizvođač kamiona i kompanija Helium Service su potpisali ugovor o kupoprodaji 18 kamiona koji je glavni junak ovog izveštaja. Rok isporuke je pre početka aprila naredne godine.\ntags: izdvojeno kamaz kamion na metan kamioni LPG teška komercijalna vozila Weichai\nprevious Mercedes prikazao kamione sutrašnjice\nnext Predstavljen baterijski prestižni SUV iz Kine Hongqi E-HS9 za 68 hiljada evra\nВ Р Х репортажа…\nOdgovor na Алекса\nA to joj je i S V R ha… 👍\nSvaka čast za vijesti sa istoka. Nekako smo naviknuti da sve dolazi sa zapada ali istok se budi. Kamaz mi je omiljena marka (koliko puta sam ga krpio…).\nJa sam uvijek metan vezao za CNG (compressed natural gas) a LPG ili TNG za butan i propan. A ovdje pominju metan u LPG. Ako je nova tehnologija treba je označiti na drugačiji način.\nMeni se čini da bi ovakvi pogoni bili idealni za kamione koji žive u urbanim sredinama: odvoz smeća, pranje ulica, kiperi (na izgradnji u gradskim sredinama), dostave, dok su se oni odlučili za daljinske ture\nŠto se tiče oznaka, u pravu ste. Greška je u tekstu i ona se provlači ceo tekst. Nije u pitanju „tečni naftni gas“ tj TNG već je u pitanju „TEČNI PRIRODNI GAS“ tj TPG ili na engleskom LNG. Koji, da bi bio tečan mora da se drži na – 162c, što se i spominje u tekstu. Slažem se da je to sada malo zbunjujuće ali i nije toliko strašno. Imamo KPG I TPG, tj komprimovani i tečni prirodni gas. Ali kod nas je retko ko čuo za ovaj drugi.\nMolim autora da ispravi ovu grešku..\nInače, u Rusiji državne firme prelaze na CNG i LNG najviše iz razloga što je nemoguće krasti gorivo iz rezervoara istih. Pa sam Putin je to pohvalio u jednom od onih svojih obraćanja. Ceo Gazprom je prebacio sva svoja vozila sa benzina na cng jer je javna tajna bila da je 10% vozačevo….\nMoji su kamioni u tom „režimu“ znali trošiti i preko 50 l/100 km, ali gotova je i ta epizoda života…\nWeichai opasno gura! Pre neki dan sam šerovao ovde na sajtu link prema njihovom sajtu gde su objavili da su postigli na jednom od svojih dizel-motor prototipova efikasnost od preko 50%, pri čemu je razvoj dela za ubrizgavanje radio Bosch. Što se ubrizgavanja tiče, čini mi se takodje da sam negde našao podatak da su u pitanju maksimalni pritisci ubrizgavanja od 3.000 bara, što je više nego što je korišćeno do sada iz razloga što je pri testiranju motora sa ubrizgavanjem pod tako visokim pritiscima kao nuspojava bilo dobijano isuviše mnogo NOx u izduvu (ovde se misli na evropske proizvodjace… Pročitaj više »\nKabina mercedesova, motor kineski i rezervoari, mjenjač ZF, šta je rusko.??Šasija i osovine,Tako smo i mi u FAP-u mogli da pravimo kamione.\nPa nek napravi. Uz podsticaje države može sva komunalna preduzeća da kupe nove kamione koji će smanjiti zagađenje u gradovima. To je tržište dovoljno da se isplati proizvodnja.\nU stvari, odlična ti je ideja, još sano da ima ko da čuje. A Vučko je dobar i sa kinezima i rusima a i sa nijemcima, nek dogovara….\nSlažem se.Ali,…ne pita se Vučko.Uvoznički lobi želi svoj dio kolača.Zato Beograd nabavlja autobuse od turaka,Kineza, Poljaka,…nema šta nema.I uvijek je uslov na konkursu da je u zadnjih 5 godina proizveo toliko i toliko autobusa, da je profit bio toliki i toliki, samo što ne napišu ime proizvođača sa kim je unaprijed sklopljen „dil“.A Ikarbus propada,FAP-ova proizvodnja autobusa je stala, Neobus je davno ugašen.\nNovi heč City preuzima ulogu Jazza koji je Honda gurnula u viši segment


Nedis Turntable | 9 W | Bluetooth ® | Dust Cover | Brown, Nedis, Pametne kuće, prodaja, cena, ugradnja, montaža, Beograd\nPočetnaPametne kućePametne kućeNedis Turntable | 9 W | Bluetooth ® | Dust Cover | Brown\nNedis Turntable | 9 W | Bluetooth ® | Dust Cover | Brown\nŠifra proizvoda: 13508\nNedis gramofon će vam olakšati slušanje omiljene muzike sa gramofonskih ploča ili sa drugih bežičnih uređaja. Podržava bilo koje 33 1/3, 45, ili 78 rpm ploče. Možete ga povezati pomoću RCA kabla sa bilo kojim kućnim stereo sistemom ili pomoću Bluetooth-a sa bežičnim uređajima. Gramofon ima ugrađen zvučnik snage 9W, a baterija kapaciteta 1200mAh omogućiće vam slušanje muzike do 4h bez prestanka. Prozirni poklopac gramofona zaštitiće ga od prašine, prolivanja tečnosti, ogrebotina itd. U pakovanju dolazi: gramofon, kabl za punjenje, RCA kabl i rezervna igla. Baterija 1200 mAh, trajanje 4h. Dimenzije 350 x 170 x 385 mm. Povezivanje Bluetooth 4.2, 3.5 mm. Materijal Plastika. Težina 3.5 kg. RMS 3 W. Frekvencija 2400…2483.5 MHz. Maks. snaga 9W.\nŠifra proizvoda: 13508 Kategorije: Pametne kuće, Pametne kuće Oznake: Beograd, cena, montaža, Nedis, Nedis Turntable | 9 W | Bluetooth ® | Dust Cover | Brown, Pametne kuće, prodaja, ugradnja\n9 W, Bluetooth ®, Brown, Dust Cover, Nedis Turntable\nOstavi prvi recenziju za “Nedis Turntable | 9 W | Bluetooth ® | Dust Cover | Brown” Odustani od odgovora\nDigitalni Multimetar profesionalni DCV, ACV, DCA, ACA, R 1,804din.\nPozivni tablo Commax DRC-4L 8,040din.\nKonektor RJ 45 CAT5e 12din.\nTastatura audio interf. sa 1 tasterom i mz 1ALR2 2,920din.\nDAHUA HAC-HFW1220RP-VF-IRE6 9,271din.\nFire X - Vatrogasna kugla 8,784din.


Sudska Praksa online | PRESUDE I REŠENJA VKS - UPRAVNA MATERIJA - US - Član 54. i 56. Zakona o lokalnim izborima\nČlan 54. i 56. Zakona o lokalnim izborima\n("Službeni glasnik RS" broj 129/07)\nZa postupanje po žalbi odbornika izjavljenoj protiv odluke skupštine opštine, o prestanku mandata odbornika, nadležan je Upravni sud.\n"Upravni sud je podneo zahtev za rešavanje sukoba nadležnosti sa Višim sudom koji se oglasio stvarno nenadležnim za postupanje po žalbi odbornika Skupštine opštine izjavljenoj protiv odluke Skupštine opštine.


SAD: Šiptar osuđen na četiri doživotne robije\nSAD: Šiptar osuđen na četiri doživotne robije\nSud u Severnoj Karolini osudio je jednog kosovskog Albanca na četiri doživotne robije zbog pripremanja zavere u kojoj bi bili ubijeni svedoci i agenti Federalnog istražnog biroa (FBI) sa njegovog ranijeg suđenja za terorizam.\nHisen Šerifi (29) jedan je od šestorice muslimana koji su 2011. godine bili osuđeni za planiranje napada na bazu američkih marinaca Kvantiko u Virdžiniji, prenose agencije. On je tada osuđen na 45 godina zatvora. Ubrzo nakon toga, Šerifi je odlučio da se osveti svedocima i agentima FBI koji su govorili tokom procesa.\nOvaj kosovski Albanac, koji je u Ameriku došao 1999. godine i dobio azil, stupio je u kontakt sa drugim zatvorenikom, tražeći pomoć oko organizacije osvete. U celu priču je uvukao i svog mlađeg brata Škumbina Šerifija (23) i svoju devojku Nevin Ali Elšiek, koji je trebalo da daju novac plaćenom ubici.\nMeđutim, ispostavilo se da je Šerifijev zatvorski cimer vladin doušnik, koji je sve prijavio Federalnom istražnom birou. Agenti FBI su tada organizovali celu akciju sastanka Elšiek i navodnog plaćenog ubice. On je čak doneo i montirane fotografije na kojima se vidi da je prva žrtva ubijena i da joj je odsečena glava.\nPošto su Škumbin Šerifi i devojka njegovog starijeg brata priznali krivicu i pristali da svedoče protiv njega, tužilac je predložio sudu da ih blago kazni.\nNa jučerašnjem izricanju presude, Škumbin je osuđen na tri godine zatvora, a Elšiek na tri i po, pri čemu je maksimalna zaprećena kazna bila 10 godina zatvora. Pre nego što je presuda izrečena Hiseniju, on je u izlaganju hteo sudiju da „poduči“ islamskom učenju.\n– Kuran je istina koja poništava sve druge religije. Ako mu se ne potčinite, on će vas žestoko kazniti i odvešće vas u pakao – rekao je ovaj kosovski Albanac sudiji.\n– To je sve? – upitao ga je sudija Brit.\nOn je prezicirao da je Hiseni osuđen na četiri doživotne robije i još dodatnih 50 godina zatvora.\n– Nema dileme da Hiseni ispunjava definiciju reči terorista. On je bio osnova cele zavere, kapacitet za celokupnu organizaciju, iako sam neodlučan da li da to tako definišem, jer mu dajem više kredita nego što zaslužuje – zaključio je sudija.


RTS :: Radna migracija u Austriji\nOtvorena tema Radna migracija u Austriji\npetak, 22. jul 2011, 13:09 -> 13:23\nRadna migracija u Austriji\nIzveštaj Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) pokazao je u Austriji udeo migranata koji ciljano dolaze u zemlju da rade niži u odnosu na ostale zemlje članice ove organizacije.\nIzveštaj o migraciji za 2011. OECD-a pokazao je podatak da je u Austriji udeo migranata koji dolaze u ovu zemlju sa namerom da se zaposle niži od podataka ostalih zemalja članica Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj.\n"Kada se sagleda ukupan broj pridošlica, tada udeo radne migracije 2009. godine u Nemačkoj iznosi devet procenata, u Švajcarskoj dva procenata, a u Austriji jedan procenat", objasnio je Tomas Libig, ekspert za migraciju u Organizaciji za ekonomsku saradnju ii razvoj (OECD).\nU izveštaju je ocenjeno da je Austrija u međuvremenu prepoznala problem i uvela model crveno- belo-crvene karte. Libig je ukazao da će još dugo vremena trajati, dok ova mera ne pokaže plodove.\n"Nordijske zemlje poput Norveške i Danske su još mnogo ranije otvorile svoje tržište rada. Trajalo je međutim nekoliko godina dok tako nešto nije postalo korisno", dodao je Libig.\nZa Austriju to znači, kako je rekao, da u inostranstvu moraju mnogo više da se pomuče kako bi se ljudi kandidovali za tržište rada u Austriji.\n"Poslodavci moraju takođe da budu spremni da zaposle nekoga iz inostranstva", istakao je Libig.\nPokazalo se i da Austrija zaostaje i na još jednom polju. Naime, Austrija je i članica OECD-a u kojoj se najmanje stranih studenata odluči za vreme studija da ostane u zemlji. Samo 17 procenata to čini, što je, najmanje u zemljama članicama Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj. U Nemačkoj 26 procenata, a u Kanadi se 33 odsto studenata u toku studija odluči da ostane u zemljama školovanja.\nUkupan broj pridošlica u Austrji u 2009. godini, u poređenju sa 2008. godinom je u blagom padu. Naime, dok je 2008. godine došlo 49.500 pridošlica, u 2009. je taj broj iznosio 45.700.\nPolovina imigranata koji žele da dođu u Austriju, dolazi iz zemalja koje nisu u Evropskoj uniji, a druga polovina iz novih i starih članica EU. Kao i ranije, najviše je imigranata dolazi iz Nemačke, dok je 2009. godine ovaj udeo, uzimajući u obzir period od 2001. godine, umanjen po prvi put.\nDruge zemlje porekla migranata su Rumunija, Srbija, Crna Gora i Mađarska i beleže se blagi porasti.\nKako se ističe, između 2008. i 2009. godine stopa zaposlenja žena migrantskog porekla se poboljšala za 2,5 procenta, što je jedan od najboljih rezultata u zemljama OECD-a.\nPoslednjih 20 godina se uvećao i broj preduzeća, koje su osnovali migranti u Austriji.


Unutrašnjost enterijera One-11 primer je luksuza, koji se zasniva na najkvalitetnijim materijalima, uravnoteženom dizajnu i jasno definisanim proporcijama.\nAutor dizajna je britanski studio Zaha Hadid Architects. Dvoetažni penthaus One-11, površine preko 300 m2 (280 m2 sa dodatkom terase preko 130 m2), nalazi se u Milanu. Geometrija koja na zanimljiv način kombinuje elemente dekora, u rasponu od nameštaja do upečatljivog parketa nepravilnog oblika, dolazi u prvi plan projekta.\nI na podu i na fragmentima zidova korišćen je hrastov Tortora parket, koji stvara modularnu kompoziciju. Trapezoidni, geometrijski dizajn originalnog poda nastao je od strane poznatog arhitekte Daniele Lago.\nZahi Hadid nije potreban uvod. Svaki od njenih projekata rezultat je eksperimenata i detaljnih istraživanja u oblastima urbanizma, arhitekture i dizajna. Još je tražila zajednički naziv između arhitekture i pejzaža. To je iniciralo pojavu mnogih iznenađujućih arhitektonskih formi. Dugoročna saradnja sa izvanrednim umetnicima, dizajnerima, inženjerima i zahtevnim klijentima povećala je raznovrsnost usluga koje se nude tokom vremena, a primena najnovijih tehnologija pomogla je u primeni inovativnih i složenih blokova.\nStudio koji je osnovala Zaha Hadid, koja je umrla 2016. godine, i dalje ostaje svetski lider u izuzetnim projektima.


Najskuplji "BMX" za 866.000 evra\nBEOGRAD- Na aukciji za prodaju 70 odsto kapitala juče je, od planiranih sedam društvenih preduzeća, gazdu dobilo šest.\nNajveći skok cene ostvaren je kod beogradske firme "Zaštita pres ", jer se početna cena od 1.201.000 dinara nadmetanjem 12 učesnika uvećala oko 45 puta.\nSledi "Napredak" iz Čonoplje koji je prodat za 23 miliona dinara, mada je početna cena iznosila samo 464.000. I dok se veliko interesovanje za "Zaštitu pres" može objasniti atraktivnim poslovnim prostorom od oko 400 kvadrata u centru grada, kod prodaje ciglane je odlučujući momenat bila želja bivšeg direktora da se vrati u firmu iz koje je udaljen pre pet godina.\n- Čak 95 odsto onih koji su učestvovali na licitaciji želeli su da kupe ovu firmi samo zbog poslovnog prostora sa baštom, da bi ga pretvorili u kafanu, a formalno bi zadržali nekih 50 kvadrata za izdavačku delatnost, tvrdi Milovan Petrović, kupac "Zaštite presa".\nZa bagatelu, od samo 308.000 dinara ili 5.000 evra, Zoran Jovev je kao jedini učesnik u ime konzorcijuma menadžmenta pazario beogradsku "Beozaštitu". Firma se inače bavi zaštitom imovine i lica i održavanjem higijene poslovnih prostora klijenata. Na pitanje kako je uspeo da prođe tako jeftino, Jovev je samouvereno izjavio" Ko zna, zna".\nPrema njegovim rečima, uslovi pod kojima se prodaju firme na aukciji su suviše blagi, jer novog vlasnika ne obavezuju da investira i zapošljava nove radnike. "Zaštita pres" se, inače, nalazi u zgradi koja je, kao istorijski spomenik, pod zaštitom Zavoda za izgradnju grada, što je po rečima prisutnih dodatno uvećalo prodajnu cenu.\nMilan Svilar, meštanin Čonoplje, postao je gazda "Napretka"iz ovog mesta. I on je izjavio da je sa 23 miliona dinara zapravo preplatio ciglanu u kojoj je bio direktor 17 godina i sa kojom inače vodi petogodišnji sudski spor.\nNa pitanje da li ciglana ima dugove i hoće li zadržati radnike, Svilar je revanšistički odgovorio da ciglana ima 17 zaposlenih, ali "da će neki morati i sami da odu", naglasivši da je preuzeo i stari dug od 10 miliona dinara." Napredak" je pazario na šestogodišnju otplatu, verovatno i uz pomoć supruge koja je vlasnik trgovinske firme "Krajinakop".\nPreduzeće "Ortopediju" iz Kragujevca, koje se bavi izradom ortopedskih pomagala, kupio je za 18,5 miliona dinara generalni direktor Milan Rajković sa pomoćnikom Perom Pantićem.\nPočetna cena iznosila je 1.584.000 dinara, ali je nakon licitiranja četiri učesnika uvećana oko 11 puta, a Rajković je, ilustrujući želju zaposlenih da ih ne kupi "autsajder", pomenuo njihovu spremnost da se u narednih godinu dana odreknu pola plate, da bi menadžment imao prostora za kupovinu.\n"Bemiks" iz Aleksandrovca kupio je za 52 miliona dinara Miroljub Veljković. On nije krio zadovoljstvo što je platio samo dvostruko više od početne cene, a manje od procenjene vrednosti, imajući u vidu da je reč o dobroj agrarnoj firmi.\nPrigradsko transportno preduzeće "Saobraćaj" iz Žablja prodato je Radenku Ristiću vlasniku "Ristić komerca" iz Novog Sada. Novi gazda je za 29 miliona dinara ili oko pola miliona evra dobio tržište, radionicu i 27 autobusa.


[es] - Apple G4 i problem sa zvukom\nApple G4 i problem sa zvukom\n[es] :: Macintosh :: Apple G4 i problem sa zvukom\n[ Pregleda: 3378 | Odgovora: 1 ] > FB > Twit\nApple G4 i problem sa zvukom 22.07.2005. u 13:37 - pre 197 meseci\nPosedujem laptop iz subjekta, imam problem za zvukom na spikerima na samom lap topu ne rade, dok kad ubacim slusalice radi. U konfiguraciji audija sve je prisutno ali situacija se desava kad slusam muziku preko slusalica svi audio parametri u setup-u su tu cim izvadim slisalice zvuka nema a parametri se zakljucavaju...\nMalim Vas da mi pomognete u cemu je problem ????\nRe: Apple G4 i problem sa zvukom 22.07.2005. u 15:54 - pre 197 meseci\nKako se parametri zaključavaju? Ne možeš da ih menjaš?\nkada nisu ubačene slušalice, kao output se koriste interni zvučnici i oni su jedina opcija za sound output u System preferencama. Da nije uključen mute na "internal speakers"?\nRegistrovani: 19 ( ironman, eeestablishment, skrseni, djoletj, djoka_l, stex, MajchePajche, Ultrena, rstevic, bojanum, lesiivan, madcama, gti2, miki069, Ivan Dimkovic, BuzzLightyear, nkrgovic, dragibuti, Nedeljko )


Marketing | MOOSHEMA GAZETA\nSTIL ŽIVOTA. ZDRAV RAZUM. ISHRANA. REKREACIJA. ZDRAVLJE.\nMOOSHEMA.COM je blog koji postoji od januara 2007. godine, a od 2011. menja teme i motiviše i inspiriše čitaoce širom regiona da sami, koristeći svoj zdrav razum, biraju bolje, pametnije i zdravije. Ovde ne popujem, ne pametujem, razmišljam i informišem, ponekad istražujem. MOOSHEMA.COM je pomerila sa kauča na hiljade ljudi i skrivila više stotina izgubljenih viškova kilograma u celom regionu. Da, ni ja ne kapiram, stvarno 🙂\nOd januara 2017. godine dopunjavamo naziv na MOOSHEMA GAZETA, sa pojačanjem više sjajnih autorki i autora, koji takođe imaju nešto lepo i pametno da kažu. I dalje se bavimo zdravom ishranom, sportom i rekracijom, i dalje istražujemo ili se šaljakamo.\nMOOSHEMA.COM je kompletan paket za preživljavanje.\nMooshema gazeta pre svega motivacionog i obrazovnog i informativnog karaktera, koja svojim sadržajem nastoji da smanji broj gojaznih, sedećih i nekativnih i poveća broj aktivnih (68% građana Srbije je fizički neaktivno), kao i da pomogne da odlukama o zdravijim izborima u ishrani i aktivnosti, doprinese smanjenju bolesti koje su deo stila života (polovina stanovnika Srbije ima povišen krvni pritisak, na primer). Stalo nam je i do edukacije, pa to radimo u polju u koji se najbolje razumemo: prava potrošača.\nČetvrtina stanovnika Srbije (26%) je aktivno na dijeti. 76% želi nešto da promeni u svom životu u vezi sa ishranom i rekreacijom. (Izvor: Istraživanje MOOSHEMA.COM iz 2014. godine)\nGojazno je 23% odraslih stanovnika Srbije i 26% dece. (Izvor: Institut za javno zdravlje Batut)\n94% čitalaca ovog sajta kaže da im MOOSHEMA.COM pomaže da uče o ishrani, da se edukuju i motiviše ih da se pokrenu.\n86% posetilaca ovog sajta kažeda MOOSHEMA.COM pruža informacije koje su čitljive, edukativne i bliske zdravom razumu. (Izvor: Istraživanje MOOSHEMA.COM iz 2015. godine\nČITAOCI. NEŠTO. NAJBOLJE. ŠTO. IMAMO.\nVaša ciljna grupa je već ovde, mi smo ih kroz godine skupili u baš lepom broju. U brojkama, to izgleda ovako:\n5 miliona pregledanih strana godišnje\n1.3M poseta godišnje\n77% u dobi između 18 i 45 godina\n70% Srbija, 10% BiH, 6% Hrvatska\n2.140 pretplatnika na Newsletter\n1.630 pretplatnika na nove postove čim su objavljeni\nU slikama, to izgleda ovako:\nMESEČNA POSETA PO DRŽAVAMA\nTeme o kojima hoćemo da pišemo u saradnji sa vama [marketing]\nPristojna hrana (zdrava hrana, normalna hrana, super hrana, obična hrana, dobri restorani)\nSport, sportska oprema, sportski i rekreativni klubovi, pokreti, akcije, ponude\nSve vaše kampanje iz gornjih domena\nZdravlje i lifestyle u najširem smislu (usluge i proizvodi, moda, dizajn, putovanja, porodica, žene, majke, kraljice)\nRecenzije za vaše proizvode/usluge iz svega gore pobrojanog.\nO čemu sigurno nećemo hteti da pišemo ni za kakve vaše pare [sloboda govora i mišljenja]\nAli za svoju dušu hoćemo, sigurno:\nDžank hrana, hrana koja ne liči na hranu, brza hrana i sva takva pića.\nSredstva i oprema za nasilno, glupo, veštačko i medicinski neprovereno ili sumnjivo skidanje viška kilograma i razni mambo-džambo proizvodi/usluge iz tog ranga i tog tipa\nProizvodi na kojima piše DIET.\nBrendovi na Mooshema.com (klik za pregled)\nNeki od brendova s kojima smo lepo sarađivali do sada.\nZa sve dodatne informacije, dogovore i razgovore kliknite ovde, ili pišite na tatjana [majmun]mooshema [tačka] com.\nTatjana Vehovec, urednica Mooshema.com i wanna be blogerka